title: BERETNING FRA KOMMISSIONEN i henhold til Rådets Beslutning 93/389/EØF - Anden evaluering af medlemsstaternes programmer i henhold til en overvågningsmekanisme for emissionen af CO2 og andre drivhusgasser i Fællesskabet - Status over opfyldelsen af Fællesskabets CO2-stabiliseringsmål

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 14. 03. 1996 KOM(%) 91 endelig udg. BERETNING FRA KOMMISSIONEN I HENHOLD TIL RÅDETS BESLUTNING 93/389/EØF ANDEN EVALUERING AF MEDLEMSSTATERNES PROGRAMMER I HENHOLD TIL EN OVERVÅGNINGSMEKANISME FOR EMISSIONEN AF C02 OG ANDRE DRIVHUSGASSER I FÆLLESSKABET Status over opfyldelsen af Fællesskabets C02-stabiliseringsmål "Sfàt s?; 'iife. I ''•$• • f* • -H s» -i-li ifif sfî^i *Ui 4 *. ^J- INDHOLD 1 INDLEDNING 1. 1 OVERVÅGNINGSMEKANISMEN OG DEN ANDEN STATUSRAPPORT 1. 2 FÆLLESSKABETS MÅL 2 OPGØRELSER OVER EMISSIONEN AF DRIVHUSGASSER 2. 1 2. 2 OPGØRELSER FOR FÆLLESSKABET ELIMINERING VED DRÆN 2. 3 KONKLUSIONER 3 STATUS OVER MÅLOPFYLDELSEN 3. 1 3. 2 INDHOLDET AF DE NATIONALE PROGRAMMER C02-BEGRÆNSNINGSSTRATEGIER I FÆLLESSKABET 3. 3 FORLØB OG VIRKNING AF FORANSTALTNINGERNE 4 KONKLUSIONER 1 3 5 5 9 9 10 10 12 13 22 BILAG A BILAG TABELLER OVER C02-OPGØRELSER OG -FORLØB SAMT FORANSTALTNINGERS VIRKNINGER I DE 15 MEDLEMSSTATER LANDEOVERSIGTER INDLEDNING 1. 1 OVERVÅGNINGSMEKANISMEN OG DEN ANDEN STATUSRAPPORT I henhold til beslutningen om overvågningsmekanismen1* skal Kommissionen årligt aflægge rapport til Rådet og Europa-Parlamentet om, hvorvidt der i Fællesskabet som helhed gøres tilstrækkelige fremskridt til at sikre, at C02-emissionen ved år 2000 vil være stabiliseret på 1990-niveauet. Dette mål var der enighed om på mødet i det fælles energi- og miljøråd den 29. oktober 1990. Den første vurdering fandt sted på grundlag af de nationale programmer, som Kommissionen modtog i 1993. På grund af væsentlige forskelle mellem disse programmer med hensyn til detaljeringsgrad og behandling af emnerne dækkede den første vurdering kun et begrænset område. Nærværende rapport er resultatet af den anden vurdering, der er foretaget på grundlag af de nationale indberetninger/programmer2), som er forelagt inden for rammerne af konventionen om klimaændringer og i henhold til overvågningsmekanismen (bortset fra det belgiske program, der direkte forelagdes overvågningsmekanismen) samt de ajourføringer heraf, der officielt er indgået til Kommissionen inden den 1. juli 1995. Rapporten er et første forsøg på at udnytte den metode til evaluering af de nationale programmers forløb og indhold, som er udviklet og vedtaget af Udvalget for Overvågningsmekanismen3*. Denne anden statusrapport bygger således på et stærkt forbedret informationsgrundlag i forhold til den første statusrapport, som var baseret på de eksisterende nationale programmer, der på daværende tidspunkt hverken var fuldstændige, sammenlignelige eller gennemsigtige som følge af, at en detaljeret forskrift for programmernes fælles indhold og opbygning ikke fandtes4*. Efter Rådets beslutning er der afholdt seks møder i Udvalget for Overvågningsmekanismen. Referaterne af disse møder indeholder en del ajourførte oplysninger fra medlemsstaterne, og disse oplysninger er ligeledes taget i betragtning i statusopgørelsen. Resten af projektet fordeler sig på følgende afsnit: Del 2 omhandler opgørelser over emissioner af C02 og andre drivhusgasser samt dræn herfor i EU-15. Opgørelsen for 1990 fremlægges, og udviklingen i tidens løb diskuteres, navnlig i den energirelaterede C02-emission. Opgørelsen over drivhusgas-emissionen er på dette stadium kun foreløbig, da medlemsstaterne endnu ikke har fremlagt endelige opgørelser over emissionen. I Del 3 gøres status over opfyldelsen af målet for C02-stabilisering. Her gennemgås indholdet af de nationale programmer, disses forløb og foranstaltningernes virkninger. Der ses i højere grad på, hvordan emissionsniveauet påvirkes af de nationale foranstaltninger således som de er 1) 2) 3) 4) Rådets beslutning 93/389/EØF For at sikre ensartethed mellem indbe retningskravene i henhold til rammekonventionen om klimaændringer (FCCC) og EU's overvågningsmekanisme, kan medlemsstaterne desuden forelægge deres nationale meddelelser i henhold til FCCC til overvågningsmekanismen som deres nationale program. Femte møde i Udvalget for Overvågningsmekanismen, 18. maj 1995. KOM (94) 67 endelig udg. , s. 2. -2 - beskrevet i de nationale indberetninger/programmer, end der søges givet en vurdering af disse foranstaltningers faktiske effektivitet med hensyn til opfyldelsen af medlemsstaternes målsætning. Nærmere enkeltheder vedrørende de enkelte medlemsstaters nationale programmer er givet i tillægget. Det af medlemsstaterne angivne forløb for år 2000 sammenholdes med alternative forløb, afstukket af Kommissionens tjenester. I Del 4 drages konklusioner om de nationale programmers indhold og opbygning, om fremskrivningernes usikkerhed og om den forventede C02-emission ved år 2000. 1. 2 FÆLLESSKABETS MÅL I 1993 vedtoges Rådets beslutning om en overvågningsmekanisme for Fællesskabets emissioner af C02 og andre drivhusgasser "inden for rammerne af Fællesskabets strategi til begrænsning af C02-emissionen og forbedring af energiudnyttelsen", som skal sikre, at Fællesskabet er på vej til at opfylde både stabiliseringsmålet for C02-emissionen i Fællesskabet som helhed på 1990-niveauet i år 2000 og sine forpligtelser i henhold til FN's rammekonvention om klimaændringer5*. De fleste, men ikke alle medlemsstaterne har på nationalt plan eller EU-plan opstillet mål for C02-begrænsning eller mål for deres forventede bidrag til opfyldelsen af fællesskabsmålet. Grækenland, Irland og Portugal har ikke vedtaget noget officielt C02-mål. I stedet har de i nationale indberetninger/programmer erklæret deres hensigt om at begrænse stigningen i CO-emissionen til henholdsvis 15 % (± 3%), 20 % og 40 %. Finland har intet basisår for sin målsætning om "standsning i stigningen i enegirelateret C02-emission ved udgangen af 1990-erne", hvad der gør målet talmæssigt uklart. Tyskland har kun et mål for 2005: en 25 % mindskelse af emissionen i forhold til 1990-niveauet. Frankrig og Spanien har opstillet mål, der tillader nogen stigning i forhold til det nuværende emissionsniveau, men som begrænser den aktuelle stigning. Frankrigs standpunkt med hensyn til den generelle forpligtelse til at bevare emissionerne af fossilt kulstof pr. indbygger på under 2 t (hvilket svarer til en stigning på 13% i emissionerne ved år 2000 i forhold til 1990-niveauet) fastholdes6*, men det skal ikke betragtes som et specifikt mål for år 2000; i stedet for kvantificerede emissionsbegrænsninger foretrækkes forpligtelser til at træffe foranstaltninger. Ifølge nye beregninger, hvori der tages højde for driftsmæssig optimering af kernekraftværkerne, er denne første hypotese om en stigning i emissionerne blevet revideret i nedadgående retning til +7%. Danmark har et nationalt mål på en 20% reduktion i dets C02-emissioner fra energi og transport i år 2005 i forhold til 1988. Dette mål er udtrykt i emissioner korrigeret for netto-elektricitetshandelen i både basisåret og målåret. El-handelen svinger med nedbørssituationen i de andre skandinaviske lande, som eksporterer i nogle år og importerer i andre. I 1990, hvor el-importen var ret omfattende, var emissionerne 10% under de korrigerede emissioner. Ud over det nationale C02- reduktionsmål har Danmark forpligtet sig til at realisere en reduktion på 5% i år 2000 i forhold til 1990 som et bidrag til EU's stabiliseringsmål. Denne forpligtelse er også baseret på de korrigerede C02-emissionstal for 1990. Det officielle nederlandske mål er en reduktion på 3 % i C02-emissionerne i år 2000 sammenlignet med 1989/90-niveauet. Nederlandene mener, at temperaturkorrigeringer er relevante for udviklingen af en passende klima- og energipolitik. Af hensyn til udviklingen af foranstaltninger og vurdering af resultaterne heraf medregner Nederlandene temperatursvingninger ved at justere C02-emissioner. Derfor er landets 1990-basisår korrigeret for vejrforholdene i 1990. Den nederlandske strategi med en reduktion af C02-emissionerne på 3% tager derfor udgangspunkt i dette korrigerede 1990-tal. 5) 6) 93/389/EØF. KOM(94) 67 endelig udg. af 10. 3. 1994, s. 20. - 4- Ser man på disse målsætninger, er der ikke større forskel mellem det emissionsniveau, der udgøres af medlemsstaternes samlede målsætning, og Fællesskabets målsætning. Dog er skønnene for de tre lande, som hverken har noget konkret kvantitativt mål eller noget mål for år 2000 (Finland, Frankrig og Tyskland), af kritisk betydning; disse lande repræsenterede i 1990 43 % af det samlede udslip i Fællesskabet. OPGØRELSER OVER EMISSION AF DRIVHUSGASSER -5 - 2. 1 OPGØRELSER FOR FÆLLESSKABET Medlemsstat C02 CH4 N20 N0X CO NMVOC Eliminerin g af C02 Østrig Belgien Danmark Finland 59. 200 1. 14500 52. 100 53. 900 603 359 406 252 Frankrig 366. 500 2. 896 Tyskland 1. 013. 000 6. 218 Grækenland Irland Italien 86. 100 30. 720 936 796 Luxemburg 13. 300 24 Nederlandene 151. 800 1. 067 4 22 11 22 176 223 24 42 222 1. 692 338 1. 219 270 295 770 487 445 361 165 219 1. 722 10. 947 2. 424 2. 944 10. 768 2. 978 543 114 1143 429 325 197 - - 2. 600 <31. 000 32. 200 20. 000 - - 436. 300 3. 889 116 2. 034 9. 258 2. 401 36. 700 42. 500 227 227. 300 2. 151 61. 300 329 1 59 11 94 15 23 171 575 1. 029 214 1. 083 19 459 199 1. 189 4. 725 1. 120 373 1. 612 540 577. 000 4. 531 108 2. 740 6. 682 2. 540 3. 285. 620 24. 671 928 13. 546 52. 006 14. 397 - 100 - 23. 200 34. 300 6. 100 Portugal Spanien Sverige Det forenede Kongerige 15 Medlemsstate r Tabel I Op gør el ser for EU-15ove r COz og a ndre drivh usgasser /' 1990 (Gg) Foreløbige skøn: Skønnene over drivhusgasemissionerne for EU er baseret på de af medlemsstaterne indgivne skøn over emissionerne. De nationale overslag vil blive kontrolleret/bekræftet med de enkelte lande, inden de samlede tal for EU beregnes endeligt. Eliminering af C02: fra arealanvendelser og skovbrug. Emissioner fra endeligt ikke-energetisk forbrug (herunder råvarer) er ikke medregnet i de samlede emissioner. De samlede emissioner er derfor for lavt beregnet sammenlignet med IPCC-metoden. Emissionerne fra endeligt ikke- energetisk forbrug (EIEF) er baseret på den samlede mængde kulstof i produkterne. Sammenlægning af de samlede emissioner og emissionerne fra EIEF ville derfor resultere i et for højt beregnet skøn sammenlignet med IPCC-metoden. Emissionerne for UK og Spanien er baseret på for nylig ajourførte nationale overslag, der er justeret efter IPCC-retningslinjerne. - 6- De spanske C02-emissioner på 18 700 Gg fra landbruget og 2 200 Gg fra affald er ikke medregnet i de samlede nationale emissioner, da Spanien har anført, at det finder, at alle disse emissioner er af organisk oprindelse. DK: Danmark har korrigeret sine emissioner fra forbrænding af brændsel for el- import/eksport i 1990. Korrigeringen (6300 Gg C02) er ikke medregnet i overslagene i denne rapport af hensyn til sammenligneligheden med de andre medlemsstater, som ikke har foretaget en sådan korrigering. FR: C02-emissionerne på 8000 Gg fra affald er ikke medregnet i de samlede nationale emissioner, da Frankrig har angivet, at det finder, at alle emissioner fra affald er af organisk oprindelse. IRL: Irland gør i sin indberetning et overslag over NMVOC-emissionerne fra ændringer i arealanvendelsen og skovbrug på 17 Gg og var den eneste medlemsstat, som anførte et sådant overslag. På anmodning af Irland er dette overslag medregnet i de overslag, der er fremlagt i denne rapport. NL: Nederlandene gav i deres indberetning overslag over C02-emissioner fra råstoffer (14 800 Gg) og statistiske forskelle (1000 Gg), som af hensyn til sammenligneligheden ikke er medregnet i resultaterne i denne rapport. NL har også medregnet en korrigering for temperaturvirkninger, som ikke er blevet medregnet af de andre medlemsstater, og som derfor af hensyn til sammenligneligheden heller ikke er blevet medtaget i denne rapport. Kilde: Det Europæiske Miljøagentur (EEA), juni 1995. De mest detaljerede og nøjagtige emissionsdata foreligger for 1990, fordi dette år var udgangspunktet for opstilling af politiske mål i EU og internationalt. Nedenstående tabel viser emissionsopgørelser for EU-15 for C02 og andre drivhusgasser, således som disse også indgår i EU's indberetning i henhold til FN's rammekonvention om klimaændringer^ Oversigten over drivhusgasser i 1990 giver den basis, i forhold til hvilken udviklingen i emissionerne kan måles. Fællesskabets opgørelse er baseret på medlemsstaternes opgørelser, som forelægges Kommissionen i henhold til beslutningen om en overvågnings mekanisme med anvendelse af samme opstilling som ved indberetning i henhold til FN's rammekonvention om klimaændringer (FCCC). På det femte møde i overvågningsudvalget enedes medlemsstaterne om systematisk gennemgang af de data, der forelægges Kommissionen med anvendelse af den metode, der er beskrevet i dokumentet "Proposal for the Methodology for the Evaluation of Progress and for the Contents of National Programmes "8) Det tidsmæssige forløb af emissionsændringerne kan da registreres ved at sammenholde de tilsvarende opgørelser for de efterfølgende år med basisopgørelsen for 1990. Da der endnu ikke er fastlagt en procedure til gennemgang af data forelagt af medlemsstaterne, er opgørelserne i Tabel I kun foreløbige. Disse opgørelser for 1990 er de mest ajourførte og sammenhængende fællesskabsdata, der foreligger; de kan afvige fra de 1990-data, der angives i visse nationale indberetninger/programmer, enten fordi der er tale om nyere skøn, eller fordi de er udarbejdet efter en anden metode. Da disse data giver et sammenhængende grundlag for 7) 8) EU's drivhusopgørelser revideres i lyset af nye data. C02-opgørelsen omfatter ikke dræn. Femte møde i Overvågningsudvalget, 18. maj 1995. -7 - medlemsstaternes opgørelser, vil de blive anvendt som basis i hele rapporten. Der er kun indgivet fuldstændige opgørelser over andre drivhusgasser for 1990. Ifølge den metode, der indgår i overvågningsmekanismen, skal medlemsstaterne hvert år i juli måned indsende foreløbige C02-opgørelser for det foregående år og endelige opgørelser for året før det foregående. På grundlag af disse data udarbejdes derefter opgørelser for Fællesskabet. Medlemsstaterne opfordres desuden til at indsende opgørelser over andre drivhusgasser sammen med C02-opgørelserne. I samtlige medlemsstater udgør C02 det vigtigste bidrag til den samlede menneskeskabte emission af drivhusgasser. Sammenlægger man virkningerne af de tre vigtigste gasser, C02, CH4 og N20, med henblik på at påvise indvirkningen på klimaet, får man ved anvendelse af direkte globalt opvarmningspotentiale (GWP) efter IPCC9) det resultat, at bidraget fra C02 i Fællesskabet udgør ca. 79 %. Da stabiliseringsmålene kun gælder for C02, omfatter statusopgørelsen i denne rapport alene C02, ikke de øvrige drivhusgasser. Den samlede menneskeskabte C02-emission i Fællesskabet anslås til 3. 329. 750 Gg i 1990, hvilket er ca. 13 % af den samlede globale menneskeskabte emission10),. Da der ikke foreligger en bekræftet C02-opgørelse for EU-15 for 1993, kan man ikke sammenligne data for analyseåret (1993) med basisåret (1990), således som det kræves efter overvågningsmetoden. 