Bruk av rusmidler blant unge på Innherred Resultater fra en spørreundersøkelse blant klassinger i Innherred samkommune i PDF
Bruk av rusmidler blant unge på Innherred Resultater fra en spørreundersøkelse blant klassinger i Innherred samkommune i 2004
Download "Bruk av rusmidler blant unge på Innherred Resultater fra en spørreundersøkelse blant 8. 10.-klassinger i Innherred samkommune i 2004"
3 Bruk av rusmidler blant unge på Innherred - Resultater fra en spørreundersøkelse i FORORD Innherred samkommune ønsket i løpet av skoleåret 2003/2004 å følge opp rus kartleggingsundersøkelser som Verdal kommune har gjennomført flere ganger etter Nord-Trøndelagsforskning har hatt ansvaret for undersøkelsene som ble gjennomført i 1997 og i I 1997 ble alle 6.-, 7.- og 8.- klassingene spurt, totalt ca. 500 personer. Undersøkelsen ble i 2002 på grunn av strukturendinger i skolen gjennomført blant 7.-, 8.- og 9.- klassingene. Dette skoleåret var det nesten 600 personer i de aktuelle klassene i Verdal kommune. I samarbeid med oppdragsgiver ble det denne gangen besluttet å gjennomføre undersøkelsen bare på ungdomskoletrinnet, altså 8., 9. og 10. klassetrinn. Dette er en periode i de unges liv hvor det er store endringer i forhold til deres rusbruk, noe det er viktig å ha i mente når resultatene leses. Vi vil takke Innherred samkommune ved Baard Skjørholm for oppdraget og meget bra gjennomføring av den praktiske datainnsamlingen. Gunnar Nossum prosjektleder
6 iv Bruk av rusmidler blant unge på Innherred - Resultater fra en spørreundersøkelse 3.3 Narkotika Bruk av narkotika Tilgjengelighet Holdning til cannabis Oppsummering Hovedkonklusjoner 26 LITTERATUR 27 Vedlegg I: Spørreskjema
7 Bruk av rusmidler blant unge på Innherred - Resultater fra en spørreundersøkelse v FIGURLISTE Figur side 3.1: Prosentandeler som har drukket de ulike alkoholtypene i løpet av de siste 4 uker; , 2002 og : Andelen av medelevene som de tror har prøvd cannabis i forhold til de som oppgir at de har prøvd cannabis 19
9 Bruk av rusmidler blant unge på Innherred - Resultater fra en spørreundersøkelse vii SAMMENDRAG Bakgrunn Innherred samkommune (Levanger og Verdal kommune) ønsket skoleåret 2003/2004 å følge opp ruskartleggingsundersøkelsene som Verdal kommune har gjennomført flere ganger fra 1995 og fram til De tidligere undersøkelsene i Verdal var gjennomført i siste klasse på barneskolen og de to yngste klassetrinnene på ungdomsskolen. I denne undersøkelsen ønsket oppdragsgiver å kartlegge rusbruken bare på ungdomsskolen. Ettersom aldersgruppene er litt forskjellige i de tre undersøkelsene som vi har data fra, har vi valgt å sammenligne tallene fra årets undersøkelse med Verdalsundersøkelsene på de enkelte klassetrinn. Resultater Ca. 70 % oppgir å aldri ha røykt tobakk. Andelen daglige røykere (6 %) i vår undersøkelse ser ut til å være noe lavere sammenlignet med landsomfattende undersøkelser. For enkelte grupper er det flere som daglig bruker snus enn som røyker. Andelen som oppgir at de bruker snus har økt mye siden 2002 og Snusbruken er også høyere enn i landsomfattende undersøkelser. Selv om det fortsatt er en mye større andel gutter som bruker snus daglig (10 %) så har også en del jenter begynt å bruke snus daglig (1 %). I 1997 og 2002 var det ingen jenter som brukte snus daglig. Litt færre har drukket øl, vin og brennevin nå sammenlignet med tidligere undersøkelser. Imidlertid har "nye" alkoholtyper kommet til, derfor er det vanskelig å si noe konkret om alkoholbruken har økt eller ikke siden 2002 og Antall ganger ungdomskoleelevene har vært fulle ligger omtrent på samme nivå som ved tidligere undersøkelser. 