eurovoc_concepts:
Antarctic Ocean
authorised catch
conservation of fish stocks
exchange of information
fishing controls

formats: html pdf pdfa1b print

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER ii * Bruxelles, den 28. 03. 1996 KOM(96) 117 endelig udg. 95/0252 (CNS) Ændret forslag til RÅDETS FORORDNING (EF) om visse bevarelses- og kontrolforanstaltninger gældende for fiskeriaktiviteter i Antarktis (forelagt af Kommissionen i henhold til EF-traktatens artikel 189 A, stk. 2) BEGRUNDELSE til forordning KOM(95)475 om Forslaget i CCAMLR- kon ven tionsom rådet blev forelagt for Rådet den 17. oktober 1995. Formålet med dette forslag var at ændre de nugældende bevarelsesforanstaltninger, herunder dem, der blev vedtaget på det årlige møde i 1994, og derved udskifte forordning (EØF) nr. 2245/85, som på grund af talrige årlige ændringer var blevet noget uklar. fiskeriaktiviteterne I mellemtiden har det årlige møde i Kommissionen for Bevarelse af de Marine Levende Ressourcer i Antarktis (CCAMLR) fundet sted i Hobart i perioden 24. oktober til 3. november 1995. Den 7. november 1995 gav CCAMLR de kontraherende parter meddelelse om de bevarelsesforanstaltninger, der blev vedtaget på dette møde. I henhold til artikel IX, stk. 6, litra b), i konventionen blev disse foranstaltninger bindende for alle kontraherende parter den 7. maj 1995. Disse bevarelsesforanstaltninger er baseret på en udtalelse fra CCAMLR's videnskabelige udvalg og afspejler de bevarelsesforanstaltninger, der tidligere er vedtaget af CCAMLR. De vedrører især fastsættelse af TAC for arterne Euphausia superba, Dissostichus elegionides, Champsocephalus gunnari, Electrona carlsbergi, Lepidonotothen squamifrons og krabber. Denne ændring har derfor et tredobbelt sigte, nemlig: konkrete ændringer under hensyn til de nye TAC og fangstsæsoner, der blev fastlagt på det årlige CCAMLR-møde i 1995 proceduremæssige ændringer, der tager sigte på at forenkle de administrative procedurer for indberetning af fangster og oplysninger ændringer vedrørende fremtidige ændringer af denne forordning. Da der vil være tale om ændringer af teknisk art, nemlig af TAC og fangstsæsoner, vil fremtidige ændringer blive foretaget gennem en forvaltningskomité under Kommissionens formandskab. baggrund disse På bevarelsesforanstaltningers betydning for de pågældende bestande bør Fællesskabet omgående bringe disse foranstaltninger i anvendelse. aftalen mellem medlemmerne af CCAMLR og af 4. ÆNDRET FORSLAG TIL RÅDETS FORORDNING (EF) af 1996 om visse bevarelses- og kontrolforanstaltninger gældende for fiskeriaktiviteter i Antarktis RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 43, under henvisning til forslag fra Kommissionen1, under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet2, og ud fra følgende betragtninger: I henhold til artikel 4 i Rådets forordning (EØF) nr. 3760/92 af 20. december 19923 om en fællesskabsordning for fiskeri og akvakultur kan Rådet fastsætte visse betingelser for EF-fiskerfartøjers adgang til farvande og ressourcer; Rådets forordning (EØF) nr. 2847/93 af 12. oktober 19934 om indførelse af en kontrolordning under den fælles fiskeripolitik gælder for enhver form for fiskeri og dertil knyttet virksomhed på medlemsstaternes område og inden for de farvande, der hører under deres højhedsområde eller jurisdiktion, og for al virksomhed, der udøves af EF- fiskerfartøjer, som fisker i tredjelandsfarvande eller på åbent hav, uden at dette dog indskrænker anvendelsen af de særlige bestemmelser, der måtte være fastsat i fiskeriaftaler internationale konventioner, som Fællesskabet er part i; indgået mellem Fællesskabet og tredjelande eller i Konventionen om Bevarelse af de Marine Levende Ressourcer i Antarktis, i det følgende benævnt konventionen, blev godkendt ved Rådets afgørelse 81/69l/EØF5; konventionen trådte i kraft for Fællesskabet den 21. maj 1982; Kommissionen for Bevarelse af de Marine Levende Ressourcer i Antarktis, i det følgende benævnt CCAMLR, der er nedsat ved konventionen, har på baggrund af en henstilling for fra sit videnskabelige udvalg vedtaget visse bevarelsesforanstaltninger, fiskebestande, der forekommer i farvandene ud for Sydgeorgien; især ved Rådets forordning (EØF) nr. 2245/85 af 2. august 19856 om fastlæggelse af tekniske disse foranstaltninger fiskeressourcerne i Antarktis bevarelse blev til af EFT EFT EFTnr. L 389 af 31. 12. 1992, s. 1. EFTnr. L 261 af 20. 10. 1993, s. 1. EFT nr. L 252 af 5. 9. 1981, s. 26. EFTnr. L 210 af 7. 8. 1985, s. 2. ft bevarelsesforanstaltninger iværksat; forordningen er blevet ændret hvert år, og det har gjort forskrifterne mindre klare; forordning (EØF) nr. 2245/85 bør derfor udskiftes med en ny forordning, der afspejler CCAMLR's nugældende bevarelsesforanstaltninger; CCAMLR's medlemmer har erklæret, at de har til hensigt midlertidigt at anvende de seneste bevarelsesforanstaltninger, der blev vedtaget den 4. november 1995, uden at afvente, at de bliver bindende, da nogle af bevarelsesforanstaltningerne vedrører fangstsæsonen, der begyndte den 1. juli 1995 eller derefter; som kontraherende part i CCAMLR påhviler det Det Europæiske Fællesskab at sikre, at de af CCAMLR vedtagne foranstaltninger anvendes for EF-fiskernes vedkommende med virkning fra de pågældende datoer; der bør indføres en mekanisme, som giver Kommissionien mulighed for at iværksætte yderligere bevarelsesforanstaltninger, der vedtages af CCAMLR, efter den i forbindelse med Forvaltningskomitéen for Fiskeri og Akvakultur gældende procedure; Antarktis, som er et miljømæssigt følsomt, næsten uberørt område, er af betydning for hele verdens befolkning - UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Anvendelsesområde Artikel 1 1. Denne forordning gælder for EF-ft skerfartøj er, som fanger og om bord har fisk fra marine levende ressourcer fra området syd for 60° sydlig bredde og fra området mellem nævnte breddegrad og den antarktiske konvergens, som er en del af det antarktiske marine økosystem, bortset fra ressourcer i farvande, som er undergivet eventuel kyststatsjurisdiktion i henhold til folkeretten. 