9) 10) "Radiative Forcing of Climate Change": 1994-rapporten fra IPCC's videnskabelige arbejdsgruppe. Det globale opvarmningspotentiale (GWP) for CH4 og N20 er henholdsvis 24,5 og 320 tons C02-ækvivalent (direkte GWP-værdier ved en tidshorisont på 100 år). "Radiative Forcing of Climate Change": Rapport for 1994 fra IPCC's videnskabelige arbejdsgruppe. 2. 1. 1 Tendenserne i den energirelaterede C O2-e mission - 8- I Fællesskabet hidrører C02-emissionen hovedsagelig (95 %) fra forbrænding af fossile brændsler, der benyttes til elektricitetsproduktion, i industri, transport og husholdninger. Eftersom bidraget fra den energirelaterede C02-emission udgør så væsentlig en del af den samlede C02-emission, kan man få overblik over tendenserne i C02-emissionen ved at se på den energirelaterede emission alene. I perioden mellem 1990 og 1993 (undersøgelsesåret år i den anden statusopgørelse) faldt den energirelaterede C02-emission i Fællesskabet som helhed med 2,2 %n) og C02-intensiteten faldt både pro persona og målt i forhold til BNP12). Det er imidlertid vigtigt at bemærke, at disse tal - til forskel fra opgørelserne fra medlemsstaterne og Fællesskabets C02-opgørelse - er beregnet på grundlag af harmoniserede emissionsfaktorer13). De absolutte emissionstal for hvert land svarer derfor ikke til tallene i EU-opgørelsen. Reduktionen på 2,2 % giver imidlertid et fingerpeg om udviklingen i C02-emissionen i den betragtede periode. Den energirelaterede C02-emission er kun faldet i tre af de femten medlemsstater (Østrig, Tyskland, og Storbritannien). Tyskland har med et bidrag i 1990 på 30 % af den samlede emission fra Fællesskabet særlig betydning for udviklingen i emissionsniveauet. Som resultat af genforeningen i 1990 har en betydelig økonomisk omstrukturering i det tidligere DDR og en betydelig omlægning af brændselsanvendelsen bort fra brunkul fundet sted. I de nye delstater mindskedes C02-emissionen med 50 % mellem 1987 og 1994, medens emissionen i det tidligere Vesttyskland i samme periode steg med 2 %. Det er tvivlsomt, om det samlede fald i emissionerne i det tidligere DDR kan opretholdes, når økonomien i regionen bliver styrket. Emissionen må forventes at stige i takt med udvikling og økonomisk vækst, skønt de igangværende investeringer i energieffektive teknologier delvis kan bevare en del af den mindskelse i emissionen, som blev realiseret mellem 1990 og 1994. Medens perioden mellem 1990 og 1993 var kendetegnet af lavkonjunktur i Fællesskabet (årlig vækst 0,7 %,4)), var 1994 et år med økonomisk fremgang, der ventes at blive styrket i de nærmeste år. Prognoserne siger, at den årlige økonomiske vækst mellem 1994 og 2000 kan blive 3,3 %15). En del af faldet i emissionen i den undersøgte periode må tilskrives lav økonomisk vækst i 11) 12) 13) 14) 15) Eurostat, maj 1995: "Energy related emission data, based on harmonised emission factors". BNP- og befolkningstal fra Eurostat, juni 1995. Emissionsfaktorer kan være anvendt forskelligt i de forskellige lande, ganske enkelt som følge af forskelle i den kemiske sammensætning af de anvendte brændsler. Forskellene kan imidlertid også skyldes afvigelser mellem underliggende antagelser om omdannelse af kulstof til C02, altså antagelser vedrørende forbrændingens fuldstændighed. Nogle internationale organisationer anvender harmoniserede emissionsfaktorer til alle lande, en metode der uundgåeligt tilslører reelle forskelle i brændslets kemiske sammensætning i de forskellige medlemsstater. Europa-Kommissionen, juni 1995: "Medium Term Projections 1995-2000". Europa-Kommissionen: "Medium Term Projections, 1995-2000", juni 1995. I OECD's økonomiske udsigt (57) fra juni 1995 regnes også med en styrkelse af det økonomiske opsving i de nærmeste år. - 9- Fællesskabet. Ud over prognoserne for den økonomiske vækst tyder også andre faktorer på, at kurven over C02-tendensen må forventes at stige mellem 1995 og 2000 og derefter fortsat være opadgående. Ifølge prognoser fra Det Internationale Energiagentur (IEA) baseret på energiprognoser fra EU-15 vil den energirelaterede C02-emission mellem 1990 og 2000 stige 6 %, og for de otte EU-lande, der har fremlagt prognoser for tiden efter 2000, bliver stigningen på 7 % frem til 201016). Medens kurven over den energirelaterede emission i de fleste sektorer er fladet ud eller faldet væsentligt i den undersøgte periode - hvilket, hovedsagelig som følge af nedsat produktion, også gælder industrien - er emissionen fra transportsektoren endnu stigende (en stigning på 7 % fra 1990 til 1993). Transportbehov og trafik i Fællesskabet forventes at stige betydeligt i fremtiden, navnlig efter gennemførelsen af det indre marked. Siden 1970 er landtransporten årligt steget med gennemsnitligt 3,1 % for passagerer og 2,3 % for gods17). Emissionen fra denne stigning i trafikmængden vil kun delvis opvejes ved forbedring af virkningsgraden, hvorfor det samlede emissionsniveau forventes at stige. Både i 1990 og i 1993 fremstillede otte af medlemsstaterne over 20 % af deres elektricitet ud fra kulstoffrie kilder, kerne- eller vandkraft. Men i tre af disse otte lande med atomkraft er atomkraftens bidrag (i % af total) faldet, hvad der ligeledes gælder vandkraften (i % af total) i otte af medlemsstaterne. 2. 2 ELIMINERING VED DRÆN Absorption af drivhusgasser er en mulighed, der hovedsagelig gør sig gældende for C02, som er den eneste drivhusgas med store naturlige dræn i oceanerne og i biomasse. De øvrige drivhusgasser nedbrydes hovedsagelig i atmosfæren, hvorfor muligheden for absorption ikke er til stede. Fjernelse af C02 ved dræn kan bidrage til den samlede reduktion af C02 i atmosfæren, navnlig i medlemsstater med betydelige muligheder for at øge skovarealet. De nationale programmer indeholder kun i begrænset omfang oplysninger om den faktiske fjernelse af C02 ved dræn og om de strategier og foranstaltninger, som medlemsstaterne har indført til forøgelse af absorptionen af C02-emissionerne. 2. 3 KONKLUSIONER På grundlag af medlemsstaternes egne målsætninger må det konstateres, at kun fem lande venter at nedsætte C02-emissionen ved år 2000, medens fire lande sigter mod at stabilisere emissionen og seks påregner at ville øge C02-emissionen frem til år 2000. 1990-opgørelsen over emissionen af C02 og andre drivhusgasser er udarbejdet på grundlag af de nationale opgørelser og andre ajourførte oplysninger, som medlemsstaterne har indleveret til Kommissionen. Eftersom disse oplysninger er af nyere dato end dem, der anvendes i visse medlemsstaters nationale programmer, og da der desuden er tale om visse forskelle i opgørelsesmåde, afviger EU- opgørelsen fra nogle af medlemsstaternes nationale programmer. EU-opgørelsen 16) 17) IEA: fremskrivninger baseret på energiprognoser fra de enkelte lande, 1994miljø og en bæredygtig udvikling. Europa-Kommissionen (1993): De europæiske Fællesskabers handlingsprogram for miljø og en bæredygtig udvikling. - 10- for 1990 danner basis for vurderingen af, hvor langt man er fremme mod C02- stabiliseringsmålet. For de efterfølgende år, navnlig undersøgelsesåret 1993, har det ikke været muligt at udarbejde en EU-opgørelse som følge af de utilstrækkelige oplysninger fra medlemsstaterne. 3 STATUS OVER MÅLOPFYLDELSEN 3. 1 INDHOLDET AF DE NATIONALE PROGRAMMER I denne rapport er medtaget medlemsstaternes nationale indberetninger/programmer og ajourføringer heraf, som Kommissionen officielt har modtaget pr. 30. juni 1995. I henhold til Rådets beslutning om en overvågningsmekanisme for C02 og andre drivhusgasser har alle medlemsstaterne tilsendt Kommissionen nationale programmer indeholdende 1990-opgørelsen over emissioner, detaljerede oplysninger om nationale politikker og foranstaltninger, foranstaltninger til gennemførelse af fællesskabslovgivning og -politikker samt prognoser over fremtidige emissioner (for alle staters vedkommende undtagen Belgien udgør disse nationale programmer indberetningen i henhold til rammekonventionen for klimaændringer18)). Siden de første meget uensartede nationale programmer1^ blev fremlagt, er der sket betydelige fremskridt. Alligevel kompliceres den anden statusopgørelse over opfyldelsen af C02-målsætningen af, at oplysningerne i de nationale indberetninger/programmer stadig er indbyrdes usammenlignelige eller ufuldstændige, skønt der fra medlemsstaternes side er gjort en betydelig indsats for at imødekomme de fremsatte indberetningskrav. De vigtigste faktorer, der gør vurderingen problematisk, er følgende: EU-opgørelsen er baseret på de seneste oplysninger, og ikke alle medlemsstater har forelagt ajourføringer af deres nationale programmer med henblik på fornyet beregning af målinger og målsætninger med hensyn til denne opgørelse. Der mangler derfor i nogen grad sammenhæng mellem opgørelserne i medlemsstaternes nationale programmer og EU-opgørelsen. Der foreligger ikke tilstrækkelige oplysninger om foranstaltningerne til at give et nøjagtigt billede af deres gennemførelsesstatus, forløb og finansiering, hvorfor det er vanskeligt at vurdere den virkning, foranstaltningerne vil få på C02-emissionen inden 2000. Ikke alle lande skelner tilstrækkeligt mellem de politikker og foranstaltninger, der er iværksat før basisåret for deres klimapolitik, og foranstaltninger, der formelt indgår i deres program. 18) For 1995 aftaltes det i udvalget for overvågningsmekanismen, at EU ville godtage de nationale indberetninger som det nationale program. Konventionen er ratificeret af alle medlemsstater undtagen Belgien, som er i færd dermed. Til næste evaluering forventes ajourføringer af de nationale programmer. 19) Det aftalte format af de nationale programmers indhold og opbygning og retningslinjerne for indberetning i henhold til rammekonventionen var ikke til rådighed så betids, at der kunne opnås ensartethed ved den første evaluering. -11 - Den omstændighed, at C02-forløbet frem til år 2000 er opstillet ved hjælp af forskellige modeller og bygger på forskellige forudsætninger, gør det vanskeligt at udarbejde et samlet fællesskabsforløb for 2000 på basis af summen af de enkelte medlemsstaters forløb. For visse medlemsstater mangler der helt angivelse af sådanne forløb, enten med eller uden foranstaltninger eller begge dele, hvilket er med til yderligere at komplicere processen. 3. 2 C02-BEGRÆNSNINGSSTRATEGIER I FÆLLESSKABET - 12 - Strategier for C02-emissionen findes både på fællesskabsplan og i medlemsstaterne. Fællesskabets strategi, der vedtoges af Rådet i 199120), består i: ikke-skattemæssige foranstaltninger inden for rammerne af fællesskabsprogrammer (SAVE, ALTENER, JOULE, THERMIE); forslag om en kombineret C02/energiafgift (som nu er et revideret forslag til fælles retningslinjer for en kombineret C02/energiafgift); en overvågningsmekanisme Fællesskabets strategi vil kun være effektiv i det omfang, de af Fællesskabet vedtagne foranstaltninger faktisk gennemføres i medlemsstaterne. Størstedelen af medlemsstaterne har ladet fællesskabsforanstaltningerne indgå i deres nationale C02-strategi. Navnlig mærkning med energi virkningsgrad anses for at have stort potentiale, og fem lande har givet udtryk for, at det er nødvendigt med en kulstof- /energiskat på fællesskabsplan for at nå de nationale mål (Belgien, Danmark, Italien, Nederlandene, Tyskland). Kun Danmark, Finland, Nederlandene og Sverige har til dato indført C02-afgifter, men de fleste lande har lagt differentierede momssatser på energi, og mange har indført afgifter på brændsel. De nordiske lande, som har indført C02-afgifter, ville gerne hæve disse for fuldt ud at udnytte potentialet i denne foranstaltning, men tøver med at gøre det af konkurrencemæssige grunde, medmindre en lignende afgift indføres på fællesskabsplan. Frankrig har anført, at der er behov for en C02-afgift på EU-plan for at begrænse landets C02-emissioner til det niveau, der er anført i den nationale indberetning. Belgien og Nederlandene har erklæret, at medmindre der kommer gang i forslaget om en C02/energiafgift på EU-plan, vil de ensidigt indføre en sådan afgift i 1995. Tilsvarende har den nye regering i Østrig udtalt, at den overvejer at indføre en C02-afgift i 1996 eller senest i 199821>. Hvis Kommissionens reviderede forslag om retningslinjer for indførelse af en kombineret C02-/energiafgift vedtages af Rådet, vil indførelse af en sådan afgift i de pågældende medlemsstater finde sted inden for fælles rammer. På nationalt plan har alle medlemsstater opstillet og vedtaget strategier til begrænsning af C02-udslippet, hvilket er beskrevet i de nationale meddelelser/programmer. Der er tre hovedprincipper, efter hvilke C02-udslippet kan nedsættes (eksempler herpå fra de forskellige medlemsstater kan ses i bilaget): Bedre energiudnyttelse, der bevirker, at et givet output opnås med mindre input. For C02-emissionen er energiudnyttelsen af generel interesse. Bedre energiudnyttelse kan fås gennem teknologiske fremskridt eller gennem bedre forvaltning og planlægning eller gennem omlægning i energisystemet 20) 21) SEK (91) 1744 endelig udg. , oktober 1991. Femte møde i Udvalget for Overvågningsmekanismen d. 18. maj 1995. - 1 3- (f. eks. reduktion i de samlede emissioner fra kraft- og varmeproduktion gennem kombineret varme/kraftproduktion). Forbrugsændringer, herunder energibesparelser, der giver mindre samlet forbrug, for eksempel ved fjernelse af overflødigt energiforbrug og omlægninger, navnlig i transportsektoren, med skift fra en energiintensiv form (f. eks. privatbiler) til en mindre energiintensiv form (offentlig transport). Udskiftning af brændsler med højt kulstofindhold med brændsler med lavt eller intet kulstof indhold, f. eks. udskiftning af kul med gas i el produktionen, eller omlægning til vedvarende energikilder. En yderligere foranstaltning er absorption af C02 i jorden og vegetationen, som ligeledes nedsætter C02-indholdet i atmosfæren og har samme virkning som nedsættelse af udslippet. I medlemsstaterne anvendes en række forskellige foranstaltninger som led i C02- begrænsningsstrategier beregnet på at opnå ovenstående virkninger: Økonomiske virkemidler såsom C02- eller energiafgifter anvendes som tilskyndelse til forbedring af energivirkningsgraden, ændret forbrug eller overgang til mindre kulstofintensive brændsler. Endvidere som tilskyndelse til at udvide skovarealet og således øge oplagringen af C02, f. eks. ved tilskud til plantning. Regulerende bestemmelser om indførelse af normer for energivirkningsgrad eller om begrænsning af anvendelsen af bestemte brændsler tilskynder til forbedring af energivirkningsgraden eller overgang til andre brændsler. Oplysnings- og uddannelsesprogrammer anvendes som tilskyndelse til forbedringer af energivirkningsgraden i industrien og energibesparelser i virksomheder og husholdninger - heri indgår energimærkning og oplysningskampagner. Direkte indgreb fra myndighederne er af betydning, hvor det offentlige optræder som storforbruger af energi - der kan være tale om forbedring af energivirkningsgraden i bygninger, investering i ny kraftværkskapacitet eller skovplantning på offentligt ejede arealer. Statslige indgreb til (lcic)Miln ni)- ,il niri>HlllMik<'(l< HK Inn 4. il ir lin idiliinilri III liilhrdl Ulf øf den Iciinrh' \ iihiiiii'suhid i I i,ilu ,i il-i i iniiidn il lah ved lunsinhsions og distiilHMioiissyftlrmci og til <>\ngang til brændsel med lavere kulslol indhold Forskning og udvikling virker hovedsagelig på langt sigt, f. eks. gennem tilskyndelse til udvikling af vedvarende energiteknologier med hoj eneigiviikningsgiad eller metoder til ('<), oplagring 3. 