Alt han har gjort i forbindelse med "The Devil's Own" har likevel ikke vært like smart. For eksempel var det neppe særlig lurt å fortelle en journalist fra magasinet Newsweek at han mente "The Devils Own" var intet mindre enn "et uansvarlig stykke film", og at han ønsket han aldri hadde latt seg involvere i prosjektet. Filmselskapet svarte at han gjerne måtte trekke seg - såfremt han betalte de 63 millionene dollar som allerede var brukt på filmen.
Alt dette har vi sett før i flotte farger på lerretet. Likevel er det noe som skiller film-Brad fra mennesket av kjøtt og blod som sitter foran oss: Størrelsen. "Liten og nett" er en langt riktigere beskrivelse enn "kraftig og ruvende". Ører, nese, hender og føtter - alt er påfallende smått og skjørt; ja, nesten dukkeaktig.
Likevel har Pitt aldri hatt ry for å være noen pyse. I følge et intervju med hans mor var tenåringsutgaven av Brad like ofte bråkmaker som hjerteknuser. Det resulterte flere ganger i utvisning fra skolen og slåsskamper på fest. Han sloss ikke lenger, og har nå som før et naturlig forhold til skytevåpen.
Brad Pitt ble født i tjukkeste Oklahoma. Hans far drev et lastebilselskap og hans mor jobbet som lærer. Etter noen år på University of Missouri (hvor han studerte journalistikk), lokket Hollywood. I likhet med de aller fleste som reiser vestover med drømmer om rikdom og berømmelse, tok han strøjobber mens han ventet på det store gjennombruddet. ’En jobb innebar blant annet i å kjøre strippere til og fra jobber, en annen var å lokke kunder til en fastfood-restaurant. Ingen av jobbene fikk han på grunn av sitt billedskjønne ytre, arbeidsdagen som fastfood-lokkemat tilbragte han inni et heldekkende kyllingkostyme.
Men det må da være noen av filmene han er mer fornøyd med enn andre? Pitt tenker seg om lenge og vel.
- Alle har vært forskjellige og alle har vært gjort av ulike årsaker. Noen har vært morsommere enn andre å lage. Jeg hadde det virkelig moro under innspillingen av "Seven". Jeg vet det høres morbid ut, men det var virkelig moro. Og forresten, hvor seriøst skal man egentlig ta noe slikt?
Pitt fattet interesse for "The Devil's Own" for åtte år siden, men IRA-dramaet ble lenge oppfattet som for risikabelt for Hollywood. Først da Brad hadde rykket opp i filmbyens førstedivisjon, og Harrison Ford takket ja til å spille mot ham, ble det fart i sakene. Mens Pitt med "The Devil's Own" forsøker å utvide sitt reportoar som skuespiller, spiller Ford som vanlig den gode, rettskafne og firkanta amerikaneren, en slags 90-tallsutgave av John Wayne.
Pitt, som påstår han er en stor fan av Harrison Ford, var overlykkelig da Ford takket ja til rollen som irskættet politimann som uten vitende innlosjerer terroristen Pitt i sitt hjem. Hardnakket påstås det at Pitt ikke var like lykkelig da Ford ønsket å forandre manus, bl.a. for å gjøre sin rolle større, viktigere og mer sentral. En rekke bearbeidelser og forsinkelser fulgte, pressen kastet seg over historien og vi fikk nok en saftig stjernefeide. Pitt avviser kontant.
- Hør her, hvis jeg noen gang hadde tenkt noe slikt hadde jeg rett og slett sluttet med dette. Det er dager som er vanskeligere enn andre, men jeg kan ikke klage på noe jeg har valgt selv, sier han.
Klaging og sutring er heller ikke ord folk som kjenner stjernen vil bruke om ham. Tidligere medspillere og regissører bruker heller ord som nysjerrighet, kunnskapsappetitt og entusiasme for å beskrive hans personlighet. Og hardt arbeid, bl.a. med aksenter. "Syv dager i Tibet" heter filmen han holder på å spille inn nå, i den spiller han en tysk-østerriker - med tilhørende aksent.
Enda to republikanske senatorer sier nei til helsereformen som Senatet behandler. Nå svinner håpet igjen for at Trumps erstatning av «Obamacare» kan vedtas.
Republikanerne har 52 seter av Senatets 100 seter og kan bare tåle at to unnlater å stemme for forslaget for å få det igjennom.
Sent lørdag kveld ble det bekreftet at avstemningen om president Donald Trumps helsereform er utsatt.
I tillegg kan Medicaid, den statlige sykeforsikringen for fattige og funksjonshemmede, bli faset ut.
Svensk politi fikk natt til søndag inn en ny anmeldelse om en overfallsvoldtekt på Bråvallafestivalen i Norrköping.