2. Denne forordning berører i overensstemmelse med konventionens målsætning og principper og med bestemmelserne i slutakten fra den konference, på hvilken den blev vedtaget. ikke konventionens bestemmelser og anvendes 3. Den antarktiske konvergens, der er nævnt i stk. 1, defineres som en linje, der forbinder følgende punkter (udtrykt ved længde- og breddegrader): 50°S, 0° - 50°S, 30°0 - 45°S, 30°0 - 45°S, 80°0 - 55°S, 80°0 - 55°S, 150°0-60°S, 1 5 0 ° 0- 60°S, 50°V - 50°S, 50°V - 50°S, 0°. Ret til at udøve fiskeri Artikel 2 1. Kun fartøjer, der er opført på den liste, som omhandles i stk. 2, har ret til at udøve fiskeri eller drive videnskabelig fiskeriforskning i det i artikel 1 definerede område. 2. Medlemsstaterne tilsender Kommissionen en liste over alle fartøjer, der fører deres flag og er registreret i Fællesskabet, og som ønsker at udøve fiskeri eller drive videnskabelig fiskeriforskning i det i artikel 1 definerede område, tyve dage efter denne forordnings for påbegyndelsen af disse aktiviteter. ikrafttrædelse og derefter mindst tredive dage forud 3. Denne liste til Kommissionen skal for fartøjer, der udøver fiskeri, indeholde det interne nummer i fartøjsfortegnelsen i henhold til artikel 1 i Kommissionens forordning (EF) nr. 109/94 af 19. januar 19947 om Fællesskabets fortegnelse over fiskerfartøjer. Artikel 3 En medlemsstat underretter fire måneder forinden Kommissionen om, at dens fiskere har til hensigt at udøve krabbefiskeri i FAO-underområde 48. 3 Antarktis. Kommissionen udsteder derefter en særlig fiskeritilladelse til fartøjet i henhold til artikel 7 i forordning (EF) nr. 1627/94 af 27. juni 1994*. 7 8 EFTnr. L 19 af 22. 1. 1994, s. 5. EFTnr. L 171 af 6. 7. 1994, s. 7. Artikel 4 Fangstforbud 1. Direkte fiskeri efter Notothenia rossii i FAO-underområde 48. 1 Antarktis i Peninsula- området, i FAO-underområde 48. 2 Antarktis omkring de sydlige Orkneyøer og i FAO-underområde 48. 3 Antarktis omkring Sydgeorgien er forbudt. 2. Direkte fiskeri efter finnefisk i FAO-underområde 48. 1 og 48. 2 Antarktis er forbudt, medmindre der er tale om fiskeri med henblik på videnskabelig forskning. 3. Direkte fiskeri efter Gobionotothen gibberifrons, Chaenocephalus aceratus, Pseudochaenichthys georgianus, Lepidonotothen squamifrons og Patagonotothen guntheri i FAO-underområde 48. 3 Antarktis er forbudt indtil den 2. november 1996. Fan gstbegrænsn in ger Artikel S 1. Den samlede tilladte fangstmængde (TAC) for Euphausia superba i en fangstsæson fastsættes til: a) 1,5 mio. tons i FAO område 48 Antarktis b) 450 000 tons i FAO-afsnit 58. 4. 2 Antarktis. En fangstsæson defineres som perioden, der begynder den 1. juli og slutter den 30. juni det følgende år. 2. Den samlede tilladte fangstmængde (TAC) for Dissostichus eleginoides fastsættes til: a) 4 000 tons i FAO-underområde 48. 3 Antarktis i perioden 1. marts til 31. august 1996 b) 28 tons i FAO-underområde 48. 4 Antarktis i perioden 1. marts til 31. august 1996, eller indtil den i litra a) fastsatte TAC er opbrugt c) 297 tons i FAO-afsnit 58. 5. 2 Antarktis i perioden 4. november 1995 til 30. juni 1996. 3. Den samlede tilladte fangstmængde (TAC) for Champsocephalus gunnari fastsættes til: a) 311 tons i FAO-afsnit 58. 5. 2 Antarktis i perioden 4. november 1995 til 30. juni 1996 b) 1 000 tons i FAO-underområde 48. 3 Antarktis i perioden 4. november 1995 til 31. marts 1996. Det direkte fiskeri efter Champsocephalus gunnari i FAO-underområde 48. 3 Antarktis og i regionen Shag Rocks lukkes, hvis bifangsten af en af de i stk. 6, nr. i), nævnte arter overstiger de fastsatte grænser. Hvis bifangsten i et dræt af en af de i stk. 6, nr. 1, nævnte arter under direkte fiskeri efter Champsocephalus gunnari overstiger 5%, skal fiskerfartøjet sejle til en anden fangstplads mindst 5 sømil væk. Fiskerfartøjet må ikke fiske inden for 5 sømil fra det sted, hvor bifangsten oversteg 5%, i en periode på fem dage. 4. Den samlede tilladte fangstmængde (TAC) for krabber, Paralomis spp. (Decapoda af ordenen Reptantia), fastsættes til: 1 600 tons i FAO-underområde 48. 3 Antarktis i perioden 4. november 1995 til 2. november 1996. 5. Den samlede tilladte fangstmængde for Electrona carlsbergi fastsættes til: 109 000 tons i FAO-underområde 48. 3 Antarktis i perioden 4. november 1995 til 2. november 1996, heraf højst 14 500 tons i regionen Shag Rocks defineret som området, der er afgrænset af en linje, som forbinder følgende punkter: 52° 30' S, 40° V, 52° 30' S, 44° V, 54° 30' S, 40° V og 54° 30" S, 44° V. Det direkte fiskeri efter Electrona carlsbergi i FAO-underområde 48. 3 Antarktis og i regionen Shag Rocks lukkes, hvis bifangsten af en af de i stk. 6, nr. i), nævnte arter overstiger de fastsatte grænser. Hvis bifangsten i et dræt af en af de i stk. 6 nævnte arter under direkte fiskeri efter Electrona carlsbergi overstiger 5%, skal fiskerfartøjet sejle til en anden fangstplads mindst 5 sømil væk. Fiskerfartøjet må ikke fiske inden for 5 sømil fra det sted, hvor bifangsten oversteg 5%, i en periode på mindst fem dage. 6. i) Ved fiskeri i FAO-underområde 48. 3 Antarktis er bifangster af Gobionotothen gibberifrons begrænset til 1 470 tons, bifangster af Chaenocephalus aceratus til 2 200 tons og bifangster af Pseudochaenichthys georgianus, Notothenia rossii og Lepidonotothen squamifrons til hver 300 tons. ii) Hvis bifangsten i et dræt af en afarterne Lepidonotothen squamifrons, Notothenia rossii, Channichthys rhinoceratus eller Bathyrajja spp. under direkte fiskeri efter Dissostichus eleginoides eller Champsocephalus gunnari i FAO-afsnit 58. 5. 