3. FORLOB OG VIRKNING AF FORANSTAI. TNIMWRNK 3. 3. 1 Virkningen af politiske foranstaltninger - 1 4- Medlemsstaterne har indført eller er i færd med at gennemføre en lang række foranstaltninger til mindskelse af C02-udslippet. De mest udbredte foranstaltninger sigter mod energibesparelser og foranstaltninger til forbedring af energivirkningsgraden hos slutbrugerne. En række lande har programmer, der tilskynder til omlægning til andre brændsler, navnlig gennem myndighedernes indgreb i energisektoren. De nationale C02-strategier er sammenfattet i landeoversigterne i bilaget. Medlemsstaterne kan vælge forskellige typer af foranstaltninger, og deres valg har væsentlig betydning for, hvor stor usikkerhed der er forbundet med effektiviteten af foranstaltningerne. Følgende forhold har indflydelse på virkningen af foranstaltningerne : Tvungne foranstaltninger sammenholdt med frivillige Tvungne eller "hårde" foranstaltninger som afgifter, regulerende bestemmelser og obligatoriske normer med fast gennemførelsesdato giver normalt sikrere resultater end frivillige eller andre "bløde" foranstaltninger som oplysning og uddannelse. Tvungne foranstaltninger i husholdninger og erhvervsliv består hovedsagelig af effektivitetsnormer og regulerende bestemmelser. Sådanne foranstaltninger kan selv på rimeligt kort sigt være meget effektive. I de fire lande, der har indført C02-afgifter, indgår kulstof- og energiafgifter som en grundlæggende del af disse landes C02-strategi. Sådanne afgifter vil normalt virke på tværs af sektorerne. Af konkurrencemæssige grunde er de C02-afgifter, som pålægges industrien i Danmark og Sverige, lavere end afgifterne på de øvrige sektorer (elektricitetsfremstilling er helt fritaget for afgiften). I Danmark og Finland er taksterne i alle sektorer væsentligt under det niveau, der ville være gældende ved indførelse af afgiften i alle medlemsstater. Indirekte er C02- afgiften en vigtig del af C02-strategien i Belgien, Italien, Nederlandene og Tyskland, som alle har erklæret, at denne afgift er nødvendig for at de kan opfylde deres respektive målsætninger. Også Frankrig er overbevist om, at C02-afgifter er en vigtig del af dets C02-strategi, og det har hævet forbrugsafgifterne på diesel med 20% i løbende priser mellem 1990 og 1995. Frivillige foranstaltninger indgår i en eller anden form i flere af medlemsstaternes C02-strategi, hovedsagelig i industrisektoren, til fremme af energibesparelser. Frivillige aftaler, ledsaget af en ordning med miljøtilladelser, er kernen i den nederlandske C02-strategi. Effektiviteten af sådanne foranstaltninger afhænger af industrisektorens størrelse og struktur, overvågning og håndhævelse af foranstaltningerne samt samarbejdet mellem arbejdsmarkedets parter. Resultaterne, der kan være yderst effektive, vil derfor være forskellige fra land til land. Andre "bløde" foranstaltninger er oplysning og uddannelse, men i de fleste strategier betragtes dette som en støtteforanstaltning, navnlig til energibesparelser, fremfor som en kerneforanstaltning. - 15 - Finansieringsstatus Foranstaltninger med sikker finansiering gennem for eksempel fast tildeling af skatteprovenu eller EU-støtte vil være sikrere end foranstaltninger, der afhænger af årlige beslutninger om fortsat finansiering, hvadenten denne er offentlig eller privat. Økonomiske tilskud indgår i de fleste COa-strategier og gives ofte til fremme af vedvarende energikilder, til fremme af offentlig transport og styring af efterspørgselssiden. Finansiering er en vigtig faktor med stor betydning for resultatet af alle C02-strategier, navnlig i tider med lavkonjunktur og arbejdsløshed. Storbritannien forventer, at emissionen vil blive mindsket gennem oprettelse af en energisparefond. Men som følge af ændringer i finansieringsniveauet forventes bidraget nu at blive lavere (minimum på 0,3 mio t C) end oprindelig anslået, skønt fonden er i færd med at udvikle supplerende planer, som vil resultere i yderligere besparelser. Langsigtede foranstaltninger Langsigtede foranstaltninger såsom F&U-foranstaltninger eller større investeringer i infrastrukturen er af naturen usikre, da de spænder over længere tidsrum. Finansiering, politisk opbakning eller andre vigtige faktorer, der er bestemmende for gennemførelsen af sådanne foranstaltninger, er underkastet ændringer, for eksempel ved konjunktursvingninger. Foranstaltningerne i den franske C02-strategi forventes hovedsagelig at få virkning på langt sigt, dvs. på den anden side af år 2000. Foranstaltningerne i de sydlige medlemsstaters strategier er oftest rettet mod investeringer i infrastrukturen, som ligeledes er langsigtede. I mange tilfælde er foranstaltningerne i transportsektoren langsigtede; udbygning af offentlig transport eller udvikling af køretøjer med høj energivirkningsgrad og overgang til andre transportformer hører således til de mellem- til langsigtede foranstaltninger. Sandsynligheden for, at Fællesskabet kan opfylde sin målsætning om stabilisering af C02-udslippet vil bero på en række faktorer, men virkningen af politiske foranstaltninger er af største betydning, som det ses af forskellen mellem scenarier henholdsvis med og uden foranstaltninger (se Bilag A, tabel A2). Som følge af den usikkerhed, der er forbundet med foranstaltningernes gennemførelse og faktiske virkning, kan scenariet "med foranstaltninger" betragtes som et skøn over potentialet for reduktion, og det faktiske resultat i 2000 kan afvige stærkt derfra. At kunne danne et skøn over foranstaltningernes virkning er således meget vigtigt, men tillige meget vanskeligt på grundlag af de nationale indberetninger/programmer, da de deri indeholdte oplysninger generelt er utilstrækkelige. Gennemgående er de nationale indberetninger/programmer uklare på følgende punkter: Status over de politiske foranstaltninger: vedtaget, under vedtagelse eller blot under overvejelse. Selv når dette angives, er det vanskeligt at afgøre, om gennemførelsen er påbegyndt, hvor stor en indsats der gøres til foranstaltningens gennemførelse, og hvorvidt finansieringen er sikret fremover. - 16- Hvorvidt foranstaltningen indføres som del af den nationale klimaændringspolitik eller som led i andre politikker. En foranstaltnings virkning på emissionsniveauet, målt som nedsættelse af C02-emissionen, set i sammenhæng med forskellen mellem de to scenarier henholdsvis med og uden foranstaltninger. Selv når disse oplysninger gives, ville det være nyttigt med indikatorer for forløbet af foranstaltningernes gennemførelse for at få mulighed for at vurdere sandsynligheden af, at foranstaltningen får fuld virkning ved år 2000. Foranstaltningers virkninger er kun delvis sammenlignelige hen over statsgrænserne, da vurderingen er sket med forskellige modeller og under forskellige forudsætninger. I de afstukne forløb mangler angivelse af forventet C02-emission med og uden foranstaltninger for hvert år mellem 1990 og 2000, som skal gøre det muligt at vurdere virkningen af foranstaltningerne. 3. 3. 2 Virkningen af dræn Øget absorption af C02 gennem dræn, hovedsagelig ved tilskyndelse til skovdrift, indgår ikke i Fællesskabets C02-målsætning, der i øjeblikket kun omfatter emissionen. Til fjernelse ved dræn knytter sig det problem, at skønt træer kan optage kulstof fra atmosfæren i lang tid - navnlig hvis træet skoves og anvendes til byggeri eller andre formål - kan de ikke gøre det varigt. Tilplantning med skov standser ikke bruttovæksten i emissionerne og har ikke indvirkning på hovedårsagen til stigningen i C02-udslippet, nemlig forbrændingen af fossile brændsler. Dette vil navnlig være et problem for de lande, hvor forøgelse af dræn ellers kan tilsløre en gradvis stigende emission. Det skønnes, at der i Fællesskabet vil kunne nytilplantes i alt 350. 000 ha i perioden 1990-2000, heraf 100. 000 ha på tidligere landbrugsjord som resultat af reformer af den fælles landbrugspolitik og 250. 000 ha som resultat af medlemsstaternes politik og økonomiske incitamenter22). De fleste medlemsstater har ladet foranstaltninger til forøgelse af dræn indgå i de nationale C02-strategier. Fire stater har ingen foranstaltninger til forøgelse af dræn, og i én stat er foranstaltningerne kun i idefasen. De foranstaltninger, der er under gennemførelse, er meget ensartede i de forskellige stater og består hovedsagelig i skovplantning, skovbevarelse og skovforvaltning samt fremme af træprodukter med lang levetid. 3. 3. 3 Forløbet i medlemsstaterne frem til år 2000 indeholder tabel A 1 (i bilaget) en samlet opgørelse over For at give et ajourført billede af, i hvilket omfang Fællesskabets stabiliseringsmål kan forventes opfyldt, staternes angivelse af udviklingen i emissionen for år 2000. Denne er udarbejdet på grundlag af de nationale indberetninger/programmer og ajourføringer heraf, der officielt er forelagt Kommissionen. I de angivne forløb er det forudsat, at der ikke er nogen fællesskabsafgift på C02/energi i de stater, der endnu ikke har indført en sådan. 22) Environmental Resources Management (1994): "Forests as C02 Sinks", endelig rapport til Europa-Kommissionen GDXI/B/4. - 17 - Forløb og fremskrivninger for 2000 er alle justeret i forhold til samme 1990-basis: EU's C02-opgørelse for 1990 (se afsnit 2. 1). Når medlemsstaterne har fremlagt scenarier både med og uden foranstaltninger, er virkningen af foranstaltningerne beregnet som forskellen mellem de to scenarier. I tilfælde, hvor medlemsstaterne kun har fremlagt én fremskrivning (sædvanligvis med foranstaltninger), er det andet scenario afledt af den nationale indberetnings oplysninger om foranstaltningernes virkning ved anvendelse af et sæt sammenhængende forudsætninger vedrørende økonomiske vækstrater og brændselspriser. I tabel Al er forløb "uden foranstaltninger" dog ikke medtaget, da de ikke er forelagt af samtlige lande. Ved at sammenlægge forløb og prognoser fra de enkelte medlemsstater kan der opstilles et skøn over Fællesskabets C02-emission i år 2000. Det må dog her bemærkes, at denne metode til fremskrivning af et forløb gældende for hele fællesskabet kun kan give vejledende resultater, da det brede spektrum af modeller og forudsætninger anvendt af medlemsstaterne i nogen grad bevirker, at der mangler sammenhæng mellem de fremskrevne forløb. Tillige har nogle medlemsstater opstillet fremskrevne forløb for alle C02-emissioner, medens andre kun har gjort det for energirelaterede emissioner. I tallene i tabellen er der ikke taget hensyn til disse forskelle. Endelig gælder, at de data for basisåret, som er anvendt i fremskrivninger og prognoser, i så godt som ingen tilfælde svarer til EU's C02-opgørelse. Ved at anvende relative forandringer i stedet for absolutte kan der etableres en sammenhæng mellem prognoserne og EU-opgørelsen, men denne metode fører yderligere til, at prognoserne i tabel 3 afviger fra dem, er indberettet af medlemsstaterne. Med ovennævnte begrænsninger in mente peger denne analyse på, at Fællesskabet ved år 2000 kan have stabiliseret emissionerne på 1990-niveauet, såfremt medlemsstaterne følger de fremskrevne forløb. Tyskland vil fortsat være største bidragyder til C02-emissioner, men med en andel faldende fra 30 % i 1990 til 24 % i 2000. Som følge af den exceptionelle situation i Tyskland efter genforeningen i 1990 vil Tyskland kunne forventes at yde et væsentligt bidrag til Fællesskabets reduktion af C02-emissionen. Det er imidlertid tvivlsomt, om denne reduktion varer ved, hvis den økonomiske vækst i de nye forbundsstater bliver større end den har været siden 1990. I 1994 blev stigningen i BNP anslået til 9 % i de østlige forbundsstater, og det tidligere Østtyskland forventes fortsat i de næste par år at blive den europæiske region, der har den største vækst. 23) Prognoser for Tyskland vil derfor være specielt følsomme for forventninger om vækst i BNP; det er ikke angivet, hvilken forudsætning der ligger til grund for minus 13 %-scenariet. Prognoser og forløb er i almindelighed følsomme for antagelser om såvel vækst i BNP som internationale brændselspriser. Således er en vigtig kilde til usikkerhed omkring de i ovennævnte tabel beskrevne resultater, at ikke alle stater har oplyst de benyttede forudsætninger. Når forudsætningerne er gennemsigtige, afviger de ofte mellem de forskellige lande (f. eks. antog Italien, at oliepriserne i år 2000 vil være 15 $ pr tønde, medens man i Sverige antog, at de samme internationale priser vil være 28 $ pr. tønde). Sådanne forskelle kan afspejle faktiske forskelle i prisen på leveret brændsel, men når der for eksempel er tale om internationale brændselspriser, bør de forskellige medlemsstaters forudsætninger hvile på samme grundlag. 23) OECD's økonomiske udsigter (57), juni 1995. - 18 - Endnu en kilde til usikkerhed er den anslåede gennemførelse af foranstaltninger, både hvad angår den tekniske beregning af foranstaltningernes virkning og det omfang, hvori de faktisk er gennemført. I tabellen ovenfor er det forudsat, at foranstaltningernes virkning svarer til forskellen mellem scenarierne henholdsvis med og uden foranstaltninger. Ikke alle medlemsstater har forelagt et scenario uden foranstaltninger, men selv når de har, har det forskellig betydning i forskellige medlemsstater. De fleste stater har på den ene eller anden måde ladet foranstaltninger indgå i "scenarier uden foranstaltninger", skønt nogle lader dem være udefineret og f. eks. kun beskriver dem som "optimering af energiudnyttelsen" som i Østrigs tilfælde, medens andre udtrykkelig nævner, at de indtil en nærmere angiven dato gennemførte foranstaltninger er medtaget i scenariet uden foranstaltninger, som i Nederlandenes tilfælde. Hvis scenarierne med og uden foranstaltninger er opstillet på forskellige tidspunkter, kan de tilgrundliggende ydre forudsætninger være forskellige. Disse forskelle vil da blive tilsløret som værende en del af foranstaltningernes virkning, navnlig når de tilgrundliggende forudsætninger er uigennemsigtige. I scenariet "med foranstaltninger" har medlemsstaterne anvendt vidt forskellige modeller og metoder til at vurdere den virkning, foranstaltningerne vil få. Uanset den anvendte metode kompliceres vurderingen af, at nogle foranstaltninger f. eks. kun vil få virkning, hvis de gennemføres samlet, medens virkningerne for andres vedkommende ikke uden videre kan lægges sammen, fordi de kan overlappe hinanden med hensyn til emissionsnedsættende potentiale. Der er desuden store forskelle i den måde, hvorpå de forskellige medlemsstater i deres makroøkonomiske modeller inkorporerer virkningen af foranstaltninger, som er beregnet på mikroniveau. Kun fire medlemsstater har tydeligt kvantificeret hver foranstaltning, som indgår i scenariet "med foranstaltninger" (Belgien, Grækenland, Storbritannien og Sverige). I andre tilfælde, hvor summen af talmæssigt opgjorte foranstaltninger er større end forskellen mellem scenarierne henholdsvis med og uden foranstaltninger, er der gjort den antagelse, at summen af talmæssigt opgjorte foranstaltninger udgør et potentiale i stedet for en faktisk opnåelig virkning (f. eks. antages det for Finland, at potentialet er 16000-18000 Gg C02, men som den faktisk opnåelige virkning af foranstaltningerne regnes kun med 9000 Gg C02, som er forskellen mellem de to scenarier). Tyskland har opstillet 109 foranstaltninger, men ingen af dem er talmæssigt opgjort. Det tyske skøn kompliceres yderligere af, at der slet ikke er fremlagt noget fremskrevet forløb for 