8.- klassingene har i gjennomsnitt vært fulle om lag en gang, 9.- klassingene om lag to ganger og 10.- klassingene ca. sju ganger. Heller ikke i bruk av hjemmebrent har endringene vært store, men bruken ligger høyt over landsgjennomsnittet og bekrefter at ett av tyngdepunktene i hjemmebrentbruken ligger i Nord- Trøndelag. En stor andel (10 %) oppgir å ha sniffet, det er en kraftig økning fra 1997 og Andelen sniffere ligger mye høyere enn i nasjonale undersøkelser, der det har skjedd en nedgang i sniffingen fra 1995 (7 %), via 1999 (6 %) til 2003 (under 5 %). Det er en nedgang i bruken av hasj, for 8.-klassingene ligger andelen som har oppgitt å ha brukt cannabis én eller flere ganger på under to prosent, i 9. klasse under tre prosent og i 10. klasse under fem prosent. Mellom en og to prosent oppgir å ha brukt andre narkotiske stoffer, dette er omtrent på samme nivå som tidligere og som landsgjennomsnittet.
10 viii Bruk av rusmidler blant unge på Innherred - Resultater fra en spørreundersøkelse Cannabis ser ut til å være forholdsvis lett tilgjengelig, i 9. og 10. klasse tror over 30 % at de kan skaffe hasj på 2-3 dager. Under fem prosent mener at omsetning av hasj bør legaliseres og litt færre oppgir at de har lyst til å prøve hasj dersom det ikke var noen fare for å bli arrestert. Dette er litt flere enn i tidligere undersøkelser, men betydelig færre enn i landsgjennomsnittet som ligger på rundt 10 %. Jenter ser ut til å bli mer utprøvende og grensesprengende enn guttene, og ruser seg oftere på hardere narkotiske stoffer. Resultatene er med å underbygge at veien til bruk av narkotika ofte går via røyking og eksperimentering med alkohol. En forebyggende strategi kan altså være å forhindre at ungdom begynner å røyke, og å redusere alkoholforbruket, selv om dette ikke må utelukke andre forebyggende tiltak. Årsakene til narkotikabruk vil være sammensatte.
11 Bruk av rusmidler blant unge på Innherred - Resultater fra en spørreundersøkelse 1 1. INNLEDNING 1.1 Bakgrunn for undersøkelsen Innherred samkommune (Levanger og Verdal kommune) ønsket skoleåret 2003/2004 å følge opp ruskartleggingsundersøkelsene som Verdal kommune har gjennomført flere ganger fra 1995 og fram til De tidligere undersøkelsene i Verdal ble gjennomført i siste klasse på barneskolen og de to yngste klassetrinnene på ungdomsskolen. I denne undersøkelsen ønsket oppdragsgiver å kartlegge rusbruket bare på ungdomsskolen. Nord-Trøndelagsforskning (NTF) har hatt ansvaret for undersøkelsene i 1997 (NTFnotat 1997:18) og i 2002 (NTF-arbeidsnotat 2003:2). Årets undersøkelse, i likhet med de i 1997 og 2002, er såkalte populasjonsundersøkelser. De vil si at samtlige personer i den aktuelle alderen er med i undersøkelsen. Bakgrunnen for spørreskjemaundersøkelsene som Verdal kommune har gjennomført, er at det i de senere årene har vært fokusert en god del på bruk av rusmidler blant unge i Verdal. Sosialkontoret i Verdal hadde også mottatt signaler som kunne indikere en økning særlig i bruk av narkotika blant unge. Kommunen har ønsket å følge utviklingen, og har som et ledd i dette gjennomført flere undersøkelser. Aldersgruppene og gjennomføringstidspunktet er forskjellig i de ulike undersøkelsene, derfor har vi valgt å se på tallene for de enkelte klassetrinn framfor å se på totaltallene for den enkelte undersøkelse. 1.2 Problemstillinger Følgende problemstillinger ble belyst i undersøkelsen: 1. Hvilket omfang har bruk av ulike rusmidler blant unge i Verdal og Levanger kommune? 2. Hvordan har forbruket endret seg sammenlignet med undersøkelser gjennomført i Verdal kommune i 1997 og 2002?
