Over hele våre elskede hjembygd og hele Norge skal det vaie rødt, hvit, og blått som et minne om det som skjedde her i 1814.
En kunne lure hvorfor ikke alle i grunnlovsbygda møtes på stedet hvor Grunnloven ble signert. En grunn er at vårt demokratisk samfunn er like viktig lokalt som nasjonalt, og mange vil feire nær hjemme og skolen til barna.
Vår grunnlov er ikke bare noe som plutselig blomstret i 1814. Den har røtter lenger tilbake i tid, så vel som røtter stelt etter 1814 i kampen for å forbedre Grunnloven. Alle disse røttene er dypt dyrket i jorda på Tingvoll og er en grunn at feiring fortsetter der selv om det er så nær til Eidsvollsbygningen.
Røttene til Grunnloven strekker seg helt tilbake til 1022 og Eidsivating. Det var her på Tingvold at rettsstaten i Norge ble født, nesten 200 år før Magna Carta i England. I 600 år var det dette stedet som befruktet ideene i Grunnloven – prinsippet om demokrati der folkets representanter lager lovene og prinsippet om at loven gjelder likt for alle.
I 1814 så eidsvollmennene til disse tradisjoner som stammen av Grunnlovens greiner. I Henrik Wergelands øyne, Grunnloven var sagatidens nasjonale ånd og storhet gjenfødt. Vi feirer derfor ikke bare 1814, men de 1000 årene som førte til den datoen.
Tingvoll, man kunne si, var også det første stedet hvor Grunnloven ble feiret. Det var 19. mai 1814, bare to dager etter at den ble signert, at eidsvollmennene kom til en gudstjeneste i Eidsvoll kirke etterfulgt av en felles feiring ute ved Prestegården i det vi i dag kaller Wergelandslunden. Fra 1832 ble 17. mai-feiringen i Eidsvoll rutinemessig holdt på Tingvoll. Selv på 100-årsjubileumet i 1914 kom Stortinget, kongen, og tusenvis av mennesker til Eidsvoll kirke og Tingvoll før de dro til Eidsvollsbygningen.
Selvfølgelig var Grunnloven ikke perfekt i 1814. Det var greiner som krevde oppmerksomhet og Eidsvolls mest kjente sønn sto opp for å beskjære dem. Paragraf 2 i Grunnloven forbød jødene fra riket og Henrik Wergeland tok kampen for å få den endret. Med sin blomstrende poesi, bunnløs energi og evig engasjement var han primusen som førte til dens fjerning fra Grunnloven. Vi feirer derfor i skyggen av hans barndomshjem blant trærne og landskapet som inspirerte ham.
Historie tyter fra Eidsvoll og på grunn av dette skal 17. mai-toget ledes i år av en hestevogn og hester. Det aller første 17. mai-tog i Trondheim i 1827 ble ledet av en hestevogn dedikert til guden Tor som kjørte frihetens vogn. Her i Eidsvoll trenger vi ikke å se til fiktive guder for inspirasjon om frihet. Det er fordi Henrik Wergeland også er kjent som «17. mai kongen». I tillegg til hans inspirerende kamp for frihet for alle, var Wergeland også en ildsjel for feiringen av 17. mai. Hans bidrag til dagen som vi kjenner det i dag kan ikke underdrives – på 100 års jubileum av Wergelands fødsel i 1908 ble det sagt at «Det er Wergeland og det er Bjørnson som mer enn noen annen enkeltmann har skapt selvstendighetsånd i Norge».
Hester i seg selv er også historisk viktig for Eidsvoll. Før jernbanen kom, var det stor transportvirksomhet mellom Eidsvoll og Christiania. Hester transporterte plankene som bygget Oslo. Etter den tiden og til traktorene overtok, var hestene viktige i landbruk og logging. De var ryggraden til utviklingen i Eidsvoll. I disse tider med rask utvikling er det viktig å huske våre røtter. Ved å inkludere hester i toget feirer vi vår fortid, så vel som det faktum at Eidsvoll forblir et viktig landbrukssamfunn.
På 17. mai vil det være en mulighet til å se hester der de historisk tilhører Eidsvoll. Før toget kan hestene ses på Bankplassen i Sundet. Dette var stedet hvor bønder bandt hestene og plassen ble kalt på folkemunn «Hestebittinga.» Etter toget kan hestene ses på gresset på Tingvoll. Det var her at hester ble vist under den store bydeutstillingen i 1936 og for den polske innkjøpskommisjonen i 1948. Gressområdet kalles også «Hestevangen.»
Vi som bor her i Eidsvoll har en spesiell forbindelse til 17. mai. Vi husker ikke bare 1814 på denne dagen, men også det som kom før og det som kom etter. Det er vårt ansvar å feire Grunnlovens fulle historie, ikke bare for å huske fortiden, men for å påvirke framtiden. Det var her at frihet ble plantet i 1022, blomstret i 1814, og stelt i årene etter, og det er her at vi skal holde den levende.
Det tyrkiske vogntoget som er avbildet ble stoppet på Jessheim torsdag kveld. Statens vegvesen fastslår på Twitter at fartsskriveren var manipulert. Ifølge skriver hadde sjåføren brukt tre og en halv time fra Trelleborg til Jessheim. Det er 634 kilometer.