2000. Nedsættelsen på 13 % er et groft skøn, som er meddelt Kommissionen24), men ingen af de tilgrundliggende antagelser eller foranstaltninger kendes (over for Kommissionen angaves en nedsættelse af emissionen i størrelsesordenen 13 % - 16 % ; i tabel 3 regnes med den laveste værdi heraf). Beregningen af foranstaltningers virkning er behæftet med usikkerhed om foranstaltningernes gennemførelse som omtalt i ovenstående afsnit. I alle lande mangler en del foranstaltninger at blive gennemført, og i visse lande udgør sådanne 24) Mundtligt fremført på mødet i Udvalget for Overvågningsmekanismen den 14. februar 1995. - 1 9- foranstaltninger hovedparten af C02-strategien (f. eks. Belgien). Hvis gennemførelsen ikke snart påbegyndes, kan foranstaltningerne ikke forventes at få virkning til år 2000. Da fire lande - Frankrig, Italien, Storbritannien og Tyskland - tegnede sig for 72% af C02-emissionerne i 1990 - er det af stor betydning at mindske den usikkerhed, der er knyttet til de respektive foranstaltningers gennemførelse. De franske foranstaltninger er hovedsagelig langsigtede og strækker sig ud over 200025). Ifølge den tyske indberetning er 88 foranstaltninger under gennemførelse, men der er meget få angivelser af, hvad dette indebærer med hensyn til størrelsen af indsatsen, varigheden, den politiske tilslutning, rådighed over pengemidler osv. , og som nævnt ovenfor er virkningen af foranstaltningerne ikke gjort op i tal. Den italienske plan viser usædvanlig stor effekt af foranstaltningerne, uden at det fremgår, hvor denne nedsættelse skal komme fra. Gennemførelsesstadiet for foranstaltningerne er meget uklar, og der er ingen særskilt talmæssig opgørelse af nogen af foranstaltningerne. I Storbritannien forventes bidraget fra energisparefonden at blive mindre end anslået, som følge af ændringer i finansieringsniveauet. Grækenland, Irland, Portugal og Spanien har alle "målsætninger", der tager hensyn til deres forventede højere økonomiske vækst. Disse mål svarer til disse landes respektive fremskrivninger. Grækenland har nedjusteret sit "realistiske mål" fra en 25 % stigning til en stigning på 15 % ±3%26). Dette skyldes snarere, at man har måttet revidere forventningerne til den økonomiske vækst, end at foranstaltningernes virkning bliver større end først ventet. Emissionen må i disse lande i højere grad ventes at blive bestemt af den økonomiske vækst i årene frem til år 2000 end af gennemførelse af foranstaltninger i den nationale C02-strategi. Man må således forvente, at hvis den økonomiske vækst i disse lande følger prognoserne, vil emissionen følge efter. Foranstaltningerne i disse planer er ikke færdigudarbejdede (med undtagelse af Grækenland) og er stærkt afhængige af, om der er midler til rådighed, hvorfor de næppe vil kunne modvirke stigningen i emissionen. Flere lande med kernekraft finder det stadig vanskeligere at vinde offentlig tilslutning til bygning af nye kraftværker (således afviste det finske parlament ansøgningen om opførelse af et femte kernekraftværk). I Frankrig er fire 1450 MW PWR-anlæg under opførelse, og de forventes at være driftsklare inden år 2000. I betragtning af prognoserne for elforbruget, forøgelsen i Frankrigs kernekraftværker og den forventede udvikling i eksporten, ventes det ikke, at der vil blive igangsat yderligere atomreaktorer inden år 2000. Hvis det imidlertid skulle vise sig nødvendigt med en sats på 70 ECU pr. t ikke-emitteret kulstof for at stabilisere emissionerne fra EU, ville det blive nødvendigt at revidere den franske investeringspolitik på kernekraftområdet. Sverige har opstillet sin fremskrivning ud fra den forudsætning, at den planlagte udfasning af kernekraften ikke påbegyndes før 2000. Selv hvis dette bliver tilfældet, må behovet for ny energi opfyldes gennem kraftværker, der anvender fossilt brændsel, navnlig da der i princippet er sat stop for udvidelse af 25) 26) Referat af møde i Udvalget for Overvågningsmekanismen den 19. oktober 1994. Referat af møde i Udvalget for Overvågningsmekanismen den 14. februar 1995. - 2 0- vandkraftudnyttelsen. Når udfasningen påbegyndes, må man således forvente en væsentlig stigning i emissionen fra kraftværkssektoren. 3. 3. 4 Alternative forløb for 2000 Da de ovenfor gennemgåede forløb og fremskrivninger er behæftet med betydelig usikkerhed, vil det være nyttigt at sammenligne dem med nogle alternative forløb. Således kan der afstikkes et modificeret forløb, der er baseret på medlemsstaternes prognoser, men hvori et par almindelige forudsætninger indgår, specielt en følsomhedsanalyse for vækstraterne; dertil kommer et yderligere fremskrevet forløb, som er opstillet af Kommissionen på grundlag af nye energiscenarier. I det "modificerede forløb" anvendes (i stedet for de af medlemsstaterne angivne vækstrater for BNP) BNP-vækstrater, der er i overensstemmelse med den fremskrevne vækstrate for Fællesskabet og den i EU gældende importpris for brændsel (navnlig råolie)27). For årene 1990-1993 er anvendt den skønnede vækst i den faktiske C02-emission ved energiproduktion28) alene. Derefter består emissionsværdierne af fremskrevne skøn baseret på OECD's BNP-fremskrivninger for 1993-1995, samt fremskrivninger for 1995-2000 foretaget af Kommissionens tjenestegrene29). "Kommissionens fremskrivning" er baseret på det foreløbige resultat af et nyligt ajourført energiescenario, hvori Kommissionens energimodeller er anvendt (Conventional Wisdom scenario 2020). Det viser, at emissionen fra energiforbrug vil stige med ca. 5 %. Medlemsstaterne har forpligtet sig til de forløb, der er vist i tabel A2 (i bilaget) søjle (a). Men de alternative scenarier, der er vist i søjle (b) og (c), viser den iboende usikkerhed ved sådanne fremskrevne forløb. Som alle andre fremskrivninger har de to alternativer i tabel A2 deres mangler. Forskellene i resultaterne mellem disse forløb viser vigtigheden af de tilgrundliggende antagelser. Der er tendens til, at skønnene over BNP er lavere og skønnene over brændselspriser højere i medlemsstaternes fremskrivninger end i den modificerede fremskrivning. Dette forklarer til dels, hvorfor medlemsstaternes fremskrivning for EU-15 viser en nedgang i emissionen, medens de to andre fremskrivninger viser en stigning. Endnu en grund kan være, at de af medlemsstaterne skønnede forløb forudsætter, at alle foranstaltninger gennemføres 27) Antagelserne om BNP-vækstrater er fra Kommissionens tjenestegrene (GDII), "Prognoser på middellangt sigt 1995-2000", juni 1995. BNP-tal 1992-1995 er fra OECD's økonomiske udsigter (57), juni 1995. Importpriser for olie er hentet fra OECD Green model (Juni 1995), der forudsiger en ændring på $4979-$4052 pr. terajoule fra 1985 til 2000 for EU. Antagelserne vedrørende energipriserne er desuden hentet fra "A View to the Future", September 1992. Eurostat, juni 1995. Harmoniserede emissionsfaktorer. Emissionsdataene for år 2000 er fremskrevet ved hjælp af et "ændringsindeks", der er baseret på BNP-vækstrater opstillet af OECD/Kommissionen, brændstofpriser fra OECD Green model, BNP-vækstraterne i de nationale meddelelser, samt antagelser vedrørende indkomster og priselasticitet. 28) 29) -21 - heldigt, medens der i de alternative forløb kan tages hensyn til, at gennemførelsen i nogen grad kører af sporet. Der er antagelig bedre sammenhæng i sådanne grundlæggende forudsætninger mellem de modificerede fremskrivninger og Kommissionens fremskrivninger, som jo bygger på fælles ydre antagelser. De i ovenstående afsnit omhandlede metodologiske vanskeligheder gentager sig for medlemsstaternes fremskrivninger og de modificerede fremskrivninger, hvilket ligeledes gælder den usikkerhed, der knytter sig til foranstaltningernes gennemførelse. Den analyse "fra bunden", der er anvendt i medlemsstaternes prognoser, kan stilles op som modsætning til Kommissionens fremskrivning, der bygger på en analyse "fra oven". På grundlag af ovennævnte fremskrivninger og under hensyntagen til den usikkerhed, der er knyttet til foranstaltningernes gennemførelse, er den mest sandsynlige udvikling en stigning på 0-5 % ved år 2000. Ved beregningen af dette interval er også usikkerheden i brændselspriserne og i BNP-vækstraterne taget i betragtning. KONKLUSIONER -22 Der er sket betydelige forbedringer i kvaliteten af oplysningerne i de nationale indberetninger/programmer siden de første nationale programmer blev lagt frem til vurdering i 1993. Oplysningerne er imidlertid med hensyn til visse detaljer stadig for utilstrækkelige til at man kan vurdere, hvor langt man er i retning af en tilfredsstillende opfyldelse af Fællesskabets stabiliseringsmålsætning. Som helhed er der stadig betydelig usikkerhed om det forventede resultat i år 2000. På grund af manglende vigtige oplysninger har det ikke været muligt helt at anlægge den metode, der er fastlagt af Udvalget for Overvågningssystemet3^. Således har det navnlig på følgende vigtige punkter været nødvendigt at gå på kompromis, hvad der øger usikkerheden omkring resultatet i år 2000: Da der er ikke er nogen C02-opgørelse for Fællesskabet for redegørelsesåret 1993, har det ikke været muligt at vurdere udviklingen i emissionen mellem basisåret 1990 og redegørelsesåret. Det har ikke været muligt at opstille et forløb for Fællesskabet frem til år 2000, baseret på fremskrivninger foretaget af medlemsstaterne, fordi medlemsstaterne har anvendt forskellige metoder og forudsætninger. Der fremlægges derfor to alternative fremskrivninger, hvoraf den ene er en modificeret fremskrivning med sammenhængende forudsætninger om vækstrater og brændselspriser, medens den anden er baseret på Kommissionens energiscenarier for 2020. Begge disse alternative scenarier fører til et højere skøn over C02-emissionen i 2000 end medlemsstaternes egne fremskrivninger. Der er utilstrækkelige oplysninger om foranstaltningers gennemførelse. Dette er et afgørende element i bedømmelsen af status. Pålideligheden af fremskrivningerne lider navnlig under utilstrækkelig indberetning om foranstaltningernes gennemførelse fra de fire største bidragydere til C02-emissionen, Frankrig, Italien, Storbritannien og Tyskland (tilsammen repræsenterende 72 % af emissionen i 1990). Som helhed kan der ikke anlægges en vurdering af foranstaltningernes effektivitet på grundlag af de nationale programmer, da de ikke er givet tilstrækkelige oplysninger. Disse mangler i denne statusrapport bør tages op i den tredje evaluering, der skal finde sted i 1996. Det er nødvendigt med mere sammenhængende og transparente data for at give mulighed for en bedre fremlæggelse og evaluering i de kommende rapporter. De dokumenter30, som man enedes om på det femte møde i Udvalget for Overvågningssystemet den 18. maj, vil medvirke til, at sådanne data kan fremskaffes. Blandt andre muligheder er det yderligere blevet foreslået, at der kunne afholdes en workshop, hvor opstillingen af de fremskrevne forløb kunne drøftes. I Udvalget for Overvågningssystemet regner man desuden med, at en arbejdsgruppe skal bistå med denne proces. 30) 31) Femte møde i Udvalget for Overvågningsmekanismen, 18. maj 1995. Femte møde i Udvalget for Overvågningsmekanismen, 18. maj 1995: "Proposal for the Contents and Format of Annual Inventories" og "Proposal for the Methodology for the Evaluation of Progress and for the Contents of National Programmes". - 23 - Resultatet af denne evalueringsproces er, at man ikke kan udelukke, at Fællesskabets emissioner frem til år 2000 vil stige med mellem 0 og 5 % i forhold til 1990-niveauet. Den nederste ende af dette interval bygger på den forudsætning, at man faktisk får realiseret det maksimale potentiale af de skønnede virkninger af foranstaltningerne som indberettet af medlemsstaterne i "forløb med foranstaltninger". Da de nuværende emissioner er under 1990-niveauet, vil selv en stabilisering ved år 2000 indebære, at emissionen vil stige fra nu og frem til dette tidspunkt. Regner man med fortsat lave energipriser og større BNP-vækst end forventet, kan stigningen komme til at ligge i intervallets øverste ende eller derover. En sådan stigning på 5% eller derover ville være en alvorlig afvigelse fra det fastsatte stabiliseringsmål. Som nævnt knytter der sig også usikkerhed til foranstaltningernes gennemførelse, og mange vil først få virkning efter 2000. Fem lande har erklæret, at de kun kan opfylde deres målsætning, hvis der indføres en C02-/energiafgift på fællesskabsplan. Hvis det fulde potentiale ikke realiseres, kan stigningen i C02- emissionen blive større, medmindre der gennemføres yderligere foranstaltninger. I denne evaluering indgår emissioner og nationale programmer i 15 medlemsstater, hvorfor billedet har ændret sig siden den foregående evaluering, der kun omfattede 12. De kommende evalueringer forventes at få et bedre informationsgrundlag, hvori medlemsstaternes seneste ajourføringer indgår, og hvor indberetningsformen er bedre tilpasset de anvendte metoder. Kommissionen synes således ikke på dette stadium at have grundlag for at fremføre, at den vedtagne politik vil være tilstrækkelig til at opfylde det aftalte mål og i hvert fald ikke til at sikre mindsket C02-emission efter år 2000. Rådet har på sit møde den 22723. juni 1995 anmodet Kommissionen om at ændre beslutningen af 1993 om overvågningsmekanismen, så overvågeisen af drivhusgasserne forlænges ud over år 2000. Dette er vigtigt, da Fællesskabets emission antagelig vil stige efter år 2000, uanset at de gennemførte foranstaltninger fortsat vil have virkning. IEA's energiprognoser omregnet til C02-prognoser viser, at for de otte EU-lande, som har fremlagt prognoser for tiden efter år 2000, kan den energirelaterede emission i 2010 blive 7 % højere end i 199032). Ved kommende evalueringer bliver det således stadig vigtigere at se på tiden efter år 2000. 32) IEA Energy related C02 projections, juni 1995. De otte lande er: Belgien, Finland, Frankrig, Irland, Luxembourg, Nederlandene, Storbritannien og Tyskland. Bilag A Tabeller med C02- opgørelser og -forløb samt foranstaltningers virkninger i de 15 medlemsstater 23*. Tabel A1 Forløb, fremskrivninger og foranstaltningers virkninger i de enkelte medlemsstater a> 1990-200(Gg COJ ; Medlemsstat (a) C02-opgørelse 1990 '" (b) Ændring 1990/2000 m (0 % ændring 1990/2000 (d) Afstukket værdi i år 2000 (Med foranstaltninger) 0> (e) Foranstaltningernes virkning w Østrig 59200 380 0,6 59580 5520 Belgien | Danmark i"l4506 52100 TSoo" -ï,ï ÏÏ32ÔÔ"'' Ï 3 6 3 0" lè'i'ob"' -i'i',9 459OO" ïïâ'oo" ; Frankrig 366. 5Ô6"' 3 Ï 8 4 6" 8. 7 '398. 340" '73260'" £ ; Grækenland 86100 Ï 2 3 2 0" "" "i'4,3 9842Ô" 9595"" ; Irland i Italien ; Luxembourg 3072Ô"" 6 3 0 0" 20"5 37020 T39Ô"' '436300'" Ï263Ô"" 2"9 448930" 54370" ï'i'iôo" "326b"' -24,T ï'ôïô'ô"' 7820"" Kommentarer b) C02-opgørelse højere end basisniveau 1990. STAB-scenario er 1 j scenariet "med foranstaltninger". Med STAB sigtes mod I stabilisering af emissionen på 1990-niveauet ved år 2005 (en reduktion på 8800 Gg C 02 i forhold til lER's standardscenario j for 2005). Virkningen af foranstaltninger for 2000 beregnet ved I j interpolation. C02-opgørelse ligger over basisniveau 1990. Fremskrivningen er temperaturkorrigeret. Det af Bureau de Plan angivne scenario uden CGyafgift er scenariet "med foranstaltninger". C02-opgørelse ligger over basisniveau 1990. Opfølgende forløb for 1990/2000 i henhold til "Energi 2000" er scenariot "med foranstaltninger". Målet er en 20% reduktion i 2005 i forhold til 1988-niveauet. Kun energirelateret emission er medtaget. Al importeret elektricitet forudsættes fremover produceret indenlands. C02-opgørelse ligger over basisniveau for 1990. Scenario 1 fra indberetning til Udvalget for Overvågningssystemet er scenariet "med foranstaltninger", inklusive dræn. foranstaltninger" er afledt under forudsætning af et sæt sammenhængende brændselspriser og BNP-vækstrater. Scenariet "med foranstaltninger" for 2000 repræsenterer en 13 % reduktion i forhold til 1990-niveauet som meddelt Kommissionen på mødet i Udvalget for Overvågningssystemet februar 1995. C02-opgørelse ligger over basisniveau 1990. Scenariet "med foranstaltninger" er "det mest realistiske mål" og indebærer et 15 % højere niveau i år 2000 end 1990-niveauet. | j : j j j : ; | i { : j j j j ! j j j j C02-opgørelse ligger marginalt over basisniveau 1990. j Scenariet "uden foranstaltninger" er afledt under forudsætning af | 1 sammenhængende brændselspriser og BNP-vækstrater. j Scenariet "med foranstaltninger" indebærer et 20 % højere 1 niveau ved år 2000 end 1990-niveauet. Utilstrækkelig j talmæssig opgørelse af foranstaltninger. C02-opgørelse ligger over basisniveau 1990. Scenariet "med foranstaltninger" for 2000 repræsenterer en stigning på 1-5 % (gennemsnit 3 %) i forhold til 1990-niveauet som meddelt Kommissionen på mødet i udvalget for Overvågningssystemet februar 1995. Utilstrækkelig talmæssig opgørelse af foranstaltninger. C02-opgørelse ligger over basisniveau 1990. Scenariet "uden foranstaltninger" er afledt under forudsætning af et sæt sammenhængende brændselspriser og BNP-vækstrater. Utilstrækkelig talmæssig opgørelse af foranstaltninger. 1 I ! j ! j j ! j j j Medlemsstat j (a) COj-opgørelse 1990 !,) (b) i Ændring 1990/2000 a) (0 % ændring 1990/2000 (d) Afstukket værdi i år 2000 (Med foranstaltninger) °' j • j (e) Foranstaltningernes virkning m Kommentarer b) i Nederlandene 151800 -600 -0,4 151200 | 10500 | Portugal 42500 15300 36 57800 I 7030 ! Spanien 260700 54100 20,8 314800 1 59470 I Sverige 61300 2700 4,4 64000 j 10200 j Storbritannien 579800 -35140 -6,1 544660 j 71740 i EU-15 3,329,750 -26430 -0,8 3,299,620 ! 491,290 j '" C02-opgørelse for 1990, juni 1995. ! ut Absolut ændring 1990/2000 baseret på de af medlemsstaternes afstukne forløb. j 3| Scenariot "med foranstaltninger", baseret på C02-opgørelse for EU-15 1990. ! j l4) Forskel mellem scenarierne hhv. med og uden foranstaltninger, forløb afstukket af medlemsstaterne. i5) Nogle af foranstaltningerne må opfattes i meget bred forstand C02-opgørelse ligger over basisniveau 1990. Scenarier nnv. "med foranstaltninger" og "uden foranstaltninger" fra Energy Policy Scenario. Foranstaltningerne er opgjort talmæssigt, fordelt på sektorer. i i j j C02-opgørelse ligger højere end basisniveau 1990. Scenariet ! "uden foranstaltninger" er afledt under forudsætning af et sæt j sammenhængende brændselspriser og BNP-vækstrater. I j Scenariet "med foranstaltninger" indebærer at niveauet ved år 2000 er 40 % over 1990-niveauet. Ingen talmæssig opgørelse af j j foranstaltninger. C02-opgørelse ligger væsentligt over basisniveau 1990. 1 Scenariet "uden foranstaltninger" er afledt under forudsætning af j j et sæt sammenhængende brændselspriser og BNP-vækstrater. j Scenariet "med foranstaltninger" indebærer at niveauet ved år i 2000 er 25 % over 1990-niveauet. Ingen klar talmæssig i opgørelse af foranstaltninger. Niveau i C02-opgørelse samme som basisniveau 1990. Scenariet "med foranstaltninger" giver et ikke temperaturkorrigeret niveau i år 2000 som er 4 % over 1990-niveauet; med temperaturkorrektion svarer dette til en stabilisering. Alle foranstaltninger i scenariet er opgjort talmæssigt. Niveauet i C02-opgørelse samme som basisniveau 1990. Scenariet "med foranstaltninger" fra EP-65: central BNP-vækst, høje brændselspriser, 6 % reduktion ved år 2000 i forhold til 1990-niveauet. Alle foranstaltninger i scenariet talmæssigt opgjort. ! ; i j j ; I j j j i j ! j ! i Tabel A2: alternative forløb frem til 2000 (procentvis ændring 1990/2000) ; Medlemsstat i I Østrig i j Belgien i j Danmark j | i Finland ; j Frankrig ; ! Tyskland i ; Grækenland ; j Irland j ; Italien i \ Luxembourg j j Nederlandene : i. : Portugal j ! Spanien | j Sverige : : i ; ; ; j j ; ; j i | j ; j ; j ; | j ; ; J ; I : j ; j I Storbritannien t. ! EU-15 • • J !. 1 (a) Forløb/fremskriv- ninger angivet af medlemsstaten <« i 1 j j -1 j j -12 j ! I 30 j | 9 j j -13 j j 14 j I 20 j j 3 j • -24 j j 0 i j *. 36 j j 21 : | 4 i I -6 • • • •* - l! * • (b) Modificeret forløb/ fremskrivninger <2) (c) Kommissionens j fremskrivning (3) Bemærkninger i 8 ; il 3 ; ; 7 j j j 33 j j 13 j ; -10 j | 19 j I 25 j j 6 j |j -20 I j 10 j • 4 36 j j 23 j ! 6 : jj -2 i 4* 3 j 4 j : i Vækstraterne afviger marginalt, men de i (a) forudsatte brændselspriser er meget høje i ; forhold til (b), hvilket forklarer den lave stigning i emissionen i (a). j ; Som følge af manglende oplysninger om BNP-vækstrate forudsættes en vækstrate, som j i i er 0,7 % lavere end i det modificerede forløb. j Den forudsatte vækst i BNP afviger marginalt mellem (a) og (b), men j brændselspriserne er meget høje i (a), og priselasticiteten meget stor, hvilket medfører j et fald i emissionen i (a). I I j j Lavere vækst i BNP og højere brændselspriser i (a) end i (b), men indkomstvirkningen i i j medfører større emission i (b). j BNP-vækstrate lavere og brændselspriser højere i (a) end i (b), hvilket medfører lavere j i ; emission i (b). ; Som følge af manglende oplysninger om BNP-vækstrate forudsættes denne at være 0,7 ! ; j % lavere end i det modificerede forløb. j Som følge af manglende oplysninger om BNP-vækstrate forudsættes denne at være 0,7 i j j % lavere end i det modificerede forløb. i Som følge af manglende oplysninger om BNP-vækstrate forudsættes denne at være 0,7 j i i % lavere end i det modificerede forløb. ; Langt større BNP-vækstrate i (b) end i (a) og større stigning i brændselspriserne. Indkomstvirkningen dominerer over prisvirkningen førende til større emission i (b). \ j Vækstrate i (a) lavere end i (b). Brændselspriserne er de samme. ; Emissionsnedsættelsen størst i (a). j Større BNP-vækstrate i (b) end i (a) og stor indkomstelasticitet forklarer den større • stigning i emissionen. Brændselspriser højere i (a) end i (b). j j : j :. •. • • •. • •. •• j Som følge af manglende oplysninger om vækstrate forudsættes denne at være 0,7 % : lavere end i det modificerede forløb. ; i i Lavere vækstrate og højere brændselspriser i (a) end i (b) forklarer den større emission : | j i(b). ; Lavere vækstrate og højere brændselspriser i (a) end i (b). Priseffekten er dominerende, hvilket fører til lavere stigning i emissionen i (a). i : Større BNP-vækstrate i (b) medfører større emission end i (a). " •. * 5,4 i Samlet tal for hele EU. • d • • , , j j. I I. I. " * • • Medlemsstat (a) Forlab/fremskriv ninger angivet af medlemsstaten (b) Modificeret forløb/ fremskrivninger a (c) Kommissionens fremskrivning <3) Bemærkninger (,) Forløb 1990/2000, baseret på EU-opgørelse (label 3, søjle (a) og (b). w Forløb 1990/2000, baseret på modificerede fælles forudsætninger om BNP og brændselspriser. 0) Forløb 1990/2000 fra Kommissionens tjenester (GDXVID, Conventional Wisdom scenario 2020. Bilag B Landeoversigter - 27 - ØSTRIG Emission i 1990 (Gg C02) i Forløb angivet af medlemsstaten i : i (D 59200 i Modificeret forløb i j i ; i Forløb i perioden 1990/2000 i forhold til basisniveau fra C02- opgørelse (%) i Virkning af foranstaltninger j I (Gg C02) 0,6 i i 5520 Målsætning og kommentarer: - stabiliseringsscenariet (frem til år 2000) - reduktionsmålsætning: 20% i år 2005 baseret på emissionen i 1988 (Toronto-målsætningen) Sammenfatning af foranstaltningerne: De fleste foranstaltninger tager sigte på mindskelse af energiforbruget og udnyttelse af energi fremfor omlægning til andre brændsler. De talmæssigt opgjorte foranstaltninger skal fremme vedvarende energi til opvarmning gennem tilskud og tarifomlægninger. Samme virkemidler anvendes til fremme af fjernvarme. Energiforbruget i transportsektoren søges også mindsket, for eksempel gennem beskatning af køretøjer efter energiforbrug. Foranstaltninger i industrien er hovedsagelig frivillige. Foranstaltninger til fremme af dræn omfatter skovplantning, skovforvaltning og fremme af træprodukter med lang levetid. Talmæssigt opgjorte foranstaltninger i l. j i i 2. j i i 3. | j i Udnyttelse af energi fra overskudshalm (tilskud til landbrug, i fjernvarme og byggeri; bestemmelser for el-leverancer til det j offentlige net). i 0,60 Mt C02 ; i i Udnyttelse af biogas som brændsel og råvare (støtte til landbrug, j 2,90 Mt C02 ; fjernvarme og byggeri; bestemmelser for el-leverancer til det ; offentlige net). j i i Udnyttelse af solenergi, specielt til vandopvarmning, anvendelse j 0,60-1,30 Mt C02 ; af solfangere; passiv solenergi (tilskudsordninger, j bygningsvedtægter) ; j j ; j ; i i j j | ! TOTAL 4,10-4,80 Mt CO? Foranstaltningernes inddeling: Foranstaltningerne er inddelt i foranstaltninger under gennemførelse, foranstaltninger planlagt til næste lovgivningsperiode (1994-1998) og foranstaltninger i idéfasen. De talmæssigt opgjorte foranstaltninger er alle under gennemførelse. Den fremskrevne C02-emission i 2000 i forhold til mål <2): 1 scenariet med foranstaltninger (1), forventer Østrig at COyemissionen vil have stabiliseret sig ved år 2000. Det er ikke klart, hvilke foranstaltninger der er medregnet i fremskrivningen. Det forudsættes at energibesparelser og strukturomlægninger vil nedsætte emissionen, men kun en tredjedel af potentialet udnyttes. Energi- og kulstofintensiteten forventes årligt at falde med hhv. 2,1 % and 0,5 % frem til år 2005. Hvis de planlagte foranstaltninger for lovgivningsperioden 1994-1998 er nødvendige for at sikre en stabilisering, kan dette resultat kun nås, hvis gennemførelsen iværksættes straks. Foranstaltninger, som er i idéfasen, vil næppe få virkning før år 2000. Endvidere kan der rejses tvivl om den foretagne fremskrivning på grund af de meget høje brændselspriser, der er forudsat for 2000. Den nye regering har udtrykt politisk vilje til at indføre en COyafgift senest i 1996. Afhængigt af tidsplan og tempo i indførelsen af denne afgift vil den kunne bidrage betydeligt til opfyldelsen af stabiliseringsmålet. (" Justeret i forhold til samme 1990-basis, C02-opgorelsen for IiU-15. '-' Diskussionen er baseret på det af medlemsstaten angivne forlob og går ikke på opgørelsen for KU-15. Uei kan derfor forekomme mindre afvigelser mellem tallene i teksten og i ovenstående rubrik under "forlob i medlemsstaten". 1,1 Stabilisermgs-scenarie (STAB). 1% BELGIEN ; Forlob angivet af medlemsstaten i i i (i) Modificeret forløb Emission i 1990 (Gg CQ2) 114500 j Forløb 1990/2000 i forhold til C02- ; Virkning af foranstaltninger j udgangsniveau (%) (Gg C02) j i i -1,1 j i 13630 Målsætning og kommentarer:: En 5% reduktion i forhold til 1990-niveauet senest ved år 2000. Temperatur-korrigeret mål Sammenfatning af foranstaltninger: Størst virkning forventes af den øgede virkningsgrad i el-produktionen og omlægningen til elektricitet i stålindustrien. Endvidere forventes et væsentligt bidrag fra boligsektoren gennem en bred vifte af foranstaltninger af forskellig art og virkning, således kombineret kraftvarmeproduktion, fremme af energieffektive husholdningsapparater, tilskyndelse til anden opvarmning end el-varme; af skattemæssige virkningsmidler indføres ændrede skattebegunstigelser og parkeringsafgifter i transportsektoren, og bevillinger til energibesparelser i offentlige bygninger. Ingen foranstaltninger til forøgelse af dræn. Talmæssigt opgjorte foranstaltninger ; 1. ; Bedre isolering i nybyggeri i bolig- og handelssektoren ; 0,40 Mt C02 ; 2. i I 3. i Øget udnyttelse af naturgas, mere effektive varmeanlæg og ; kedler j 1,90 Mt C02 I i Fremme af energibesparende husholdningsapparater og belysning! 0,75 Mt C02 j 4. ; Fraskyndelse fra el-varme i Subtotal for bolig- og handelssektoren j Transportplaner for virksomheders medarbejdere i Begrænsninger i passager-og transportkøretøjers adgang til j bycentre j 0,12MtCO2 i i Andre foranstaltninger til fremme af offentlig transport i j 0,10 Mt C02 j 5. i 6. j ; 7. ; ; 8. j 9. j byområder ; Reduktion af vejtransport j Afgiftspolitik på transportområdet ! 10, j Styrket håndhævelse af fartgrænser I Subtotal for transport i 11. j Foranstaltninger i industrisektoren: cnergirevision af ; j leverandører I 12. j Fremme af vedvarende energi j 13. i Fremme af kombineret kraftvarmeproduktion ; Subtotal af alle supplerende foranstaltninger j 14. | Omlægning til elektrisk stålproduktion (gennemført) j 0,10 Mt C02 ; 3,15 Mt C02 j 0,125 Mt C02 j j 0,05 Mt C02 ] 0,75 Mt C02 j 0,60 Mt C02 j 1,75 Mt CO, j 0,64 Mt C02 ! j 0,20 Mt C02 i 2,00 Mt C02 ; 7,74 Mt C02 j 2,00 Mt C02 j •: i j j | j i i j j j j i I j ! j j i j 13,74 Mt CO, ; Forbedret virkningsgrad i el-produktionen ; 15. ! TOTAL Inddeling af foranstaltningerne: Foranstaltningerne kan inddeles i foranstaltninger, der p. t. er under gennemførelse (vedtaget før 1994), supplerende foranstaltninger, som er genstand for planen (til gennemførelse efter 1994), samt mere langsigtede tilknyttede foranstaltninger. De to vigtigste foranstaltninger under gennemførelse er de tekniske forbedringer af kernekraftværkerne og installation af elektrostålværker. De talmæssigt opgjorte foranstaltninger falder i gruppen af supplerende foranstaltninger. Disse beror imidlertid på en ministeriel beslutning. j 4,00 Mt C02 | j Fremskrevet COremission i 2000 i forhold til målsætning <2>: Belgien har klart tilkendegivet, at uden en C02-afgift vil målsætningen ikke kunne opfyldes og resultatet bliver kun en smule bedre end en stabilisering. 0). Med en C02-afgift kan målet om en 5 % reduktion derimod nås til år 2000. Afgiften forventes at føre til en nedsættelse af emissionen på 7 % - 10 %. Belgien overvejer at indføre en C02-afgift i 1995. For visse af de talmæssigt opgjorte foranstaltningers vedkommende er gennemførelsen usikker og undertiden langsigtet. F. eks. gælder dette de frivillige foranstaltninger i industrien og foranstaltningerne i transportsektoren, som vil afhænge af udviklingen i den offentlige transport. Skal foranstaltningerne la virkning før 2000, må iværksættelsen påbegyndes straks. '" Justeret i forhold til samme 1990-basis, C02-opgorelscn for KU-1 S. '-' Diskussionen er baseret på forlobene i de enkelte medlemsstater og går ikke på opgørelsen for IOJ-I5. Der kan derfor forekomme små afvigelser mellem tallene i teksten og tallene i rubrikken under "forlob i medlemsstaten". '" Der er forelagt to fremskrivninger fra hhv. Bureau de Plan og Centre d'étude économiques de la KUL; resultaterne er stort set ens, i begge tilfælde dog kun angivet som et interval. x°\ DANMARK Forløb angivet af medlemsstaten (1) Modificeret forløb Emission i 1990 (Gg 11C02) Forløb i perioden ! 1990/2000 i forhold til I basisniveau fra C02- opgørelse (%) I I Virkning af foranstaltninger (Gg C02) 52100 -11. 