2 Antarktis overstiger 5%, skal fiskerfartøjet sejle til en anden fangstplads mindst 5 sømil væk. Fiskerfartøjet må ikke fiske inden for 5 sømil fra det sted, hvor bifangsten oversteg 5%, i en periode på mindst fem dage. 7. Den samlede tilladte fangstmængde (TAC) for Lepidonotothen squamifrons i toårsperioden fra 5. november 1994 til 2. november 1996 i FAO-afsnit 58. 4. 4 Antarktis (Ob- og Lenabankerne) fastsættes til: - 715 tons på Lenabanken og 435 tons på Obbanken. 8. Fangster af en af ovennævnte arter taget af et EF-fartøj med henblik på videnskabelig fiskeriforskning betragtes som en del af de gældende fangstbegrænsninger for hver art, der er taget, jf. ovennævnte stykker. Redskaber Artikel 6 1. Fiskeri efter Dissostichus eleginoides i FAO-afsnit 58. 5. 2 Antarktis er forbudt, medmindre der er tale om trawlfiskeri. 2. Til krabbefiskeri som omhandlet i artikel 5, stk. 4, må der kun anvendes krabbe tejner (fælder). Dette fiskeri er begrænset til kønsmodne hankrabber; alle hunkrabber og undermålshankrabber skal genudsættes. Når det gælder Paralomis spinosissima og P. formosa, må hankrabber med en rygskjoidsbredde på mindst henholdsvis 102 mm og 90 mm beholdes om bord. Krabber, der forarbejdes på havet, skal fryses som stykker (krabbers mindstestørrelse kan bestemmes ud fra krabbestykkerne). 3. Fiskeri efter Dissostichus eleginoides i FAO-underområde 48. 3 og 48. 4 Antarktis er forbudt, medmindre der er tale om langlinefiskeri. 4. Fiskeri med bundtrawl efter Champsocephalus gunnari i FAO-underområde 48. 3 er forbudt. Kontrolforanstaltninger Artikel 7 For EF-fartøjer gælder tre forskellige fangst- og indsatsrapporteringssystemer: 1. 2. 3. forbindelse med det månedlige I rapporteringsperioden lig med en kalendermåned. fangst- og indsatsrapporteringssystem er forbindelse med I inddeles kalendermåneden i tre rapporteringsperioder betegnet ved bogstaverne A, B og C, der løber fra dag 1 til dag 10, dag 11 til dag 20 og dag 21 til den sidste dag i måneden. indsatsrapporteringssystemet fangst- og tidages forbindelse med rapporteringen af I fangst- og indsatsrapporteringssystemet inddeles hver kalendermåned i seks rapporteringsperioder betegnet ved bogstaverne A, B, C, D og F, der løber fra dag 1 til dag 5, dag 6 til dag 10, dag 11 til dag 15, dag 16 til dag 20, dag 21 til dag 25 og dag 26 til den sidste dag i måneden. fangster under femdages 1. Femdages fangst- og indsatsrapporteringssystemet gælder for: Artikel 8 - fiskeri efter Dissostichus eleginoides i FAO-underområde 48. 3 og 48. 4 Antarktis fra 1. marts 1996 fiskeri efter Champsocephalus gunnari i FAO-underområde 48. 3 Antarktis - - fiskeri efter Lepidonotothen squamifrons i FAO-afsnit 58. 4. 4 Antarktis. 2. Tidages fangst- og indsatsrapporteringssystemet gælder for: - krabbefiskeri, Paralomis spp. (Decapoda af ordenen reptania), i FAO-underområde 48. 3 Antarktis. Data for fangster, der er taget i perioden 31. juli til 25. august 1996, rapporteres til Kommissionen senest den 25. september 1996. - fiskeri efter Champsocephalus gunnari og Dissostichus eleginoides og andre dybhavsarter i FAO-afsnit 58. 5. 2 Antarktis. 3. Det månedlige fangstrapporteringssystem gælder for: - fiskeri efter Electrona carlsbergi i FAO-underområde 48. 3 Antarktis - fiskeri efter Euphausia superba i FAO-område 48 Antarktis og FAO-afsnit 58. 4. 2 Antarktis. 4. Fangst- og indsatsrapporteringssystemerne gælder for alle arter, der fiskes med henblik på videnskabelig forskning, når fangsten i en given periode overstiger 5 tons. 1. Førere af EF-fiskerfartøjer skal indsende en Artikel 9 myndighederne rapporteringsperiodes udgang. i flagmedlemsstaten senest dagen fangst- og efter indsatsrapport den til pågældende 2. Senest tre dage efter hver rapporteringsperiodes udgang tilsender medlemsstaterne Kommissionen fangst- og indsatsrapporten fra hvert enkelt fiskerfartøj, der fører deres flag og er registreret i Fællesskabet. Den pågældende rapporteringsperiode skal være angivet i fangst- og indsatsrapporten. 3. Senest fem dage efter hver rapporteringsperiodes udgang giver Kommissionen CCAMLR meddelelse om de fangst- og indsatsrapporter, den har modtaget i henhold til stk. 2. Artikel 10 Fangst- og indsatsrapporteringssystemet omfatter følgende oplysninger vedrørende den foregående periode: navn det pågældende fartøjs havnekendingsmærke de samlede fangster af de pågældende arter det samlede antal fiskedage og -timer fangsten af alle arter og bifangstarter, der er beholdt om bord, i rapporteringsperioden antallet af kroge, når der er tale om langlinefiskeri. Artikel 11 1. Hver enkelt medlemsstat giver Kommissionen meddelelse om de samlede fangster, som fiskerfartøjer, der fører dens flag og er registreret i Fællesskabet, har taget i perioden fra 1. juli 1995 til udgangen af den første måned efter den måned, i hvilken forordningen træder i kraft, fordelt på de enkelte fartøjer. Denne meddelelse afgives senest ti dage efter denne periodes afslutning. 2. Alle fartøjer, der fisker efter krabber (Paralomis spp. ) i FAO-underområde 48. 3 Antarktis og FAO-afsnit 58. 4. 2 Antarktis, skal til Kommissionen senest den 25. august 1996 for krabber, der er fanget inden den 31. juli 1996: rapportere følgende data - - sted, dato, dybde, antallet af og afstanden mellem tejnerne og sættetiden, og fangsten (antal og vægt) af krabber med handelsmål (rapporteret så detaljeret som muligt, men højst 0,5° breddegrad og 1° længdegrad) for hver ti dages periode art, størrelse og køn for en repræsentativ prøve af krabber taget efter proceduren i bilag 1 (der udtages en prøve på mellem 35 og 50 krabber hver dag fra drættet lige inden middag) og bifangst fanget i fælder, og - andre foreliggende relevante data i henhold til kravene i bilag 1. Rapporteringssystem for biologiske data Artikel 12 1. EF-fartøjer, der fisker efter Dissostichus eleginoides og Electrona carlsbergi i FAO- underområde 48. 3 og 48. 