12 2 Bruk av rusmidler blant unge på Innherred - Resultater fra en spørreundersøkelse 2. KORT BESKRIVELSE AV UNDERSØKELSEN 2.1 Utvalget Alle 8.-, 9.- og 10.-klassinger i Verdal og Levanger kommune hadde i utgangspunktet mulighet til å delta i undersøkelsen. Skoleledelsen ved A-skolen og Eli Hu skolen valgte å ikke delta. Begge disse skolene ligger i Levanger kommune. På tidspunktet undersøkelsen ble gjennomført, var det 590 ungdomsskoleelever i Verdal og 765 elever i Levanger, totalt 1355 elever i de skolene som deltok. Vi har svar fra 1194 elever, altså fra 88 %. Det antas at frafallet skyldes vanlig fravær, samt at det i noen klasser på noen skoler var andre aktiviteter på den dagen undersøkelsen ble gjennomført. Dette førte til at svarprosenten i enkelt klasser varierer fra 66 % til 100 %. På de fleste klassetrinn og skoler var svarprosenten mellom 85 % og 95 %. Vanligvis betraktes svarprosenter på over 60 som brukbart ved postmetoden (Ilstad 1987), selv om man ved skoleundersøkelser har muligheter til å komme nærmere 100 %. Totalt sett må svarprosenten betraktes som meget bra, men et viktig spørsmål er om de 12 % som ikke deltok skilte seg vesentlig fra resten. Det kan f.eks. tenkes at bruk av rusmidler forekommer oftere blant de som har høyt fravær fra skolen. Det er imidlertid ikke noe som indikerer at utvalget ikke er representativt, eller at frafallet er forskjellig fra tidligere undersøkelser. Totalt sett var den en overvekt av gutter blant de som svarte, 52,5 % av alle svar er fra gutter. Det er i 10. klasse at overskuddet av gutter er størst med nesten 55 %, mens det i 8. klasse er samme antall jenter som gutter. 2.2 Undersøkelsestidspunktet Både i 1997 og i 2004 ble undersøkelsen gjennomført på våren, mens den i 2002 ble gjennomført på høsten. Dette er det viktig å være klar over når en skal sammenligne tallene fra de ulike årene. I forhold til bruk av alkohol skjer det store endringer i løpet av et skoleår, spesielt i 9. klasse ettersom elevene da blir konfirmert. Tradisjonelt har det vært akseptert at de unge da får sin festdebut, og for mange også alkoholdebut. Kanskje hadde det enkleste og mest effektive alkoholdebututsettende tiltaket vært å utsette konfirmasjonen ett år?! 2.3 Spørreskjema Spørreskjemaet (vedlegg 1) har sin opprinnelse fra landsomfattende undersøkelser som gjennomføres jevnlig av Statens institutt for alkohol- og narkotikaforskning (SIFA). Etter hvert som vi har gjennomført flere undersøkelser har mange av spørs-
13 Bruk av rusmidler blant unge på Innherred - Resultater fra en spørreundersøkelse 3 målene blitt endret, en god del har vist seg uegnede og dermed blitt fjernet mens nye er føyd til. I spørreskjemaet ble det innhentet informasjon om følgende tema: Bakgrunnsvariabler (kjønn, alder, klassetrinn). Bruk av alkohol (frekvens, debutalder, venners bruk, hjemmebrent, problemer i forbindelse med bruk). Narkotiske stoffer (tilbud og bruk av ulike stoffer, holdning til cannabis, problemer i forhold til bruk). Generell tilfredshet og "holdningsspørsmål". 