En funksjon i hjernen som er knyttet til håndtering av følelser og stress, ser i flere studier ut til å være unormal.
Hva er det som gjør at noen ikke klarer å slutte å drikke, selv om de merker skadene det gir dem, og forstår at det i verste fall kan ta livet av dem?
I studien som nå er publisert i Science, legger forskerne dessuten fram noen annerledesheter de har funnet i disse rottenes hjerner, som de mener forklarer noe av alkoholhangen. Og – det samme trekket finner de også i mennesker.
Heilig begynte å studere avhengighet i rotter og mus på midten av 2000-tallet med mål om å finne nye måter å behandle lidelsen på.
Her fant forskerne spesielt ett gen i uvanlig lave nivåer. Dette genet har den funksjonen at det gir proteinet GAT-3 en viktig oppgave, nemlig å bidra til å holde mengden av signalstoffet GABA nede.
Men den nye studien taler kanskje sterkest for at det er en årsak til drikkingen. Da forskerne manipulerte GABA hos noen av de alkoholfrie rottene, slik at de fikk den samme annerledesheten som de alkoholiserte hadde, begynte også disse å foretrekke rusmiddelet framfor sukkervannet.
Derfor har forskerne prøvd å finne svar på nettopp dette. I samarbeid med amerikanske forskere fra University of Texas analyserte nivåene av GABAs sjef, det nevnte GAT-3-proteinet, i hjerner fra avdøde mennesker.
Forskerne jobber nå sammen med et legemiddelselskap for å gjøre nettopp dette, ifølge den svenske pressemeldingen.
forskning.no har tidligere skrevet om kritikken mot at medisiner mot alkoholavhengighet, som det allerede finnes noen av, brukes for lite: