Det ble i proposisjonen foreslått at departementet gis hjemmel til å vedta forskrift om at selskaper innenfor den norske rederiskatteordningen i tillegg til drift og utleie av skip skulle kunne drive virksomhet nært knyttet til denne kjernevirksomheten. Det gjelder for det første strategisk og kommersiell ledelse av egne og innleide fartøyer, samt fartøyer i konsernforbundet rederibeskattet selskap eller poolsamarbeid, og for det andre annen virksomhet med nær tilknytning til sjøtransportvirksomheten i det aktuelle selskapet eller konsernforbundet rederibeskattet selskap (for eksempel håndtering av gods knyttet til transportvirksomheten, visse typer varetilbud om bord på skip mv.). Inntekter av slik tilknyttet virksomhet vil dermed omfattes av skattefritaket for skipsfartsinntekter.
I proposisjonen ble det også varslet at departementet vil gjøre en endring i § 8-11-1 i Finansdepartementets forskrift til skatteloven (forskrift 19. november 1999 nr. 1158 til utfylling og gjennomføring av skatteloven av 26. mars 1999 nr. 14), slik at taubåter kan omfattes av ordningen dersom havnetrafikk utgjør mindre enn 50 prosent av den totale aktiviteten som utøves. Departementet foreslår en endring i samsvar med dette.
Selskaper innenfor den gjeldende norske rederiskatteordningen kan bare drive virksomhet i form av drift og utleie av egne og innleide fartøyer. Skatteutsettelsen i gjeldende ordning gjelder dermed også bare denne kjerneaktiviteten. I andre europeiske lands rederiskatteordninger er det i ulik grad åpnet for at også andre typer virksomhet med nær tilknytning til kjernevirksomheten kan være omfattet av skattefavoriseringen. Dette gjelder særlig virksomhet i form av strategisk og kommersiell ledelse av fartøyer.
Formålet med forslaget i Ot.prp. nr. 1 (2007–2008) om en innføring av en rederiskatteordning med endelig skattefritak er at den norske rederibeskatningen skal fremstå som konkurransedyktig sett i forhold til rederibeskatningen i øvrige europeiske land. Det ble derfor foreslått i Ot.prp. nr. 1 (2007–2008) at departementet gis hjemmel til å gi forskrift om at selskaper innenfor den norske rederiskatteordningen i tillegg til drift og utleie av skip også skal kunne drive virksomhet nært knyttet til denne hovedaktiviteten. Inntekter av slik virksomhet vil dermed omfattes av skattefritaket for skipsfartsinntekter. Dette gjelder strategisk og kommersiell ledelse av fartøyer, og annen virksomhet med nær tilknytning til sjøtransport.
Den strategiske og kommersielle ledelsen, og den daglige tekniske driften og vedlikeholdet, av fartøy vil ha en klar tilknytning til driften. Gjeldende rederiskatteordning forutsetter imidlertid at det skipseiende selskapet ved avtale har overlatt til andre å utøve disse funksjonene, med unntak for ren forvaltning av eierinteresser og ordinær deltakelse i styre eller selskapsmøter, jf. skatteloven § 8-13 annet ledd annet og tredje punktum. Eierselskapet må således enten kjøpe bestyrelsestjenester av et driftsselskap, som i tilfelle vil drive skipet på det skipseiende selskapets vegne, eller leie ut skipet til andre som ønsker å drive det for egen regning og risiko.
Strategisk ledelse er den høyere ledelse av selskapet, som for eksempel utføres av daglig leder og selskapets styre. I den høyere ledelse inngår fastsettelse av planer, budsjetter og retningslinjer for selskapets virksomhet, samt den økonomiske forvaltningen av selskapet. Dette omfatter blant annet inngåelse av avtaler om kjøp/salg av skip, langtidscertepartier, ulike samarbeidsavtaler, finansieringavtaler, låneavtaler, pantsettelsesavtaler og forsikringsavtaler. Den daglige ledelse av selskapet vil også inngå i den strategiske ledelsen.
Kommersiell ledelse er den aktiviteten som er nødvendig for å utnytte kapasiteten til et skip. Dette omfatter blant annet planlegging av reiseruter og inngåelse av avtaler om frakt av passasjerer og gods. Innkjøp av drivstoff, proviantering av skipet og personaladministrasjon er også nødvendig for å utnytte kapasiteten til skipet, og vil inngå som en del av den kommersielle ledelsen.
Daglig teknisk drift og daglig vedlikehold er den løpende management-aktiviteten som er nødvendig for at fartøy fysisk skal kunne forflytte seg og frakte last eller passasjerer fra en havn til en annen. Dette innebærer for eksempel å skaffe til veie personell for å føre tilsyn med vedlikehold og effektiv drift av skipet, å tilrettelegge og følge opp reparasjoner, og å sørge for innkjøp og ivaretagelse av lager, reservedeler, smøreoljer etc. Slike aktiviteter vil ha en klar tilknytning til drift av fartøy, og omfattes av skattebegunstigelsen i flere andre europeiske rederiskatteordninger.
For rederiselskaper som driver med passasjertransport kan det være nødvendig med billettkontorer og passasjerterminaler. For å unngå eventuell tvil om hvorvidt drift av billettkontorer og passasjerterminaler kan være omfattet av skattefritaket, foreslår departementet at det presiseres i forskriften at slik virksomhet skal anses som tilknyttet virksomhet som kan omfattes.
Etter ESAs retningslinjer for statsstøtte til sjøtransport kan taubåter bare motta støtte dersom nærmere bestemte vilkår er oppfylt. Taubåter kan bare omfattes av skattefavorisering dersom minst 50 prosent av aktiviteten utgjøres av aktivitet som ellers kan defineres som sjøtransportvirksomhet etter retningslinjene. Havnetrafikk kan i denne sammenhengen ikke anses som sjøtransportvirksomhet.
Som varslet i Ot.prp. nr. 1 (2007–2008) foreslås på denne bakgrunn en endring i Finansdepartementets forskrift til skatteloven § 8-11-1, slik at taubåter kan omfattes av ordningen dersom havnetrafikk utgjør mindre enn 50 prosent av den totale aktiviteten som utøves.
d. skip i stasjonær virksomhet og havnetrafikk, eller annen virksomhet over begrenset fartsområde hvor utseilt distanse ikke overstiger 30 nautiske mil, likevel slik at taubåt anses som skip i fart når fartøyet driver virksomhet som nevnt i mindre enn halvparten av inntektsåret.
a. strategisk og kommersiell ledelse, og daglig teknisk drift og vedlikehold, av egne og innleide fartøyer, samt kvalifiserte fartøyer som nevnt i skatteloven § 8-11 første ledd a eller b i konsernforbundet selskap. Tilsvarende gjelder for fartøy i poolsamarbeid som nevnt i skatteloven § 8-11 første ledd d, dersom den strategiske og kommersielle ledelsen utføres av pooldeltaker som lignes etter bestemmelsene i skatteloven §§ 8-10 til 8-20 eller selskap konsernforbundet med slik pooldeltaker som lignes etter bestemmelsene i skatteloven §§ 8-10 til 8-20.