2.4 Prosedyre Spørreskjemaene ble distribuert ved at en person fra Innherred samkommune kom inn i klassene. Fagpersonen var i klassen den tiden det tok elevene å svare på spørreskjemaet og svarte på eventuelle spørsmål elevene hadde. Skjemaene ble samlet inn, og sendt til NTF for analyse. Dette ble gjennomført i alle klasser og skoler unntatt fire klasser ved Vuku ungdomsskole. Disse fire klassene gjennomførte undersøkelsen uten at det var en person fra Innherred samkommune tilstede. Årsaken til dette var en misforståelse i forbindelse med at skjemaet ble utsendt fra Innherred samkommune til den enkelte skole for at de skulle ha mulighet til å komme med innspill på innholdet. Vi har sett på svarene og det er ingen ting som tyder på at svarene fra disse klassene avviker fra de andre. Det største problemet var imidlertid at det ble gjennomført med en tidlig versjon av skjemaet, hvor spørsmålene ikke var med. På spørsmål 5 og 6 ble det i den endelige versjonen av skjemaet føyd til alkoholholdig cider og rusbrus som alkoholmuligheter, disse 116 elevene har dermed ikke svart på disse spørsmålene. Vuku ungdomskole ønsket ikke å gjennomføre undersøkelsen på nytt i de aktuelle klassene, og oppdragsgiver besluttet at det var bedre å ta med disse skjemaene uten disse spørsmålene, enn å ikke ha dem med. 2.5 Databehandling Ved NTF ble spørreskjemaene dataregistrert og analysert ved hjelp av statistikkprogrammet Statistical Package of the Social Sciences (SPSS).
14 4 Bruk av rusmidler blant unge på Innherred - Resultater fra en spørreundersøkelse 2.6 Kommentar til datakvalitet I undersøkelser av denne typen er både over- og underrapportering potensielle trusler mot kvaliteten på de dataene man innhenter. Overrapportering innebærer at informantene gir uttrykk for at hendelser forekommer oftere enn de i realiteten gjør i vår sammenheng vil dette være særlig aktuelt i forhold til at man sier man bruker alkohol og narkotika uten at man egentlig gjør det. Bakgrunnen for overrapportering kan være feil utfylling og misforståelser av spørsmål, men den mest relevante årsaken i denne aldersgruppa vil nok være bevisst useriøs utfylling fra respondentenes side. En måte å ha en viss kontroll på overrapporteringsproblemet på, kan være å spørre om informantene har brukt et oppdiktet stoff. I en undersøkelse om bruk av doping blant skoleelever (Price-Waterhouse 1993) fant man at en prosent rapporterte bruk av et oppdiktet stoff. Etter en gjennomgang av spørreskjemaene fra undersøkelsen, var hovedinntrykket at de aller fleste hadde vært seriøse i utfyllingen av skjemaene. Det var to skjema fra Levanger som ble fjernet fra datamaterialet fordi det var helt åpenbart at de ikke hadde fylt ut skjemaet etter beste evne. Underrapportering eller at respondentene unnlater å rapportere hendelser som i realiteten har skjedd vil sannsynligvis være et større problem i undersøkelser som omhandler sensitive tema, som jo bruk av alkohol og narkotika er. Dette er atferd som man vil ha all mulig grunn til å holde skjult fordi det kan få direkte konsekvenser for enkeltpersoner dersom det blir kjent. Å sikre at respondentene har tillit til egen anonymitet vil være det viktigste tiltaket for å begrense underrapporteringsproblemet. Vi har ikke noen indikasjoner på at verken overrapportering eller underrapportering er noe stort problem i denne undersøkelsen. Alt i alt vil vi konkludere med at datakvaliteten er god i denne undersøkelsen. Noen svakheter Selv om datamaterialet gjennomgående er bra, er det alltid rom for forbedringer. Under vil vi kort liste opp de svakheter ved skjemaet/spørsmålene