4 Antarktis, og fartøjer, der fisker i FAO-underområde 48. 3 Antarktis i fangstsæsonen 1995/96, tilsender myndighederne i den medlemsstat, hvis flag de fører, en rapport om indsats og biologiske data senest den 15. i hver måned efter den måned, hvor fiskeriet fandt sted. 2. Efter at have modtaget denne meddelelse tilsender medlemsstaterne Kommissionen oplysningerne ved hver måneds udgang. Kommissionen fremsender straks disse data til CCAMLR. 3. Rapporteringssystemet for indsats og biologiske data omfatter følgende oplysninger: - de data for hvert enkelt træk, der er nødvendige for at udfylde CCAMLR's detaljerede fangst- og indsatsdatablad for langlinefiskeri (formular C2, seneste udgave, for Dissostichus eleginoides og Electrona carlsbergi og formular Cl for Champsocephalus gunnari). Disse data skal omfatte antallet af havfugle eller havpattedyr af hver art, der er fanget og ggenudsat eller aflivet en repræsentativ prøve af fordelingen af længden af de arter, der er fanget (formular B2, seneste udgave). Længdemålene for fisk bør være den samlede længde til nærmeste hele centimeter rundet ned, og repræsentative prøver af fordelingen af længden bør tages fra en enkelt fiskebanke. Hvis et fartøj sejler fra en fiskebanke til en anden i løbet af en måned, kan der gives oplysninger om fordelingen af længden særskilt for hver fiskebanke. Suspension af fiskeriet Artikel 13 Efter meddelelse fra CCAMLR til Kommissionen om, at TAC for en bestand eller en gruppe af bestande som omhandlet i artikel 5 er opbrugt, eller efter at fangstsæsonen som omhandlet i artikel 5 er udløbet, er det forbudt EF-fiskerfartøjer at fiske efter den pågældende bestand eller gruppe af bestande og at have fisk om bord eller omlade eller lande fisk, som er taget efter den pågældende dato. Maskestørrelser Artikel 14 1. Det er forbudt at anvende trawl, snurrevod eller lignende redskaber, som på noget sted har en mindre maskestørrelse end den, der er fastsat i bilag 3, ved direkte fiskeri efter arterne eller artsgrupperne Notothenia rossii, Dissostichus eleginoides, Gobionotothen gibberifrons, Notothenia kempi, Lepidonotothen squamifrons og Champsocephalus gunnari. Det er forbudt at anvende anordninger, der bevirker, at maskerne trækkes sammen eller på anden måde formindskes. 2. For de i stk. 1 omhandlede redskaber bestemmes den i bilag 3 fastsatte mindstemaskestørrelse efter følgende regler: A. Beskrivelse af maskemåleren a) En maskemåler, der anvendes til bestemmelse af maskestørrelser, skal være 2 mm tyk, flad, af holdbart materiale og formfast. Den skal være udformet som en række parallelle sider, der er forbundet med skrå sider med en tilspidsning på 1 : 8 i hver side, eller blot som skrå sider med nævnte tilspidsning. Den skal være forsynet med et hul i spidsen. b) På maskemålerens forside skal bredden i mm være afmærket på de parallelle sider, hvis denne udformning benyttes, og på de skrå sider. I sidstnævnte tilfælde skal bredden være afmærket for hver mm interval og breddens størrelse angivet med regelmæssige mellemrum. B. Maskemålerens anvendelse a) Fiskeredskabet holdes strakt, så maskerne strækkes diagonalt i længderetningen. b) Spidsen af den i litra A beskrevne maskemåler indføres i masken vinkelret på netværket. c) Maskemåleren indføres i masken enten med hånden eller ved brug af et lod eller et dynamometer, indtil maskemåleren stoppes ved maskens modstand ud for de skrå sider. C. Udvælgelse af masker til måling a) De masker, der skal måles, skal udgøre en række på 20 fortløbende masker, som udvælges i redskabets længdeakse. b) Der måles ikke masker mindre end 50 cm fra sammensyninger, tovværk eller bindestrikke. Denne afstand måles vinkelret på sammensyningerne, tovværket eller bindestrikken, idet redskabet holdes strakt i måleretningen. Der må ikke måles fastgjort iturevet, eller masker, der er bødet eller redskabsanordninger. til hvilke der er c) Som undtagelse fra litra a) behøver de masker, der skal måles, ikke at være fortløbende, hvis litra b) finder anvendelse. d) Redskaber må kun måles, når de er våde, og de må ikke være frosne. D. Måling af de enkelte masker En maskes størrelse svarer til den bredde, der er afmærket på det sted, hvor maskemåleren stoppes, når den anvendes i henhold til litra B. E. Bestemmelse af redskabets maskestørrelse Redskabets maskestørrelse udtrykkes i mm som gennemsnittet af størrelsen af det samlede antal masker, der er udvalgt og målt i henhold litra C og D. Gennemsnittet rundes op til nærmeste mm. til Det samlede antal masker, der skal måles, er anført i litra F. F. Fremgangsmåde ved kontrol a) Kontrolmyndigheden måler en række på 20 masker, der er udvalgt i henhold til litra C, ved at indføre maskemåleren med hånden uden brug af lod eller dynamometer. Redskabets maskestørrelse bestemmes derefter i henhold til litra E. Viser udregningen af maskestørrelsen, at denne ikke er i overensstemmelse med gældende regler, måles yderligere to rækker på 20 masker, der udvælges i henhold til litra C. tilsyneladende Der foretages derefter en ny udregning af maskestørrelsen i henhold til litra E på grundlag af de nu målte 60 masker. Denne størrelse er redskabets maskestørrelse, jf dog litra b). b) Bestrider fartøjets fører den i henhold til litra a) bestemte maskestørrelse, tages denne måling ikke med i betragtning ved bestemmelse af maskestørrelsen, og redskabet skal måles igen. Et lod eller et dynamometer fastgjort til maskemåleren anvendes ved den nye måling. Valget mellem lod og dynamometer foretages af 10 kontrolmyndigheden. Loddet fastgøres (med en krog) i hullet i maskemålerens spids. Dynamometret kan fastgøres enten i hullet i maskemålerens spids eller i maskemålerens bredeste del. Loddets eller dynamometrets nøjagtighed skal være godkendt af den pågældende nationale myndighed. For redskaber med en maskestørrelse på 35 mm eller derunder som bestemt i henhold til litra a) anvendes en kraft på 19,61 newton (svarende til en masse på 2 kg), og for andre redskaber en kraft på 49,3 newton (svarende til en masse på 5 kg). Med henblik på bestemmelse af maskestørrelsen i henhold til litra E måles der ved hjælp af lod eller dynamometer kun en række på 20 masker. 