9 13500 Målsætning og kommentarer. Målet for C02- emissionen er korrigeret for elektricitetsimport i basisåret, d. v. s. C02 emissionen beregnet under forudsætning af, at al elektricitet er produceret i Danmark i basisåret. Når ikke modificerede data betragtes, svarer målet til en stigning på 6,4 % i forhold til 1990-niveauet. Danmark importerer elektricitet fra Norge og Sverige, men i en mængde, der afhænger af vandmængden og dermed el-produktionen på vandkraftværkerne i de to eksporterende lande. Danmarks energiforsyning er hovedsagelig baseret på fossilt brændsel i modsætning til Norge og Sverige, hvor et stort bidrag til el-forsyningen ydes afvand- og kernekraft (sidstnævnte kun i Sverige). I 1990 importerede Danmark betydelige mængder elektricitet. Derfor var landets C02-cmission lavere end man ville forvente i et typisk år, og 10,7 % mindre end hvis al elektricitet havde været indenlandsk fremstillet. Oversigt over foranstaltninger. Bedre nyttevirkning hos slutbrugerne ved indførelse af effektivitetsnormer for elektriske apparater og andet udstyr forventes at yde et stort bidrag til C02-reduktionen. Vigtig er endvidere fremme af kombineret kraftvarmeproduktion gennem tilskud. Ny kraftværkskapacitet vil efter år 2000 blive etableret ved bygning af gasfyrede anlæg. Danmark har en C02-afgift i kraft, og den er for nylig blevet hævet. Det er hensigten at indføre tiere grønne afgifter i alle sektorer af økonomien. 1 transportsektoren lægges vægt på fremme af offentlig transport, f. eks. investeringsstøtte til køb af "rene" køretøjer. Andre foranstaltninger er fremme af energibesparende kørsel gennem oplysning og uddannelse samt fremme af jernbanetransport. Ingen foranstaltninger til forøgelse af dræn. Talmæssigt opgjorte foranstaltninger, (mere udspecillceret opgørelse foreligger kun for år 2005) 1 1. ! 2. j 3. j Olie og gas (raffinaderier, Nordsøen) ! Transport ! Energisektoren j TOTAL 13,5 Mt C02 I 0 I 0 ! 13,5 Mt C02 i I j Foranstaltningernes inddeling: Foranstaltningerne er indeholdt i et sæt planer, som er vedtaget af myndighederne: handlingsplanen fra 1990 for henholdsvis energi og transport, handlingsplanen for affald og genbrug fra 1992, 1993-opfølgningen til energihandlingsplanen fra 1990, og hvidbogen om transport fra 1993. De talmæssigt opgjorte energi foranstaltninger er alle indeholdt i den opfølgende energiplan fra 1993. Ingen af foranstaltningerne for transportsektoren er gjort talmæssigt op. I en særskilt meddelelse til Kommissionen er det oplyst, at der vil blive indført en række grønne afgifter. Fremskrevet C02-emission i år 2000 angivet i forhold til målsætning (2>: Baseret på et revideret skøn "med foranstaltninger" <3), vil Danmark nå reduktionen på 5 % (korrigeret for elektricitetsimport) hvis alle foranstaltninger i den opfølgende handlingsplan for 1993 gennemføres. Reduktionen vil komme fra energisektoren. Virkningen af foranstaltninger i transportsektoren forudsættes at være nul, og emissionen forventes at ville stige i denne sektor i perioden fra 1990 til 2000. 1 en officiel skrivelse til Kommissionen meddeler Danmark, at der er vanskeligheder med gennemførelse af to vigtige foranstaltninger: dels normerne for effektivitet og apparater, hvilket skyldes forsinkelser forbundet med EU-direktivet om effektivitetsnormer, dels omstillingen af el-opvarmede bygninger til gasfyret centralvarme eller fjernvarme, hvilket skyldes, at der endnu ikke er indgået en frivillig aftale med elektricitetsbranchen. Hvad angår normer for husholdningsapparater er det foreslåede I^U-direktiv om køleskabe mindre ambitiøst end de forventede danske normer, både med hensyn til normernes strenghed og tidsplanen (direktivet vil træde i kraft efter 2000). Denne foranstaltning kan derfor udgå af den nationale danske plan. Disse to foranstaltninger forventedes tilsammen at bidrage med 3 % af den C02-reduktion, der er planlagt for 2005. I meddelelsen til Kommissionen fremlagde Danmark desuden en række nye grønne afgifter, der er vedtaget af Folketinget og vil træde i kraft i 1996: en S02-afgift (1,5 ECU/kg S02); en C02-afgift på naturgas; en øget CX)2-afgift på energi til industrielle processer og kommerciel energiudnyttelse (herunder elektricitetsfremstilling) med én takst for lette processer (13ECU/t C02) og en næsten forsvindende lille takst (0,5ECU/t) for energiintensive processer. Den lave takst gøres afhængig af gennemførelse af energirevision og frivillige aftaler om energibesparelser. Uden en sådan aftale pålægges en standardafgift på 3,5 ECU/t C02. Det ret komplicerede system af undtagelser og tilbageføring er nødvendig for at undgå svækkelse af konkurrenceevnen i forhold til andre europæiske lande, der ikke har indført en tilsvarende afgift. Indtil dette problem er overvundet, kan Danmark ikke fuldt udnytte potentialet i C()2-afgiften. Det angivne forløb kan betvivles, da det forudsætter meget høje brændselspriser og meget stor priselasticitet, begge faktorer, som bidrager til den skønnede store mindskelse af C02-emissionen. <u Justeret i forhold ti 1 samme 1990-basis. C02-opgøre Isen for EU-15. <2)Diskussionen er baseret på forløbet i de enkelte medlemsstater og gar ikke pa opgørelsen for EU-15. Der kan derfor forekomme mindre afvigelser mel lem de t a l, der nævnes i teksten og dem. der angives i ovenstående rubrik under "forløb i medlemsstaten". <3) Revideret skøn juni 1995. der angiver den samlede indenlandske energirelaterede emission i perioden 1990-2000 i n k l. afbrænding på petrokemiske anlæg. - 3D- FINLAND Emission i 1990 (Gg j Forløb 1990/2000 i Virkning af C02) j forhold til basisniveau ! foranstaltninger (Gg I i C02- opgørelse (X) j C02) Forløb angivet af medlemsstaten (1) Modificeret forløb 53900 29. 7 33 9000 Målsætning og kommentarer. Det finske mål er at "standse væksten i den energirelaterede C02-emission ved århundredets udgang". Finland har intet basisår for dette mål, hvad der bevirker at det er talmæssigt uklart. Sammenfatning af foranstaltninger. Den nationale indberetning er baseret på regeringsprogrammer vedtaget i 1990-erne og vedrører politikken over for klimaændringer. Medens nogle programmer vedtoges specielt af klimapolitiske grunde, havde andre en anden baggrund. Et hovedsigte med C02-strategien er energibesparelser hos slutbrugerne; dette skal for en stor del opnås gennem økonomiske virkemidler. Finland har allerede en C02-afgift (siden 1990) såvel som andre energiafgifter, der tilskynder til overgang til andre brændsler, energibesparelser, udnyttelse af vedvarende energi og ændringer i produktions- og forbrugsmønsteret. Andre foranstaltninger, der tilskynder til energibesparelser, er frivillige aftaler med industrien, oplysning og uddannelse. Fremme af biobrændsel er vigtig (målet er en stigning på 25 % til år 2005 i forhold til 1994-niveauet). I transportsektoren har foranstaltningerne hovedsagelig bestået af skattemæssige og økononomiske virkemidler, der sigter mod mindskelse af brændstofforbruget og tilskyndelse til skift af transportform. For transporten er vedtaget et nyt handlingsprogram, der sigter mod at begrænse stigningen i trafikken; de'vigtigste virkemidler er af økonomisk art. Foransialtninger til forøgelse af dræn er vigtige og består i skovforvaltning og markedsføring af træprodukter. Talmæssigt opgjorte foranstaltninger 1 1. j ! C02-/energiafgift hævet (til FIM 38,30/ton C02 og FIM j 2000 Gg C02 ! 3,50/MWh. j j ] ! 2. 1 Energispareprogram, herunder en gradvis stigende energiafgift. ! 6000-8000 Gg C02 ! ! 3. \ ; { 4. I j ! TOTAL ! Fremme af biobrændsler (25 % større forbrug ved år 2005 end i i 1994). i ! Programmer (1993-1998) til udvikling af teknologi inden for ! vedvarende energi gennem finansiering af I demonstrationsprojekter og F&U. , 12000-18000 Gg CO? j 3000 Gg C02 I • j 1000-5000 Gg C02 j • j !. * j I ] j Inddeling af foranstaltninger. Hovedparten af de finske foranstaltninger i den nationale indberetning er godkendt af parlamentet og under gennemforelse (det gælder således forøgelse af virkningsgraden i energiproduktion og hos slutbrugerne samt energi- og kulstofafgifter). De talmæssigt opgjorte foranstaltninger er alle under gennemførelse. Endnu en kategori af foranstaltninger, hovedsagelig omfattende transportsektoren, er vedtaget af parlamentet, men genncmforclsesstadiet er uklart. Fremskrevet COremission i 2000 i forhold tit målet <2>: I scenariet "med foranstaltninger" er (3), vil Finland i 2000 have øget sin emission med 16 % i forhold til 1990-niveauet. Der er heri taget hensyn til virkningerne af energiafgifter, energibesparelser (ovenstående tal overlapper i nogen grad ), øget udnyttelse af bioenergi og indførelse af ny teknologi (ovenstående tal overlapper i nogen grad). Importsituationcn for elektricitet og el-produktionssektorens struktur er under gennemgang. Finland har konsekvent importeret en stor andel af sin elektricitet fra nabolandene, men en fortsættelse herafer behæftet med vigtige usikkerhedsmomenter og betingelser. I de nærmeste år må Finland afgøre, hvordan det vil etablere den nødvendige grundbelastningskapacitct. Den forventede stigning i emissionen i Finland skyldes hovedsagelig forudsætningen om erstatning af el-import med indenlandsk produktionskapacitet. Afhængigt af hvilke valg, der træffes vedrørende den indenlandske grundbelastningskapacitct, vil emissionen kunne stige med mellem 10 og 22 % (med ovennævnte 16 % som median). Nylige overslag viser imidlertid, at den samlede stigning i den indenlandske elproduktionskapacitet i år 2000 sandsynligvis ikke komme til at bestå af kulfyrede kraftværker. Den ekstra reduktion vil hovedsagelig hidrøre fra omlægningen af elektricitetsmarkedet. Virkningen af foranstaltningerne påvirkes endvidere af, at parlamentet har afgjort, at der ikke skal opføres et femte kernekraftværk. Del er usandsynligt, at der i nær fremtid vil blive opført liere kernekraftværker i Finland. C02-afgiftens virkning mindskes af, at der ikke er nogen internationale initiativer; af konkurrencemæssige grunde må afgiften derfor holdes på for lavt et niveau til, at dens potentiale udnyttes fuldt ud. Virkningen af energiafgifter svækkes desuden af mangelen på international koordinering. I det afstukne forløb er forudsat en ret lav BNP-vækst og høje brændselspriser, medens den forudsatte indkomstelasticitet er til den høje side. Dette kan tænkes at opveje den skønnede virkning på emissionen. U) Justeret i forhold t il samme 1990-basis, C02-opgørelsen for EU-15. (2) Diskussionen er baseret på det af medlemsstaten angivne forløb og går ikke på opgørelsen for EU-15. Der kan derfor forekomme små afvigelser mel lem tal lene i teksten og dem, der er angivet i ovenstående rubrik under "forløb i medlemsstaten". <3) 16 % er medianen i det interval. der er angivet som "scenarie med foranstaltninger" (en stigning på 10-22 %). FRANKRIG Emission i 1990 (Gg j Forløb 1990/2000 i Virkning af C02) ! forhold ti 1 basisniveau I foranstaltninger (Gg | i C0Z- opgørelse (%) j C02) Forløb angivet af medlemsstaten (1> Modificeret forløb 366500 8. 5 13 73200 EU-målsætning og kommentarer. Det oprindelige mål var stabilisering ved mindre end 2 t kulstof (7,3 t C02) pro persona pr. år senest ved år 2000. Dette svarer til en stigning på 13 % i forhold til 1990-niveauet, d. v. s. et fremskrevet befolkningstal på 59,29 mio. i 2000. Skønt dette generelle tilsagn stadig står ved magt, ar Frankrig erklæret, at det ikke længere skal betragtes som et specifikt mål for år 2000. Der er i stedet tilslutning til forpligtelse til at indføre foranstaltninger, som skal samordnes og udformes på grundlag af en fælles basis for marginalomkostninger ved emissioensbekæmpelse. Frankrig foreslår, at denne fremgangsmåde anvendes i hele EU, så det nuværende stabiliseringsmåd "deles" mellem landene, og på internationalt plan inden for rammerne af Berlin-mandatet. Denne målsætning er vanskelig at formulere i tal. Sammenfatning af foranstaltninger. I indberetningen fra Frankrig peges på, at den franske energipolitik siden den første oliekrise allerede har bevirket en væsentlig nedsættelse af CQ2-emissionen (pr. indbygger større i perioden 1980-1990 end i de fleste øvrige EU-lande). Med dette in mente understreges det i den franske indberetning, at det er vigtigt, at omkostningerne ved foranstaltninger (pr. ton kulstofemission undgået) er ensartede fra medlemsstat til medlemsstat. Der lægges vægt på energibesparelser og overgang til andre brændsler. Foranstaltningerne består af styring af efterspørgselssiden med henblik på mindskelse af spidsbehovet, der sædvanligvis opfyldes ved el-produktion på basis af fossilt brændsel, skattebegunstigelser knyttet til bedre energiudnyttelse i industrien, forhøjelse af vejafgifterne og tilskud til banetransport. Foranstaltninger til forøgelse af dræn består af skovplantning, ændret jordudnyttelse (reform af den fælles landbrugspolitik) og fremme al brugen af træ i byggeri. Talmæssigt opgjorte foranstaltninger. Ingen forbindelse mellem den talmæssige opgørelse af foranstaltningerne og fremskrivningen. Oplysningerne i den nationale indberetning er ikke tilstrækkelige som grundlag for et kvantitativt overslag over foranstaltningernes samlede virkning. Inddeling af foranstaltningerne: Gennemføre Isesstatus er uklar, da Frankrigs indsats er knyttet til den marginale indsats (udtrykt i ECU/t kulstofækvivalent), der accepteres af andre medlemsstater. Den forventede virkning synes hovedsagelig at ville indtræffe efter år 2000. Fremskrevet COremission ved år 2000 i forhold til mål <2>: Ifølge scenariet "med foranstaltninger" forventes emissionen at være steget med 7 % i år 2000 i forhold til 1990. Det er meget vanskeligt at vurdere usikkerheden ved denne fremskrivning, da det ikke er klart, hvilke foranstaltninger, der vil bidrage til den forventede reduktion af emissionen. Det er forudsat, at der indføres frivillige energispareforanstaltninger som dem, der beskrives i indberetningen. Usikkerheden øges af, at antagelserne i det fremskrevne forløb vedrørende væksten i BNP synes at være lave, mens antagelserne med hensyn til brændselspriserne synes høje, hvilket resulterer i lavere emissionesprognoser for år 2000 (se sammenligning med modificeret fremskrivning i tabel 2 eller tabellen ovenfor. (1) Justeret i forhold t il samme 1990-basis. C0z-opgørelsen for EU-15. (2> Diskussionen er baseret på det af medlemsstaten angivne forløb og går ikke på opgørelsen over EU-15. Der kan derfor forekomme små afvigelser mel lem tallene i teksten og der. der er angivet i ovenstående rubrik under "forløb i medlemsstaten". TYSKLAND ! j j | Emission i 1990 (Gg CQ2) Forløb 1990/2000 i forhold til ; | basisniveau i CO,- opgørelsen (%) j Forlob angivet af medlemsstaten j ; i o» 1013000 i Modificeret forløb : j j i -13 -10 i Virkning af foranstaltninger (Gg CO,) 144330 j | j ; i j ! i • I Målsætning og kommentarer: 25 % reduktion i forhold til 1990-niveauet senest ved år 2005. Tyskland mangler endnu at sætte et mål for år 2000. De foranstaltninger, der er beskrevet i den tyske indberetning, er tænkt at skulle lå virkning senest i år 2005. Det kan imidlertid forventes, at foranstaltningerne lår virkning på emissionen allerede ved år 2000 (og måske vil bidrage til en nedsættelse af C02-emissionen i størrelsesordenen 15-17 % som nævnt af den tyske delegerede på det femte møde i overvågningsudvalget den 18. maj 1995), skønt den fulde virkning af sådanne foranstaltninger oftest først nås i det endelige gennemførelsesstadium og ikke etapevis i løbet af gennemførelsesperioden. Sammenfatning af foranstaltningerne: Der er tale om en meget bred vifte af foranstaltninger, rettet mod alle sektorer: Energiudnyttelse gennem økonomiske virkemidler og myndighedsbestcmmelser, programmer til fremme af teknologi til vedvarende energi, omlægning af beskatningen af motorkøretøjer til emissionsafhængigc afgifter, en miljømærkningsplan, hvori energi indgår, og foranstaltninger, der tilskynder til energibesparende affaldsgenbrug. Foranstaltningerne til fremme af dræn består i skovplantning, skovforvaltning og skovbevarelse. Talmæssigt opgjorte foranstaltninger: Ingen foranstaltninger er gjort op i tal. Foranstaltningernes inddeling: der angives 109 foranstaltninger, af hvilke 88 er under gennemførelse. 