vi har registrert gjennom dette arbeidet. Spørsmål 6 (hvor mye en drakk av de ulike alkoholsortene sist) er for mange av respondentene vanskelig å forholde seg til. Det spørres etter desiliter, men mange forholder seg vel som oftest til mengder målt i glass eller flasker. For brennevin har en også problemstillingen med blandede drinker kontra ren vare. Enkelte svarte både 40 og 50 dl brennevin og da er det ganske klart at det ikke er ren vare. Det var også en del mer og mindre vittige kommentarer
15 Bruk av rusmidler blant unge på Innherred - Resultater fra en spørreundersøkelse 5 om at dette var vanskelig å både huske og regne ut. Spørsmålet er det klart dårligst utfylte i hele skjemaet. Svarene på spørsmål 15 (antall av nærmeste 10 venner en tror har prøvd hasj/- marihuana) må også tas med en klype salt. Her er det problemer både med hvem som er nærmeste venner/bekjente og dessuten noe som ligner antakelser om seksuell debut. En tror gjerne (ut fra skryt) at andre har prøvd mer enn de virkelig har.
18 8 Bruk av rusmidler blant unge på Innherred - Resultater fra en spørreundersøkelse Snus Snus ble fram til på 1970-tallet stort sett brukt av eldre menn, og det var få snusbrukere under 25 år. Senere har imidlertid særlig unge gutter blitt en ny stor brukergruppe. På landsbasis brukte i rundt 18 % av guttene i alderen år daglig eller av og til snus (Sanner og Dybing 2000). Etter at det ikke ble tillatt å røyke på serveringssteder har tobakksbransjen satset en god del for å beholde kundene. Ettersom det er forventet en nedgang i bruken av røyketobakk, har bransjen utviklet mange nye typer snus som også passer bedre for personer som tradisjonelt ikke har brukt snus. Denne undersøkelsen ble gjennomført før røykeforbudet trådde i kraft og har derfor ikke noe betydning for tallene som fremkommer her, men likevel ser vi at bruken av snus øker kraftig. Tabell 3.2: Bruk av snus, fordelt på klassetrinn og årstall Snus Klassetrinn 8. klasse 9. klasse 10. klasse Har aldri brukt snus 91,5 91,0 84,1 89,3 81,3 66,9 68,1 Har brukt snus enkelte ganger 5,6 6,7 11,9 7,6 15,0 24,5 22,2 Bruker snus daglig 0,7 1,7 2,1 0,9 1,3 7,1 7,1 Har brukt snus tidligere, men har sluttet 2,1 0,6 1,9 2,2 2,5 1,5 2,6 Totalt 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 Antall (N) (142) (178) (427) (225) (160) (408) (351) 73 % oppga å aldri ha brukt snus og fem prosent var daglige brukere av snus. Mens det i 2002 var åtte prosent som hadde brukt snus enkelte ganger, var den andelen økt til 19 % i Andelen som har brukt snus tidligere, men nå har sluttet helt, er omtrent den samme i 2002 og Det er ikke de store endringene fra 1997 til 2002, mens det er til dels dramatiske endringer fra 2002 til Vi skal ikke spekulere mye i årsakene til disse endringene, men dersom en antar at det er en relativt konstant andel i befolkningen som har behov for en eller annen form for tobakk, vil det føre til økt snusbruk når røykingen avtar. Økningen i andelen som bruker snus er mye større enn nedgangen blant røykerne skulle tilsi. Som for røyking er det også her fra 8. til 9. klasse den store endringen skjer. Det er en betydelig faglig uenighet i ulike tidsskrift om hvor helseskadelig bruk av snus er, men det er en utbredt oppfatning om at snus er mindre skadelig enn røyking. (Dagbladet 19. aug. 2004).