3. Foranstaltningerne til nedsættelse af havfugles utilsigtede dødelighed ved langlinefiskeri er beskrevet i bilag 4. Meddelelse om nyt fiskeri Artikel 15 1. I denne artikel forstås ved nyt fiskeri fiskeri efter en art efter en bestemt fangstmetode i et FAO-underområde Antarktis, bortset fra FAO-underområde 58. 6 og 58. 7 Antarktis og FAO-afsnit 58. 5. 1 Antarktis, for hvilket: a) oplysninger om spredning, forekomst, demografi, potentielt udbytte og bestands- identitet baseret på omfattende forskning/undersøgelser eller forsøgsfiskeri ikke er blevet forelagt CCAMLR, eller b) oplysninger om fangster og fiskeriindsats aldrig er blevet forelagt CCAMLR, eller c) oplysninger om fangster og fiskeriindsats i de to seneste fangstsæsoner ikke er blevet forelagt CCAMLR. 2. Nyt fiskeri i CCAMLR-området er forbudt, medmindre det er blevet tilladt i overensstemmelse med stk. 6. 3. En ejer af et EF-fartøj, som påtænker at indlede nyt fiskeri i CCAMLR-området, giver myndighederne i den medlemsstat, hvis flag fartøjet fører, meddelelse herom og forelægger disse myndigheder så mange af de i stk. 4 omhandlede oplysninger, som det er ham muligt at fremskaffe. 4. En medlemsstat, som har fået meddelelse om indledning af nyt fiskeri i CCAMLR- området, underretter straks og senest fire måneder inden CCAMLR's årlige møde Kommissionen herom. Meddelelsen skal være ledsaget af så mange af de efterfølgende oplysninger, som medlemsstaten kan fremskaffe: a) arten af det påtænkte fiskeri, herunder målarter, fangstmetoder, påtænkt område og eventuelle minimumsfangster, der vil være påkrævet for at udvikle et levedygtigt fiskeri 11 b) biologiske oplysninger baseret på omfattende forsknings-Aindersøgelsestogter, om data og oplysninger demografiske forekomst, spredning, såsom bestandsidentitet c) nærmere oplysninger om afhængige og tilknyttede arter og sandsynligheden for, at de bliver berørt af det påtænkte fiskeri d) oplysninger om andet fiskeri i området eller tilsvarende fiskeri andetsteds, der kan være til hjælp ved vurderingen af det potentielle udbytte. 5. Kommissionen fremsender oplysningerne i henhold til stk. 4 og eventuelle andre relevante oplysninger, som den råder over, til CCAMLR til overvejelse. 6. Så snart CCAMLR har truffet afgørelse, giver Kommissionen tilladelse til det nye fiskeri. Forsøgsfiskeri Artikel 16 Forsøgsfiskeri defineres som fiskeri, der tidligere har været klassificeret som nyt fiskeri som defineret i artikel 15. Forsøgsfiskeri klassificeres som sådant, indtil der foreligger tilstrækkelige oplysninger. a) b) c) til at vurdere målarternes spredning, forekomst og demografi og derved opnå et skøn over det potentielle udbytte af fiskeriet til at nyvurdere fiskeriets potentielle indvirkning på afhængige og tilknyttede arter og til at gøre det muligt for CCAMLR's videnskabelige udvalg at udforme og afgive en udtalelse om rimelige fangstmængder og om indsatsens omfang og fangstredskaber, hvis det er relevant. De oplysninger, der skal afgives om forsøgsfiskeri, er omhandlet i bilag 5. Artikel 17 Bevarelsesforanstaltninger i forbindelse med videnskabelig fiskeriforskning 1. Medlemsstater, hvis fartøjer påtænker at drive videnskabelig fiskeriforskning, skal, når den anslåede fangst forventes at blive på mindre end 50 tons, sende følgende oplysninger direkte til CCAMLR med kopi til Kommissionen: - - - - - fartøjets navn og havnekendingsmærke afsnit og underområde, hvor forskningen skal gennemføres anslåede datoer for indsejling i og udsejling af CCAMLR-området formålet med forskningen fangstredskaber, der forventes anvendt. 12 Bevarelsesforanstaltninger vedrørende forskrifter for maskestørrelser, forbud mod redskabstyper, lukkede områder, fangstsæsoner og størrelsesbegrænsninger og krav gældende for rapporteringssystemer bortset fra dem, der er omhandlet i artikel 5, stk. 8, og artikel 8, stk. 4, gælder ikke for de i stk. 1 omhandlede EF-fartøjer. Medlemsstater, hvis fartøjer har til hensigt at drive videnskabelig fiskeriforskning, skal, hvis den anslåede samlede fangst forventes at overstige 50 tons, mindst seks måneder forelægge inden den dato, hvor forskningen påtænkes påbegyndt, forskningsplanerne for CCAMLR til gennemgang med kopi til Kommissionen på den formular, der er udarbejdet af CCAMLR. Før CCAMLR har afsluttet gennemgangen og CCAMLR's afgørelse er meddelt, må det planlagte fiskeri i forskningsøjemed ikke finde sted. Medlemsstaterne forelægger CCAMLR fangst- og indsatsdata for al videnskabelig fiskeriforskning, der er undergivet disse bestemmelser, med kopi til Kommissionen på formularen for rapportering af de enkelte træk (formular C4). Medlemsstaterne tilsender CCAMLR et resumé af resultaterne med kopi til Kommissionen senest 180 dage efter forskningens afslutning. En udførlig rapport om forskningsresultaterne forelægges for CCAMLR med kopi til Kommissionen inden for tolv måneder. Artikel 18 Reglerne for forsøgsordningen for krabbefiskeri i FAO-underområde 48. 3 Antarktis i fangstsæsonen 1995/96 til 1997/98 og de tilladte fangstområder er fastsat i bilag 2. Artikel 19 EF-fi skerfartøj er skal have mindst én af CCAMLR udpeget videnskabelig observatør om bord, når disse fartøjer driver fiskeri efter: Lepidonotothen squamifrons i FAO-afsnit 58. 4. 4 Antarktis i perioden 5. november 1995 til 2. november 1996 Dissostichus eleginoides i FAO-underområde 48. 3 og 48. 4 i perioden 1. marts til 31. august 1996 Champsocephalus gunnari i FAO-underområde 48. 