Kvinnen kontaktet selv politiet og fortalte at hun ble angrepet og voldtatt av to menn rett over midnatt natt til søndag. Hun er nå tatt hånd om av helsepersonell, opplyser politiet.
Bråvallafestivalen ble startet opp i 2013, hadde i fjor rundt 50.000 besøkende, men har likevel slitt med millionunderskudd. Også i fjor ble det anmeldt flere voldtekter under festivalen.
Utga seg for å være polsk bonde. Det skulle ta flere tiår før hans grusomme hemmelighet ble avslørt - Dagbladet
FIKK FLYKTNINGVISUM: Jakiw Pawel fikk visum i 1949. Siden da har han levd i USA, men tirsdag ble den tidligere SS-vakten deportert til Tyskland. Han er nå 95 år gammel. Foto: NTB ScanpixVis mer
DEPORTERT: Jawik Palij (95), tidligere vakt ved Trawniki konsentrasjonsleir i Polen, ble båret ut av huset sitt i New York da han ble deportert til Tyskland tirsdag. Foto: NTB Scanpix Vis mer
I 1966 kjøpte ekteparet sitt toetasjes hus i nærheten av LaGuardia lufthavn i New York. Huset ble kjøpt fra et polsk-jødisk ektepar som hadde overlevd holocaust.
Flere tiår seinere ble det nemlig avslørt at Palij hadde spilt en essensiell rolle i nazistenes forsøk på å utrydde jødene i tyskokkuperte Polen under 2. verdenskrig.
Palij hadde opprettholdt sitt vennskap med andre SS-militære i USA, men hadde likevel klart å holde sin bakgrunn skjult for omverdenen.
Palij hadde vært SS-militær og tjenestegjort i fangeleiren Trawniki ved den polske landsbyen med samme navn. Minst 12.000 jøder ble myrdet i denne leiren i løpet av 2. verdenskrig.
Ifølge justisdepartementet arbeidet Palij i fangeleiren i 1943, samme år som rundt 4.000 fanger ble drept i en av de største massakrene under 2. verdenskrig.
Ifølge det amerikanske justisdepartementet hadde Palij deltatt i en enhet som hadde «begått grusomheter mot polske sivile og andre».
Det var i 1989 at Palijs fortid ble oppdaget. En annen SS-vakt ved Trawniki hadde identifisert Palij og opplyst til Canadas myndigheter at Palij levde i USA.
Palij ble første gang konfrontert av amerikanske myndigheter i 1993, men han innrømmet ikke at han hadde vært vakt ved Trawniki før flere år seinere.
I avhør skal Palij ha sagt at han ble truet med døden hvis han hadde nektet: «Hvis du ikke møter opp, pang pang».
Palij ble derfor boende i New York i 14 år før han som 95- åring ble deportert til Tyskland tirsdag.
I en uttalelse fra Det hvite hus i forbindelse med utsendelsen, står det å lese at «Ved å tjene som en bevæpnet vakt ved Trawniki fangeleir og hindre de jødiske fangenes flukt under sin nazitjeneste, spilte Palij en viktig rolle i å sikre at de jødiske ofrene møtte sin forferdelige skjebne».
Palij innrømmet i 2001 at han hadde vært vakt ved konsentrasjonsleiren, men har nektet for å ha deltatt i gjennomføringen av massedrapene. Han hevder også at han ble tvunget til å arbeide ved leiren av de tyske okkupantene.
Ifølge USAs justisminister Jeff Sessions er Palij den 68. nazisten som er blitt deportert fra USA. Palij-saken skal ha vært den siste «aktive» saken fra 2. verdenskrig som er blitt forfulgt av justisdepartementets spesialavdeling.
Ifølge nyhetsbyrået AFP har det tyske utenriksdepartementet uttalt at de føler seg forpliktet til å ta mot Palij grunnet nazistenes forbrytelser. USA har lenge presset Tyskland til å ta Palij tilbake. Tyske myndigheter har nektet fordi Palij opprinnelig kommer fra Ukraina.
Tyske medier melder at Palij ankom flyplassen i Düsseldorf tidlig tirsdag morgen. Derfra ble han fraktet til et pleiehjem.
Påtalemyndigheten i Tyskland startet en etterforskning av Palij i 2015, men denne ble avsluttet grunnet mangel på bevis.
De siste åra har Tyskland ført flere aldrende vakter fra naziregimet for retten for kriminelle handlinger som ble utført under 2. verdenskrig. Jens Rommel, leder for tyskernes etterforskningsenhet for nazikriminalitet, har likevel uttalt at det er liten sjanse for at Palij vil bli straffeforfulgt.