19 Bruk av rusmidler blant unge på Innherred - Resultater fra en spørreundersøkelse Oppsummering Om lag 70 % av ungdomsskoleelevene oppgir at de aldri har røkt. Andelen som røyker daglig ligger på om lag seks prosent. Blant 9.- klassingene er det færre som røyker daglig enn som bruker snus daglig. I 8. og 9. klasse er det færre som røyker daglig nå enn i tidligere undersøkelser. Blant 9.- og 10.- klassingene var det over syv prosent som svarte at de brukte snus daglig. Dette er en kraftig økning fra 2002 hvor under to prosent brukte snus daglig. 3.2 Bruk av alkohol Selv om man i Norge har en 18-års aldersgrense for kjøp av alkohol, vil majoriteten ha drukket alkohol før man har nådd denne alderen. I en landsoversikt for 2003 hadde 84 % av 10.- klassingene drukket alkohol (Skretting og Bye 2003). Det er imidlertid tidligere avdekket betydelige regionale variasjoner i forbruk, hvor ungdom fra Nordland og Midt-Norge er funnet å drikke mest (Skretting 2000) Andeler som har drukket alkohol I de tidligere undersøkelsene (1997 og 2002) ble elevene spurt om de hadde drukket minst én alkoholenhet alkohol. Det var definert som en halv flaske øl, en desiliter vin eller en kvart desiliter brennevin. I denne undersøkelsen ble dette endret til det mer folkelige begrepet om de hadde drukket så mye at de ble fulle. Årsaken til denne forenklingen kom av at vi følte at full er et begrep som elevene har lettere for å forholde seg til. Om elevene legger så veldig mye ulikt i formuleringen vet vi ikke, men det er viktig å være klar over denne forskjellen når tallene leses. I Skretting og Bye (2003) opererer de med begge spørsmålene og der var det 84 % av 10.- klassingene som oppgir å ha drukket, mens det var 59 % som oppgir å ha vært fulle en eller annen gang. Tabell 3.3: Alkoholbruk, fordelt på klassetrinn og årstall Beruselse Klassetrinn 8. klasse 9. klasse 10. klasse Har kjent seg beruset 35,9 24,1 14,1 53,8 41,8 42,8 60,8 Har ikke vært beruset 64,1 75,9 85,9 46,2 58,2 57,2 39,4 Totalt 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 Antall (N) (131) (170) (425) (221) (158) (400) (348)
20 10 Bruk av rusmidler blant unge på Innherred - Resultater fra en spørreundersøkelse Dersom en forutsetter at elevene legger omtrent det samme i de ulike formuleringene som er brukt, kan en se en positiv trend blant 8.- klassingene, mens det ikke er den samme endringen for 9. klasse. En av årsakene til dette kan være de ulike formuleringene, ettersom det er sannsynlig å tro at elevene ikke har vært beruset den første gangen de drakk alkohol. På disse spørsmålene knyttet til alkohol er det viktig å være klar over at tidspunktet for de tre undersøkelse ikke er den samme, mens det i 1997 og 2004 ble gjennomført på våren ble det i 2002 gjennomført på høsten. Det gjør det naturlig å tro at det skulle være en lavere andel som drakk alkohol i Debutalder Gjennomsnittlig alder første gang man drakk så mye alkohol at de kjente seg beruset (debutalder) blant dem som hadde drukket, er framstilt i tabell 3.4: Tabell 3.4: Gjennomsnittlig debutalder blant de som hadde drukket alkohol Debutalder Klassetrinn 8. klasse 9. klasse 10. klasse Alder 12,1 11,2 12,2 12,8 12,5 13,3 14,0 Antall (N) (47) (41) (60) (119) (66) (171) (211) Debutalderen er litt høyere i år enn den var i 1997 og betydelig høyere