3 i perioden 4. november 1995 til 31. marts 1996. Fartøjer, der har til hensigt at deltage i fiskeriet, skal gennemføre en videnskabelig undersøgelse, der foretages i henhold til den om undersøgelsen trufne afgørelse. Den pågældende medlemsstat skal fremsende en liste over påtænkte trawlprøvestationer til Kommissionen og til CCAMLR med kopi til Kommissionen mindst en måned inden undersøgelsens påbegyndelse. Bestemmelser om mindsket brug af plastspændband Artikel 20 Det er forbudt fiskerfartøjer at benytte plastspændband til forsegling af kasser med agn i fangstsæsonen 1996/97. Der er forbud mod brug af plastspændband til andre formål på fiskerfartøjer, som ikke har installeret affaldsbrændere, i fangstsæsonen 1996/97. 13 Artikel 21 Ændringer af denne forordning, der er nødvendige for at gennemføre de af CCAMLR vedtagne henstillinger, foretages af Kommissionen efter proceduren i artikel 18 i Rådets forordning (EØF) nr. 3760/92. Forordning (EØF) nr. 2245/85 ophæves. Artikel 22 Artikel 23 Denne forordning træder i kraft på syvendedagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat. Udfærdiget i Bruxelles, den På Rådets vegne Formand 14 BILAG 1 DATA, DER SKAL FORELÆGGES OM FORSØGSFISKERIET EFTER KRABBER I FAO-UNDEROMRÅDE 48. 3 ANTARKTIS Fangst- og indsatsdata: Togtbeskrivelse Tejnebeskrivelse togtkode, fartøjskode, tilladelsens nummer, år. diagrammer og andre oplysninger, herunder form, dimensioner, maskestørrelse, tragtens placering og åbning og angivelse af, hvilken vej den vender, antal rum, mulighed for, at krabberne kan undslippe tejnemes Indsatsbeskrivelse tidspunkt, breddegrad dato, sættes påbegyndelse, retvisende pejling for sættet, det samlede antal udsatte tejner, afstanden mellem tejnerne på linen, antallet af mistede tejner, dybde, sættetid, agntype. længdegrad ved og Fangstbeskrivelse antal og vægt af fangsten, der er beholdt om bord, for alle arter (se tabel 1), supplerende nummer, der refererer til oplysningerne om prøverne. Art Dissostichus eleginoides Notothenia rossii Andre arter Tabel 1 Data Antal og anslået samlet vægt Antal og anslået samlet vægt Anslået samlet vægt Biologiske data: Med henblik på forelæggelse af disse data skal der tages prøver af krabberne fra drættet lige inden middag ved, at hele indholdet af et antal tejner, som er placeret med intervaller langs linen, indsamles, således at mellem 35 og 50 prøveeksemplarer er repræsenteret i delprøven. Togtbeskrivelse togtkode, fartøjskode, tilladelsens nummer. Prøvebeskrivelse Data dato, position ved sættes påbegyndelse, retvisende pejling for sættet, linenummer. art, køn, længde på mindst 35 individer, tilstedeværelse/fravær af rodkrebs, registrering af krabbernes destination (beholdt, genudsat, destrueret), registrering af nummeret på den tejne, hvorfra krabberne kommer. 15 BILAG 2 Forsøgsordning for krabbefiskeri i FAO-underområde 48. 3 Antarktis i fangstsæsonen 1995/96 Nedenstående foranstaltninger gælder for alt krabbefiskeri i statistisk underområde 48. 3 i fangstsæsonen 1995/96. Alle fartøjer, der deltager i krabbefiskeriet i underområde 48. 3, skal drive fiskeri i overensstemmelse med følgende forsøgsordning: 1. Forsøgsordningen består af tre faser. Fartøjer, der deltager i fiskeriet, skal fuldføre alle tre faser. Fase 1 gennemføres i løbet af den første fangstsæson, hvor et fartøj deltager i forsøgsordningen. Fase 2 og 3 gennemføres i den næste fangstsæson. 2. Fartøjerne skal gennemføre fase 1 i forsøgsordningen i begyndelsen af den første fangstsæson, hvor de deltager i forsøgsordningen. I forbindelse med fase 1 gælder følgende betingelser: i) Fase 1 defineres som et fartøjs første 200 000 tejnetimer i begyndelsen af dets første fangstsæson. ii) Fartøjer, der gennemfører fase 1, skal bruge de første 200 000 tejnetimer inden for et samlet område, der fremstår som 12 blokke på hver 0,5° breddegrad x 1° længdegrad. For hver tejnerække beregnes tejnetimerne ved, at det samlede antal tejner i rækken multipliceres med sættetiden (i timer) for den pågældende række. Sættet i den defineres for hver række som tiden mellem udsætningens påbegyndelse og indhalingens påbegyndelse. iii) iv) Fartøjerne må ikke fiske uden for området bestående af de 12 blokke på hver 0,5 breddegrad x 1 længdegrad, før de har afsluttet fase 1. I fase 1 må fartøjerne højst bruge 30 000 tejnetimer i en enkelt blok på 0,5 breddegrad x 1 længdegrad. v) Hvis et fartøj går i havn, før det har brugt 200 000 tegnetimer i fase 1, skal de resterende tejnetimer bruges, før fartøjet kan betragte fase 1 som afsluttet. vi) Efter 200 000 tejnetimers forsøgsfiskeri kan fartøjerne betragte fase 1 som afsluttet og påbegynde fiskeri på normal måde. 3. Normalt fiskeri udøves i henhold til forskrifterne i artikel 3 og artikel 5, stk. 4, artikel 6, stk. 2, og artikel 8, stk. 2. 4. Ved gennemførelse af normalt fiskeri efter forsøgsordningens fase 1 finder tidages fangst- og indsatsrapporteringsystemet som omhandlet i artikel 7, stk 2, anvendelse. 5. Fartøjerne skal gennemføre fase 2 i forsøgsordningen i begyndelsen af den anden fangstsæson, hvor de deltager i forsøgsordningen. I forbindelse med fase 2 gælder følgende betingelser: 16 i) Fartøjer, der gennemfører fase 2, skal fiske i tre små kvadrater på omkring 26 kvadratsømil (størrelsen af disse kvadrater er 6,0' bredde x 7,5' længde). Disse kvadrater er underinddelinger af de blokke, der er afgrænset i fase 1 i forsøgsordningen. ii) Fartøjernes fører skal udpege de tre kvadrater, der skal befiskes, men de udvalgte kvadrater må ikke støde op til hinanden, og afstanden mellem grænserne for to kvadrater skal mindst være 4 sømil. iii) Fartøjerne skal fiske kontinuerligt (undtagen i nødssituationer eller under dårlige vejrforhold) inden for et enkelt kvadrat, indtil gennemsnitsfangsten pr. tejne er blevet reduceret til 25% eller derunder af den oprindelige mængde, og derpå fortsætte med at fiske i endnu 7 500 tejnetimer. Der må