21 foranstaltninger er planlagt og afventer vedtagelse. Fremskrevet COj-emission i 2000 i forhold til mål <2>: Eftersom Tyskland ikke har forelagt noget afstukket forlob eller nogen talmæssig opgørelse af foranstaltningerne, er det vanskeligt at vurdere, hvor emissionen kan forventes at ligge i 2000. 1 overvågningsudvalget erklærede Tyskland, at det forventede en mindskelse af emissionen på 13-16 % ved år 2000 i forhold til 1990-niveauet. (3). Der er uklarhed dels om, hvilke foranstaltninger, der skal gennemføres for at opnå denne mindskelse af emissionen, dels hvad det aktuelle niveau er, og dels hvilken indsats, der gøres for gennemførelsen. Eftersom Tyskland er den største bidragyder til C02-cmissionen i Fællesskabet, giver uvisheden om foranstaltningernes virkning og emissionsniveauet i 2000 anledning til betydelig usikkerhed i vurderingen af, hvor langt man er nået i at opfylde Fællesskabets C02-måisætning. Tyskland har er erklæret, at det får vanskeligt ved at opfylde den nationale målsætning (-25% ved år 2005 i forhold til 1990-niveauet), medmindre der indføres en C02-/energiafgift på fællesskabsniveau. I denne rapport forudsættes, at den skønnede 13 % reduktion ikke tager højde for C02-afgiften. '" Justeret i forhold til samme 1990-basis, C()2-opgørelscn for KU-15. 121 Diskussionen er baseret på det af medlemsstaten angivne forløb og går ikke på opgørelsen over EU-15. Der kan derfor forekomme små afvigelser mellem tallene i teksten og dem, der er angivet i ovenstående rubrik under "forløb i medlemsstaten". ( ,) Overvågningsudvalgets møde den 14. februar 1995. GRÆKENLAND Emission i 1990 (Gg C02) Forløb 1990/2000 i forhold til j ; basisniveau i C02- opgørelsen (%) I j. Virkning af foranstaltninger (Gg C02) Forløb angivet af medlemsstaten i 0) : 86100 Modificeret forløb ; : i 14,3 19 j : 9590 Målsætning og kommentarer: Grækenland har ingen officiel målsætning. I den nationale indberetning har landet sat det "realistiske mål" at begrænse den samlede stigning i C02-emissionen mellem 1990 og 2000 til 15 % (med en fejlmargen på +/- 3 %). Sammenfatning af foranstaltninger: C02-strategien består hovedsagelig al energisparepolitikker inden for alle sektorer samt fremme af naturgas og udnyttelse af vedvarende energi. I husholdningssektoren omfatter energispareforanstaltningerne effektiv udformning af bygninger og materiel, nye belysningsteknikker og vedligeholdelse af kedler. I industrien omfatter energispareforanstaltningerne forbedringer af hjælpeoperationer og modernisering af produktionen. I transportsektoren er foranstaltningerne fremme af alternative brændstoffer, forbedret vedligeholdelse af køretøjer, trafikstyring og udbygning af den offentlige transport. Der er ingen foranstaltninger til fremme af dræn (kun i idéfasen). Talmæssigt opgjorte foranstaltninger j 1. j 2. ; 3. j 4. j 5. I 6. I 7, j 8. i 9. I Indførelse af naturgas i el-produktion. j Indførelse af naturgas i industrien. i 4,2 Mt C02 j 0,7 Mt C02 j Indførelse af naturgas i bolig-, handels-og servicesektoren. ; 1,1 Mt C02 ; Fremme af kombineret kraftvarmeproduktion. I Forbedring af brunkulsfyrede kraftværker. j Fremme af vindkraft. j Fremme af udnyttelse af solenergi. j Fremme af udnyttelse af biomasse. ; Fremme af små vandkraftværker. i 10. ! Fremme af udnyttelse af geotermisk energi. j 11. ; Forprojekter inden for vedvarende energi. j 12. ! Energieffektiv udformning af bygninger og udstyr i i j husholdnings- og servicesektoren. j 0,2 Mt C02 j 0,3 Mt C02 ] 1,0 Mt_CO? j 1,0 Mt C02 j 0,9 Mt C02 j 0,2 Mt CO? j 0,06 Mt C02 j 0,1 Mt C02 i 0,0 Mt C02 j j 13. i Nye belysningsteknikker i husholdnings- og servicesektoren. j 0,7 Mt C02 j 14. j Kedelvedligeholdelse i husholdnings- og servicesektoren. j 0,4 Mt CO? i 15. j Forbedringer af hjælpeoperationer i industrien. ; 16. j Modernisering af produktionen i industrien. ; 17. j Fremme af alternative brændstoffer til transport. ; 0,5 Mt C02 j 0,8 Mt CO? j 0,05 Mt C02 ! 18. I Forbedret vedligeholdelse af køretøjer og brug af køretøjer medj 0,3 Mt C02 j ; større energivirkningsgrad. j 19. j Rationel forvaltning af transportsystemet. \ j 0,45 Mt C02 j i ; j i j j j | j j j j j j j j j ; i j j Forbedring og modernisering af den offentlige transport. i 20. | TOTAL Inddeling af foranstaltningerne: Planen omfatter foranstaltninger, der allerede er vedtaget af regeringen. j 0,4 Mt C02 13,4 Mt C02 ; Fremskrevet C02-emission i 2000 i forhold til mål m: 1 det mest realistiske scenarie skønner Grækenland at ville øge sin emission med 15 % ved år 2000 i forhold til 1990-niveauet, når de ovenfor talmæssigt opgjorte foranstaltninger indføres. Den underliggende forudsætning er, at foranstaltningerne i kraftværkssektoren får 100 % virkning, medens udbredelsen af naturgas og virkningen af de øvrige foranstaltninger kun bliver hhv. 75 % og 67 %. "' Justeret i forhold til samme 1990-udgangsniveau, COropgørelsen for EU-15. |2) Diskussionen er baseret på det af medlemsstaten angivne forløb og går ikke på opgørelsen over EU-15 Der kan derfor forekomme små afvigelser mellem tallene i teksten og dem, der er angivet i ovenstående rubrik under "forløb i medlemsstaten". M I scenariet "værste tilfælde" kan emissionen stige med 18 % i år 2000 i forhold til 1990-niveauet. Delte kan blive tilfældet, enten ved større svigt i administrationen, navnlig hvad angår finansieringen af foranstaltningernes gennemførelse, hvis midlerne ikke tildeles som de skal, eller hvis de fejlanvcndes. Andre vanskeligheder, der kan opstå, er forsinkelser i opførelsen af naturgasfyrede kraftværker eller drastiske ændringer i energiefterspørgslen, f. eks. hvis air-condition finder udbredelse til hele boligsektoren. I et "bedste fald" scenario vil stigningen i emission være begrænset til 12%. Dette forudsætter, at man fremskynder indførelse af ny teknologi på de brunkulsfyrede kraftværker, at udbredelsen af naturgas gennemføres 100 % til år 2000, at der anvendes gasfyrede kraftværker til at dække grundbehovet, at det sættes som mål at opnå størst mulig overgang til naturgas i husholdnings- og servicesektoren, at der viser sig bedre mulighed for privat finansiering af fremme af vedvarende energi end ventet, at den energieffektive teknologi, der findes på markedet, vinder udbredelse i husholdnings- og servicesektoren, at der indføres normer og mærkning for energivirkningsgrad, og at der stilles offentlige midler til rådighed for investering i den vigtigste infrastruktur. Modellerne viser, at en C02-afgift på $3-$10/tønde kun vil få begrænset virkning på C02-emissionen, men at en sådan afgift vil give bedre mulighed for offentlig finansiering af de teknologiske tiltag. Dermed vil det mest sandsynlige resultat være sikret, nemlig en 15 % stigning i emissionen, og mulighederne vil være bedre for at nå scenariet "bedste tilfælde", der er en stigning på kun 12 %. iS IRLAND i j j Emission i 1990 j (Gg CQ2) Forløb 1990/2000 i forhold til j g basisniveau i CQ2- opgørelsen (%) ; Forløb angivet af medlemsstaten i : : 0) 30720 i Modificeret forløb i j : ; 20,5 25 Foranstaltningernes virkning (Gg CQ2) 1390 I j j : i ; j ; j ; Målsætning og kommentarer: Irland har ingen officiel målsætning, men en hensigt om at begrænse stigningen i emissionen ved år 2000 til 20 % over 1990-niveauet. Sammenfatning af foranstaltningerne: Der lægges vægt på energibesparelser og regeringsindgreb med henblik på omlægning til andre brændselstyper. Foranstaltningerne består af projekter til kombineret kraft-varmeproduktion, fremme af alternative energikilder, opførelse af effektive tørvefyrede kraftværker, oprettelse af et energicenter til koordinering af energispareprogrammet, oplysningskampagner om energibesparelse, bedre isolering af bygninger og udbygning af den offentlige transport i byområdar. Industrien vil gennem frivillige aftaler bidrage til mindskelse af C02-emissionen. Foranstaltninger til forøgelse af dræn omfatter tilplantning og gentilplantning med skov. Talmæssigt opgjorte foranstaltninger Styring af efterspørgselssiden i husholdnings-, service og industrisektoren. 0,27 Mt C02 ! TOTAL 0,27 Mt C02 Foranstaltningernes inddeling: de Heste af de i planen beskrevne foranstaltninger er under gennemførelse, herunder forøgelse af dræn. Fremskrevet C02-emission i 2000 i forhold til mål <2>. : Irland skønner, at ved gennemførelse af de i planen beskrevne foranstaltninger kan stigningen i C02-emissionen begrænses til 20 % i forhold til 1990-niveauet. I dette skøn er ikke taget hensyn til den eventuelle indførelse af en kombineret C02- og energiafgift. Den irske økonomi var i 1994 den hurtigst voksende i OECD-området dette niveau er i højere grad forbundet med størrelsen af den fremtidige økonomiske vækst end med gennemførelse af foranstaltningerne i C02-strategien. (3) og muligheden for at overholde målet på 20 % og fastholde emissionen på '"justeret i forhold til samme 1990-udgangsniveau, C02-opgørelsen for EU-15. (2) Diskussionen er baseret på det af medlemsstaten angivne forløb og går ikke på opgørelsen over EU-15. Der kan derfor forekomme små afvigelser mellem tallene i teksten og dem, der er angivet i ovenstående rubrik under "forløb i medlemsstaten" 0) OECD's økonomiske oversigt (57), juni 1995. ITALIEN ! ! | Emission i 1990 j (Gg CQ2) j Forløb angivet af (" | medlemsstaten j Modificeret forlob j j j 436300 j j j | j Forløb 1990/2000 i forhold til basisniveau i CQ2- opgørelsen (%) j Virkning af foranstaltninger (Gg g C02) j | 2,9 6 j \ j 54370 j \ i Målsætning og kommentarer: Stabilisering på 1990-niveauet senest ved år 2000. Sammenfatning af foranstaltninger: Der er tale om en bred vifte af foranstaltninger bestående af omlægning fra olie- til gasfyring på kraftværker, nye investeringer i vedvarende energi, trafikbegrænsende foranstaltninger, tilskyndelse til offentlig transport, nye effektivitetsnormer i husholdningssektoren samt frivillige aftaler med industrien om miljøforbedringer. Foranstaltninger til forøgelse af dræn består i gentilplantning med skov, skovforvaltning og fremme af træ- og risprodukter. Talmæssigt opgjorte foranstaltninger: Ingen talmæssigt opgjorte foranstaltninger. Inddeling af foranstaltningerne: Foranstaltningerne kan opdeles i allerede vedtagne foranstaltninger og supplerende initiativer til begrænsning af C02-cmissionen. Til førstnævnte gruppe hører foranstaltninger i kraftværkssektoren (NEP 1988) og foranstaltninger til kombineret kralWvarmeproduktion og autoproduktion, som vedtoges uafhængigt af C()2-begrænsningsstrategien. Til sidstnævnte gruppe hører foranstaltninger i bolig-, handels- og transportsektoren samt i industrien. Fremskrevet C02-emission i 2000 i forhold til mål <2>: Italien forventer ikke en stabilisering af emissionen til år 2000 (men en stigning på 1-5 %). Det er ikke klart, hvilke foranstaltninger, der er indeholdt i dette forløb, eller hvilket gcnnemførelscsstadium, de i C02-strategien beskrevne foranstaltninger befinder sig i. På trods af denne usikkerhed er den beregnede virkning af foranstaltningerne meget høj. På grundlag af de upræcise oplysninger i den nationale indberetning er det vanskeligt at indse, hvordan Italien forventer at nå selv det fremskrevne emissionsniveau. Italien har erklæret, at stabilisering kun kan nås, hvis der indføres en C02- og energiafgift på fællesskabsplan. Eftersom Italien er blandt de vigtigste bidragydere til C()2-emissionen i Fællesskabet, giver denne uvished om foranstaltningernes virkning og emissionsniveauet i 2000 anledning til betydelig usikkerhed i vurderingen af. hvor langt man er i opfyldelsen af Fællesskabets målsætning. "'justeret i forhold til samme 1990-udgangsniveau, CO,-opgørclsen for EU-15. 121 Diskussionen er baseret på det af medlemsstaten angivne forlob og går ikke på opgørelsen over EU-15. Der kan derfor forekomme små afvigelser mellem tallene i teksten og dem, der er angivet i ovenstående rubrik under "forløb i medlemsstaten". 11 LUXEMBOURG j | Forløb angivet af I medlemsstaten (1> j Modificeret forløb I ! j (GgC02) 13300 j ! | I Emission i 1990 j Forløb 1990/2000 i forhold j Virkning af til basisniveau i C02- j foranstaltninger (Gg C02) \ opgørelsen (%) -24,1 • -20 j ! 7820 _____ j Målsætning og kommentarer. Stabilisering på 1990-niveauet før år 2000. Sammenfatning af foranstaltningerne:: Planen er rettet mod kraftværkssektoren og transportsektoren. Nogle af foranstaltningerne omfatter forundersøgelser vedrørende brug af kombinerede gas-/dampturbiner, forprojekter vedrørende gasturbiner og vandkraft, indførelse af kombineret kraft-/varmeproduktion i bygninger, undersøgelser af andre anvendelser af kombineret kraftvarme, undersøgelse af potentialet af vedvarende energikilder, fremme af kombinerede transportformer til godsbefordring, fremme af transport med bane og ad indre vandveje samt undersøgelse af energiforbrugsafhængigc afgifter på køretøjer. Luxembourg overvejer endvidere at indføre en C02-afgift. Der er ingen foranstaltninger til forøgelse af dræn. Talmæssigt opgjorte foranstaltninger. Ingen. Opdeling af foranstaltningerne: De foranstaltninger, der er under gennemførelse, er hovedsagelig de lovgivningsmæssige rammer for miljøpolitik og visse tilskud til forbedret energiudnyttelse i husholdningssektoren. Størstedelen af foranstaltningerne er planlagte, herunder foranstaltningerne i kraftværks- og transportsektoren. Nogle er endog kun i idéfasen. Den vigtigste "foranstaltning" er omlægningen af stålindustrien, som vil give det største bidrag til nedsættelse af C02-emissionen, dog ud fra andre politiske grunde end klimaændringerne. Fremskrevet C02-emission i 2000 i forhold til målsætning <2K: Luxembourg forventer, at C02-emissionen vil falde med 33 % i forhold til 1990-niveauet inden år 2000. Størstedelen af denne reduktion opnås ved omlægning af stålindustrien, bestående i erstatning af de gamle stålværker med elektrostålværker. Det planlægges at konstruere en gas-dampturbine til boligopvarmning. Der er ingen grund til at antage, at man ikke vil nå en 33 % reduktion til år 2000. m Justeret i forhold t il samme 1990-udgangsniveau. C02-opgørelsen for EU-15. m Diskussionen er baseret på det af medlemsstaten angivne forløb og gar ikke pa opgørelsen mel lem tallene i teksten og dem. der er angivet i ovenstående rubrik under "forløb i medlemsstaten" EU-15. Der kan derfor forekomme små afvigelser 38 NEDERLANDENE Emission i ! Forløb 1990/2000 i forhold ! 1990 (Gg C02) til basisniveau i C02- opgørelsen (%) j Forløb angivet af medlemsstaten (1) Modificeret forløb 151800 -0. 