enn i En av årsakene til den lave debutalderen i 2002 er sannsynligvis at gjennomsnittsalderen er ca. ½ år lavere i 2002 enn i I andre undersøkelser har en funnet at det tar 4 6 måneder i gjennomsnitt fra første gang en drikker minst en alkoholenhet til første gang en er full. Dette kan være med på å forklare økning som fremkommer i tabell 3.4. Det virker som om debutalderen er lav sett i forhold til andre undersøkelser, det man imidlertid må ta med i betraktning, er den lave gjennomsnittsalderen. Desto eldre ungdom man inkluderer, jo flere debutanter (som trekker gjennomsnittlig debutalder opp) vil det også være Drikking de siste fire ukene Elevene ble spurt om de hadde drukket alkohol og eventuelt hvilke alkoholtyper de hadde drukket de siste fire ukene. Figuren under viser hvor stor andel som oppga å ha drukket henholdsvis alkoholholdig cider, rusbrus, øl, vin og brennevin. Cider og rusbrus har kommet til de senere årene og derfor er det ikke med i 1997 og 2002
21 Bruk av rusmidler blant unge på Innherred - Resultater fra en spørreundersøkelse % 50 % 40 % 30 % 20 % Cider Rusbrus Øl Vin Brennevin 10 % 0 % klasse 9. klasse 10. klasse Klassetrinn Figur 3.1: Prosentandeler som har drukket de ulike alkoholtypene i løpet av de siste 4 uker; , 2002 og 2004 Blant 8.-klassingene er det flere som har drukket cider, rusbrus og øl enn brennevin. I 9. er det bare rusbrus som har flere brukere enn brennevin og i 10. er det brennevin som flest har drukket. Nesten 50 % av 10.- klassingene har drukket brennevin en eller flere ganger de siste 4 ukene. I nasjonale undersøkelser (Skretting og Bye 2003) oppgir 40 % av 10.- klassingene å ha drukket brennevin de siste 30 dagene. I den nasjonale undersøkelsen (ibid.) er rusbrus mest populært (44 %), etterfulgt av brennevin (40 %) og øl (38 %). Cider er det 30 % som har drukket, mens det bare er 18 % som oppgir å ha drukket vin de siste 30 dagene. Andelen av 10.- klassingene i Verdal og Levanger som har drukket de ulike alkoholtypene ligger litt høyere enn i landet som helhet. Dette sammenfaller godt med andre undersøkelser som konkluderer med at ungdom i Midt-Norge og Nordland drikker mest (Skretting 2000). Andelen som oppgir at de har drukket de ulike alkoholtypene er blitt redusert siden 1997 og Det er færre som oppgir at de har drukket øl, vin og brennevin nå enn det var i 1997 og Dette bildet gjelder for både 8.- og 9.- klassingene, unntatt at andelen som har drukket øl blant 9.- klassingene er lavere nå enn den var i 1997, men høyere enn i Andelene som har drukket, øker med alderen når det gjelder alle alkoholtypene. Det at øl, cider og rusbrus er lettere tilgjengelig, vil naturlig nok gjenspeile seg i forbruket, og da særlig blant de yngste. Tilgjengeligheten av brennevin vil sannsynligvis øke med alder, bl.a. fordi man i økende grad får kontakt med personer som er gamle nok til å kjøpe på Vinmonopolet.
Ungdomsundersøkelse - Eidsvoll og Hurdal 2008 Resultater fra en spørreundersøkelse blant 8. - 10.- klassinger i Eidsvoll- og Hurdal kommune i 2008 Gunnar Nossum Notat 2008:3 Ungdomsundersøkelse Eidsvoll
erik iversen og randi Vartdal Knoff Ungdom og rusmidler i odda 29 en undersøkelse i odda kommune om bruk av rusmidler blandt elever i ungdomsskolen og på videregående skole Forsknings- og dokumentasjonsavdelingen