højst bruges i alt 50 000 tejnetimer i hvert kvadrat. I forbindelse med fase 2 defineres den indledende fangstrate for et givet kvadrat som gennemsnitsfangsten pr. tejne beregnet ud fra de første fem sæt i kvadratet. Sættetiden for disse første sæt skal være mindst 24 timer. iv) Fartøjerne skal afslutte fiskeriet i et kvadrat, før de begynder at fiske i et andet kvadrat. v) Fartøjerne skal søge at fordele indsatsen over hele kvadratet og må ikke sætte tejnerne på samme sted ved hvert sæt; afstanden mellem grænserne for to kvadrater er mindst 4 sømil. vi) Efter at have afsluttet fiskeriet i det tredje kvadrat betragter fiskerfartøjerne fase 2 som afsluttet og begynder at fiske på normal måde. Ved gennemførelsen af normalt fiskeri efter fase 2 i forsøgsordningen finder tidages fangst- og indsatsrapporteringssystemet anvendelse. Fartøjerne gennemfører fase 3 i forsøgsordningen i slutningen af den anden fangstsæson, hvor de deltager i forsøgsordningen. I forbindelse med fase 3 gælder følgende betingelser: i) Et fartøj begynder at gennemføre fase 3 i forsøgsordningen ca. 1 uge inden afslutningen af dets anden fangstsæson. Et fartøjs fangstsæson afsluttes, hvis fartøjet frivilligt forlader fiskeriet, eller hvis fiskeriet lukkes, fordi TAC er opbrugt. ii) Hvis en fører af et fartøj frivilligt afslutter fiskeriet, skal fartøjet påbegynde gennemførelsen af fase 3 ca. 1 uge før afslutningen af fiskeriet. iii) CCAMLR giver (efter og retningslinjerne indsatsrapporteringssystemet) alle kontraherende parter, der driver fiskeri i anden forsøgsfangstsæson, meddelelse om, at fase 3 skal påbegyndes, når der resterer ca. 1 uge, før TAC er opbrugt og fiskeriet lukkes. tidages fangst- i iv) For at gennemføre fase 3 skal alle fartøjer vende tilbage til de 3 kvadrater, som de befiskede i fase 2 i forsøgsordningen, og bruge mellem 10 000 og 15 000 tejnetimer i hvert kvadrat. 17 8. For at gøre det lettere at analysere data, der indsamles i fase 2 og 3, skal fartøjerne rapportere de koordinater, der afgrænser det kvadrat, hvor fiskeriet har fundet sted, datoen, (antallet af og afstanden mellem tejnerne og sættetiden) og fangsten (antal og vægt) for hvert sæt. 9. Data, der indsamles under forsøgsordningen indtil den 30. juni i et givet fangstsår, tilsendes CCAMLR senest den 31. august i det følgende fangstår; et fangstår defineres som perioden fra 1. juli til 30. juni det følgende år. 10. Fartøjer, der afslutter alle tre faser i forsøgsordningen, behøver ikke at drive forsøgsfiskeri i kommende fangstsæsoner. Disse fartøjer skal dog rette sig efter de retningslinjer, der er fastlagt i artikel 3, artikel 5, stk. 4, artikel 6, stk. 2, og artikel 8, stk. 2. 11. Fiskerfartøjerne skal deltage i forsøget uafhængigt (dvs. fartøjerne må ikke samarbejde om at gennemføre faser i forsøget). 12. Krabber, der fanges under forsøgsordningen, betragtes som en del af den gældende TAC for den indeværende fangstsæson [f. eks. skal forsøgsfangster i 1995/96 betragtes som en del af den TAC på 1 600 tons, der er fastsat i artikel 5, stk. 4]. 13. Forsøgsordningen indføres for en periode på 3 fangstår (1995/96 til 1997/98), og Kommissionen kan tage de enkelte punkter i ordningen op til revision i løbet af denne periode. Fiskerfartøjer, der påbegynder forsøgsfiskeri i fangståret 1996/97, skal gennemføre ordningen i løbet af fangståret 1998/99; et fangstår defineres som perioden fra 1. juli til 30. juni det følgende år. 18 BILAG 3 Mindstemaskestørrelser som omhandlet i artikel 14 Art Redskabstype Notothenia rossii Dissostichus eleginoides Gobionotothen gibberifrons Notothenia kempi Lepidonotothen squamifrons Champsocephalus gunnari Trawl, snurrevod og lignende redskaber Trawl, snurrevod og lignende redskaber Trawl, snurrevod og lignende redskaber Trawl, snurrevod og lignende redskaber Trawl, snurrevod og lignende redskaber Trawl, snurrevod og lignende redskaber Mindstemaske størrelse 120 mm 120 mm 80 mm 80 mm 80 mm 90 mm 19 BILAG 4 Foranstaltninger til mindskelse af havfugles utilsigtede dødelighed under langlinefiskeri i CCAMLR-konventionsområdet, bortset fra FAO-underområde 58. 6 og 58. 7 Antarktis og FAO-afsnit 58. 5. 1 Antarktis: a. b. Fiskeriet skal foregå på en sådan måde, at krogen med agn synker snarest muligt efter, at den er sat ud. Der må kun benyttes optøet agn. Langliner må kun sættes om natten mellem tusmørke om aftenen og tusmørke om morgenen (nautisk). Ved langlinefiskeri om natten må fartøjet kun anvende lys i det omfang, det er absolut nødvendigt for sikkerheden. c. Udtømning af affald bør undgås, medens langlinerne sættes eller trækkes; hvis det er absolut nødvendigt at udtømme affald, bør udtømningen finde sted længst muligt væk fra og/eller på den side af fartøjet, der vender bort fra den del af fartøjet, hvor langliner sættes eller trækkes. d. Der bør gøres alt, hvad der er muligt, for at sikre, at fugle, der fanges levende under langlinefisken, overlever og slippes fri, og at kroge så vidt muligt fjernes, uden at fuglens liv derved bringes i fare. e. En line, der skal afskrække fulge fra at sætte sig på agnen under udsætningen af langliner, skal være på slæb. Linen og anbringelsen af den er beskrevet i tillægget til denne foranstaltning. Konstruktionen, hvad angår antallet og placeringen af svirvler, kan variere, så længe den faktiske havoverflade, der dækkes af linen, ikke er mindre end den, der dækkes efter den nuværende udformning. Den anordning, der slæbes i vandet for at udspænde linen, kan også være af varierende udformning. f. Det er forbudt at benytte styrekabler på fiskerfartøjer fangstsæsonen 1994/95. i CCAMLR-området fra g. Data for antallet af havfugle af hver art, der er aflivet eller kommet til skade ved uheld fiskeri efter Lepidonotothen squamifrons i FAO-afsnit 58. 4. 