4 10 Målsætning og kommentarer. Det temperaturkorrigerede mål er en reduktion på 3%. Virkning af foranstaltninger (Gg C02) 9900 1990 var et usædvanlig varmt år, hvorfor emissionen fra rumopvarmning var lavere end i et normalt år. Den nederlandske 1990-opgørelse, som er basis for målet, er ved hjælp af graddagsstatistik justeret, således at det resulterende totaltal for 1990 er 3,8 % højere end den faktiske emission. Dette betyder, at det nederlandske mål, en 3 %-. reduktion i forhold til det temperaturkorrigerede 1990-niveau, svarer til en stigning på 0,7 % i forhold til den ikke justerede emission. Da fællesskabets 1990-opgørelse ikke er temperaturkorrigeret, er det mere hensigtsmæssigt at henføre til det ikke-temperaturkorrigerede mål, der er det almindeligt anerkendte. Sammenfatning af foranstaltningerne: Der fokuseres på energibesparelser og forbedret energiudnyttelse gennem frivillige aftaler i industri og landbrug og i den offentlige sektor. Planens foranstaltninger omfatter investering i kombineret krafVvarmeproduktion og tilskud til udnyttelse af vedvarende energi, frivillige aftaler om energibesparelser i industrien, den offentlige sektor og landbruget, energispareprogrammer for små og mellemstore virksomheder, normer for energiudnyttelse og myndighedsbestemmelscr for husholdninger og bygninger samt styring af efterspørgselssiden gennem tilskud og oplysning. Der er indført brændselsafgifter med takster bestemt af energi- og kulstofindhold. Et lovforslag om forøgelse af C02-taksten for små forbrugere overvejes, medens det er opfattelsen, at der ikke kan ændres på taksten for store forbrugere medmindre man når videre med en EU-afgift. Foranstaltningerne i transportsektoren er truffet af andre grunde end klimaændringerne, men omfatter køretøjsrelaterede foranstaltninger til forbedring af energiudnyttelsen, begrænsning af den stigende mobilitet gennem økonomiske virkemidler, tilskyndelse til skift af transportform gennem et omfattende investeringsprogram for infrastrukturen samt fremme af kombinerede transportformer til godsbefordring. Foranstaltninger til forøgelse af dræn omfatter skovplantning og ændring af arealudnyttelse i henhold til den fælles landbrugspolitik. Talmæssigt opgjorte foranstaltninger \ TOTAL 9900 Gg j Foranstaltningernes opdeling: De ovenfor beskrevne foranstaltninger er godkendt af parlamentet, og på årsbudgettet er afsat de nødvendige midler til foranstaltningernes gennemførelse. Visse vigtige foranstaltninger er allerede under gennemførelse, først og fremmest de frivillige aftaler i industri og landbrug. I industrien er indgået 20 aftaler afgivet og 9 hensigtserklæringer, tilsammen dækkende 75 % af industriens energiforbrug. I landbruget er 85 % af energiforbruget dækket gennem aftaler med drivhusgartnerierhvervet. Gennemførelsen af foranstaltningerne i transportsektoren er imidlertid ikke sket med baggrund i klimaændringerne. Skønt man har forpligtet sig til at gennemføre foranstaltningerne i transportsektoren før år 2000, er der ingen fast tidsplan for gennemførelsen. Blandt de foranstaltninger, som overvejes, er indførelse af en energiafgift. Andre foranstaltninger under overvejelse er effektivitetskrav til elektriske apparater og effektivitetskrav til personbiler, begge på fællesskabsplan. Fremskrevet C02-emission i 2000 i forhold til mål <2K: Hvis ovennævnte foranstaltninger gennemføres, vil Nederlandene ved år 2000 have stabiliseret emissionen på 1990-niveauet, baseret på ikke justerede tal, svarende til en reduktion af emissionen på godt 3 % når temperaturjusterede tal lægges til grund. Transportsektorens bidrag til denne reduktion antages at være nul, hvorfor gennemførelsen af foranstaltningerne i denne sektor ikke vil påvirke det fremskrevne emissionsniveau for år 2000. (1> Justeret i forhold ti 1 samme 1990-udgangsniveau. CfVopgørelsen for EU-15. m Diskussionen er baseret på det af medlemsstaten angivne forløb og går ikke på opgørelsen over EU-15. Der kan derfor forekomme mindre afvigelser mel lem tal lene i teksten og dem. der er angivet i ovenstående rubrik under "forløb i medlemsstaten" PORTUGAL • • — • • • • • • — • • • • — • • • • — — • • — — —— | Emission i 1990 j Forløb 1990/2000 i forhold ! til basisniveau i C02- opgørelsen (%) j I Forløb angivet af I medlemsstaten (1> | Modificeret forløb j j j (Gg C02) 42500 I j j 36 36 Virkning af foranstaltninger (Gg C02) 7030 j | | j j Målsætning og kommentarer. Portugal har ingen officiel målsætning, men en "hensigt" om at begrænse stigningen i C02-emissionen til 40 % i forhold til 1990-niveauet. Sammenfatning af foranstaltningerne: 1 planen fremlægges en bred vifte af foranstaltninger for alle sektorer. Foranstaltningerne består i indførelse af naturgas, kombineret kraftvarmeproduktion, bedre energiudnyttelse i el-produktionen, energibesparelser hos slutbrugerne, tilskud til og oplysningskampagner om bedre energiudnyttelse i industrien, fremme af banetransport, modernisering af vejinfrastrukturen og trafikstyring. Foranstaltninger til fremme af dræn består i skovplantning, skovforvaltning og skovbevarelse. Talmæssigt opgjorte foranstaltninger. Ingen. Opdeling af foranstaltningerne: Under gennemførelse er foranstaltningerne i energi- industri- og boligsektoren, som er knyttet til programmer (ofte EU-programmer), der har kørt i et stykke tid. Gennemførelsesstadict af foranstaltningerne i transportsektoren er uklar; dog synes disse at være i idéfasen eller højst i planlagt fase. Fremskrevet CO^-emission i 2000 i forhold til målsætning <2>: Forudsat at alle foranstaltninger i planen gennemføres, forventes den portugisiske emission af C02 at stige 40 %. Imidlertid synes gennemførelsen af foranstaltningerne i transportsektoren at være usikker. Da det ikke vides, i hvilket omfang transportsektoren forventes at bidrage til at begrænse stigningen i C02-emissionen, er det vanskeligt at vurdere konsekvenserne af denne usikkerhed på det forventede emissionsniveau i år 2000. Men som i andre samhørighedslande er emissionsniveauet i højere grad knyttet til den økonomiske vækst end til gennemførelsen af de foranstaltninger, der indgår i C02-strategien. Den faktiske stigning i emissionen mellem 1990 og 1993, som var år med lav økonomisk vækst, peger mod, at stigningen til år 2000 kan blive lavere end 40 %. (I) justeret i forhold t il samme 1990-udgangsniveau, C02-opgørelsen for EU-15. <2) Diskussionen er baseret på det af medlemsstaten angivne forløb og går ikke på opgørelsen over EU-15. Der kan derfor forekomme små afvigelser mellem tallene i teksten og dem. der er angivet i ovenstående rubrik under "forløb i medlemsstaten" 40 SPANIEN ^ ^_ j Emission i 1990 i (Gg CQ2) Forløb 1990/2000 i forhold til j ; basisniveau i CQ2- opgørelsen (%) Forløb angivet af medlemsstaten j ( i; D 227300 Modificeret forløb j j 20,8 ; 23 Virkning af foranstaltninger (Gg CQ2) 59470 j g \ ; Målsætning og kommentarer. Spamcn havde oprindeligt beregnet en begrænset stigning i C02-emissioncn på 25 % i forhold til 1990-niveauet. Denne begrænsede stigning er revideret i nedadgående retning til 11-13% {2). Sammenfatning af foranstaltningerne: Foranstaltningerne er rettet mod energibesparelser og skift til andre typer brændsel. Energibesparelserne omfatter hovedsagelig industrien (ovne og fyringsanlæg, mere effektiv teknologi), transportområdet (tekniske og forvaltningsmæssige foranstaltninger) og bolig- og handelssektoren (tekniske reglementer, brugerbcvidsthed). Foranstaltningerne til brændselsskift består i fremme af naturgas i industrien (f. eks. i cement- og stålproduktion såvel som i lorbrændingsudstyr) og i boligsektoren (til rumopvarmning), samt fremme af vedvarende energi (f. eks. vand- og vindkraft) og kombineret kraftvarmeproduktion. Andre foranstaltninger er tilskud til offentlig transport, investering i jernbaneinfrastruktur og skattefritagelse for gasolie anvendt i jernbanetransport. Foranstaltninger til fremme af dræn består i skovplantning, skovforvaltning, sikring mod skovbrande og overvågning. Talmæssigt opgjorte foranstaltninger: Ingen. Opdeling af foranstaltningerne: De energirelaterede foranstaltninger er indeholdt i den spanske nationale energiplan, der omfatter perioden fra 1991 til 2000. Gennemforelse af disse foranstaltninger er således påbegyndt. De nævnte foranstaltninger i transportsektoren er gennemført. Foranstaltningerne til forøgelse af dræn er under gennemførelse. Fremskrevet C02-emission i 2000 i forhold til målsætning 1990-niveauet (4). Som i andre samhørighedslande er emissionsniveauet i højere grad knyttet til den økonomiske vækst end til gennemførelsen af planens foranstaltninger. I betragtning af den lave økonomiske vækst fra 1990 til 1993 og afhængigt af de kommende års økonomiske vækst kan Spanien endda tænkes at nå et noget bedre resultat end en begrænsning af emissionsstigningen til 25 %. (3>: Det skønnes, at Spanien vil opfylde sit mål for 2000, en 25 % stigning i forhold til '" Justeret i forhold til samme 1990-udgangsniveau, C02-opgørelsen for EU-15. "'Møde i Udvalget for Overvågningsmekanismen, den 18. maj 1995. ('' Diskussionen er baseret på det af medlemsstaten angivne forlob og går ikke på opgørelsen ovei KU-1 5. Der kan derfor forekomme mindre afvigelser mellem tallene i teksten og dem, der er angivet i ovenstående rubrik under "forlob i medlemsstaten". " Dette mål er siden blevet revideret i nedadgående retning til 11-13%. Forløbene i denne rapport er dog baseret på 2 5 %. vi SVERIGE Emission i 1990 (Gg CQ2) Forløb 1990/2000 i forhold til j g basisniveau i CQ2- opgørelsen (%) i Forløb angivet af medlemsstaten ; i <D i 61300 ; i 4,4 Modificeret forløb Målsætning og kommentarer: Stabilisering på 1990-niveauet senest ved år 2000. Virkning af foranstaltninger (Gg C02) 10200 ; ; ; i Sammenfatning af foranstaltninger: C02-slrategien sigter mod omlægning fra brug af fossile brændsler til vedvarende energi, bedre energiforvaltning og mere effektiv energiudnyttelse. Foranstaltningerne lil bedre energiudnyttelse består i køb af teknologi og demonstration af clektricitetseffektive produkter, processer og systemer i hjem, ikke-beboelsesejendomme og industri. Økonomiske virkemidler spiller en vigtig rolle i strategien, således C02- og energiafgifter, der virker på tværs af sektorerne. I transportsektoren er afgifter på brændstof og F&U (alternative brændstoffer og køretøjer med høj energivirkningsgrad) de hidtil eneste trufne foranstaltninger. I skovdriftssektoren omfatter foranstaltningerne skovbevarelse og -forvaltning samt fremme af træprodukter med lang levetid. Talmæssigt opgjorte foranstaltninger 1 1. ; Kulstofafgifter - energisektoren. ; 2. j 3. j 4. j 5. j Benzinafgift og kulstofafgift - transportsektoren. j Effektivitetsprogram. ; Investeringsprogram - biobrændsler. i Andet. ! TOTAL 10,4 Mt C02 ; 5,3 Mt C02 j 2,2 Mt C02 i 2,1 M C02 j 0,6 Mt C02 ]. î?:. ?. Mt„£9. ? ; j ; j ! ; Opdeling af foranstaltningerne: Størstedelen af foranstaltningerne er under gennemførelse. Fremskrevet CO 2-e mission i 2000 i forhold til målsætning (2>: Med de nuværende foranstaltninger til at bekæmpe klimaændringer beregnes det, at de samlede emisioner af C02 vil stige en smule (f. eks. 4%) over 1990-niveauet i år 2000. Denne fremskrivning er baseret på ikke justerede data (ingen temperaturkorrektion). Korrigeres 1990-emissionen for temperalur, vil stabilisering være nået i 2000. 1 denne fremskrivning er ikke taget hensyn til forhøjelsen af kulstofafgiften, der foretoges i 1994. I betragtning af at de fleste af foranstaltningerne er sat i værk, herunder en C02/energiafgift, er der ingen grund til at tro. at Sverige ikke kan leve op til denne fremskrivning. Prognosen forudsætter imidlertid, at udfasningen af kernekraft ikke begynder før 2000. Selv om udfasningen således ikke begynder straks, bliver det vanskeligt at undgå at opfylde det stigende energibehov med fossilt brændsel °\ Når udfasningen af kernekraft påbegyndes, vil C02-emissionen fra el-produktionen stige væsentligt. Endelig beslutning om udfasning af kernekraften mangler endnu. "'justeret i forhold til samme 1990-udgangsniveau, COropgørelscn for F. U-15. ,'> Diskussionen er baseret på det af medlemsstaten angivne forløb og går ikke på opgørelsen over l-U-15. Der kan derfor forekomme mindre afvigelser mellem tallene i teksten og dem, der er angivet i ovenstående rubrik under "forløb i medlemsstaten" ' " II henhold til loven om forvaltning af naturressourcerne er de resterende store floder bskyttet mod vandkraftudnyttelse - 4 1- STORBRITANNIEN Emission i 1990 (Gg C02) Forløb 1990/2000 i forhold til g g basisniveau i C02- opgørelsen (%) Forlob angivet af medlemsstaten i i (D 577000 i j. -6,1 Modificeret forløb Målsætning og kommentarer: Stabilisering på 1990-niveauet senest ved år 2000. j j : Virkning af foranstaltninger (Gg CO?) 71740 Sammenfatning af foranstaltningerne: Skift af brændselstype og effektiv energiudnyttelse ved brug af økonomiske virkemidler, myndighedsbestcmmclser og oplysning/uddannelse, herunder øget brug af gas til elektricitetsfremstilling, kombineret kraft-/varmeproduktion og vedvarende energi, oprettelse af energisparcfonden til fremme af energiudnyttelse og-besparelser, højere brændstofafgifter på vejtransport, indførelse af moms på brændsel og elektricitet i husholdningerne, oko-mærkning og energimærkning, revidering af bygningsnormer. Talmæssigt opgjorte foranstaltninger (2) 1 1. ! I ! I 2. I ! ! j ; 3. i ; 4. ; j : Energibesparelser i hjemmene (moms på brændsel anvendt i ! husholdninger, den nye energisparefond, rådgivning/oplysning i om energiudnyttelse, øko-mærkning, ELTs SAVE-program, ; revision af bygningsreglementet med henblik på skælpelse af ! kravene til energiudnyttelse). ! 14664 Gg C02 ! ! ; j i Erhvervslivets energiforbrug (rådgivning/oplysning om ! energiudnyttelse, energisparefond-ordninger beregnet til små ! virksomheder, rådgivningsordning for energiprojektering, EU's ! S A Viv-program, gennemgang af bygningsreglementet med i henblik på skærpelse af kravene til energiudnyttelse). i 9165 Gg C02 I ; j j Energiforbrug i den offentlige sektor (målene for de centrale og j 3666 Gg C02 j lokale myndigheder og for instanser i den offentlige sektor). j i Transport (forhøjelse af brændstofafgifter på vejtransport og j forpligtelse til en gennemsnitlig reel stigning på mindst 5 % i j fremtidige budgetter). i 9165 Gg C02 ; j TOTAL 36. 660 Gg C02 ! I j j i I i j j j j j i g i | Inddeling af foranstaltningerne: De fleste foranstaltninger er iværksat. Mange af dem er imidlertid af frivillig art eller behæftet med usikkerhed omkring finansieringen. Fremskrevet CO,-emission i 2000 i forhold til målsætning (J> UK venter mindskelse i emissionerne som følge af oprettelsen af en energisparefond, som folge af ændringer i det forventede finansieringsniveau ventes bidraget herfra nu at blive lavere (på et minimum på 0,3 MtC, svarende til 1,1 MtC02) end oprindeligt beregnet - skønt fonden er i færd med at udvikle supplerende planer, som vil resultere i yderligere besparlescr. Selv i betragtning af det reducerede bidrag fra energisparefonden ventes CO"-cmissionerne i UK alligevel at være lavere end 1990-niveauet, mere som et resultat af overgangen til andre energikilder end på grund af energibesparelser. '" Justeret i forhold til samme 1990-udgangsniveau. CO. -opgorelsen for I:U-I5 1,1 Den fornyede vurdering af bidraget Ira cnergisparclbiulcn et ikke medtaget i tabellen, som slammer Ira det nationale program '" Diskussionen er baseret på det af medlemsstaten angivne forløb og går ikke på opgørelsen over I-II-I5. Der kan derfor forekomme små afvigelser mellem tallene i teksten og dem, der er angivet i ovenstående rubrik under "forløb i medlemsstaten". ISSN 0254-1459 KOM(96) 91 endelig udg. DOKUMENTER DA 14 Katalognummer : CB-CO-96-096-DA-C ISBN 92-78-01223-8 Kontoret ior De Europæiske Fællesskabers Officielle Pubiikationci L-2985 Luxembourg