4 Antarktis i fangstsæsonen 1995/96 skal også rapporteres. i forbindelse med styrekablet i direkte h. Andre variationer i udformningen af liner kan afprøves på fartøjer, der har to observatører om bord, hvoraf mindst en er udpeget i henhold til CCAMLR's ordning for international videnskabelig observation. Tillæg vedlagt. 20 Tillæg til BILAG 4 1 2 Linen ophænges i agterstavnen fra et punkt ca. 4,5 m over vandet og på en sådan måde! « linen befinder s,g direkte over de« punk«, hvor agnen rammer vandet. Linen skal have en diameter på ca. 3 mm og være mindst 150 m lang og i enden være foSne« med en anordmng «•! udspænding af. inen, så. edes a« l. nen befinder sig direkte bag skibe«, også i sidevind. 3 Med et mellemrum på 5 m begyndende der, hvor l. nen er fas. gjor« «il skibe«, fastgøres 5 serpentiner, der hver består af to snore med en diameter pa ca. 3 mnr Serpentinernes længde bor variere mellem ca. 3,5 m nærmest skibet t,l ca. U25 m for den femte serpentine. Når l. nen sættes ud, bør serpentinerne røre havoverfladen og aTog til synkTned under havoverfladen med skibets bevægelser. Der anbnnges svirvler i lin« ved slæbepunktet, før og efter de« punk«, hvor hver enkel« serpentine er festgjort og lige før de« lod, der eventuel« er anbragt i Imens ende. Hver s r p Se bør også være forsyne, med en svirvel der, hvor den er fas^ort „1. men. Slæbepunkt ine Svirvel Serpentirier Lod eller anden anoromr til ucspændi-ng af. lT"»en 21 Oplysninger, der skal indgives om forsøgsfiskeri: BILAG 5 1. i) ii) For at sikre, at CCAMLR's videnskabelige udvalg har tilstrækkelige oplysninger til i den periode, hvor et fiskeri klassificeres som at foretage en evaluering forsøgsfiskeri, fastsættes følgende: det videnskabelige udvalg skal udforme og (i givet fald årligt ajourføre) en dataindsamlingsplan, hvori det angives, hvilke data der er behov for, og beskrives, hvad der skal gøres for at opnå de relevante data fra forsøgsfiskeriet hver medlemsstat, der aktivt deltager i fiskeriet, skal hvert år inden den (dato) forelægge CCAMLR de data, der er anført i dataindsamlingsplan en, som det videnskabelige udvalg har udformet iii) hver medlemsstat, der deltager aktivt i fiskeriet eller påtænker at give et fartøj tilladelse til at tage del i fiskeriet, skal hvert år inden en bestemt dato udarbejde og tilsende CCAMLR en forsknings- og fiskeriplan til gennemgang i det videnskabelige udvalg og Kommissionen iv) en medlemsstat skal, inden det giver sine fartøjer tilladelse til at tage del i et forsøgsfiskeri, der allerede er i gang, mindst tre måneder inden Kommissionens næste ordinære møde give denne meddelelse herom, og medlemmet må ikke tage del i forsøgsfiskeriet, før dette møde er afsluttet v) hvis de data, der er angivet i dataindsamlingsplanen, ikke er blevet indsendt til CCAMLR for den seneste fangstsæson, hvor fiskeri har fundet sted, må den medlemsstat, der har undladt at rapporter sine data, først fortsætte forsøgsfiskeriet, når CCAMLR har modtaget de relevante data og det videnskabelige udvalg har fået mulighed for at gennemgå dataene vi) fiskerikapaciteten og indsatsen begrænses af en præventiv maksimal fangstmængde, som ligger væsentlig over den, der er nødvendig for at opnå de i dataindsamlingsplanen omhandlede oplysninger og foretage de i nr. ii) omhandlede evalueringer ikke vii) navn, type, størrelse, registreringsnummer og radiokaldesignal for hvert fartøj, der deltager i forsøgsfiskeriet, skal registreres i CCAMLR's sekretariat mindst 3 måneder før en fangstsæsons påbegyndelse og viii) alle fartøjer, der deltager i forsøgsfiskeriet, skal have en videnskabelig observatør om bord for at sikre, at dataene indsamles i overensstemmelse med den fastlagte dataindsamlingsplan, og for at bistå med indsamlingen af biologiske data og andre relevante data. 2. Den dataindsamlingsplan, der skal udarbejdes og ajourføres af det videnskabelige udvalg, skal omfatte: i) en beskrivelse af fiskeriindsatsen og de dertil knyttede biologiske, økologiske og miljømæssige data, der skal forelægges 22 ii) en plan for styring af fiskeriindsatsen i forsøgsfasen, således at der kan indhentes relevante data til evaluering af fiskerimulighederne og den økologiske sammenhæng mellem befiskede, afhængige og tilknyttede populationer og sandsynligheden for ugunstige virkninger og iii) en evaluering af, hvor lang tid det vil tage at bestemme, hvordan befiskede, afhængige og tilknyttede populationer reagerer på fiskeriet. Den forsknings- og fiskeriplan, der skal udarbejdes af de medlemsstater, som deltager eller har til hensigt at deltage i forsøgsfiskeriet, skal indeholde så mange af de følgende oplysninger, som medlemmet kan fremskaffe. i) en beskrivelse af, hvordan medlemsstaten har tilrettelagt sine aktiviteter, så de er i overensstemmelse med den dataindsamlingsplan, som det videnskabelige udvalg har opstillet ii) forsøgsfiskeriets art, herunder målarter, fangstmetoder, foreslået område og maksimale fangstmængder, der foreslås for den kommende fangstcæson iii) biologiske oplysninger baseret på omfattende forsknings-/ undersøgelsestogter, såsom oplysninger om spredning, forekomst, demografi og bestandenes identitet iv) oplysninger om afhængige og tilknyttede arter og sandsynligheden for, at de vil blive berørt af det foreslåede fiskeri, og v) oplysninger baseret på andet fiskeri i området eller tilsvarende fiskeri andre steder, der kan være til hjælp ved vurderingen af det potentielle udbytte. 23 ISSN 0254-1459 KOM(96) 117 endelig udg. DOKUMENTER DA 03 11 Katalognummer : CB-CO-96-128-DA-C ISBN 92-78-01795-7 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg A


title: Odločba Sveta z dne 28. marca 1996 o določitvi niza ukrepov, katerih cilj je ustvariti ugodnejše okolje za razvoj vseevropskih omrežij na področju energetike

eurovoc_concepts:
EU aid
electrical energy
energy grid
natural gas
technical cooperation
trans-European network

formats: html pdf print

text: 12/Zv. 1 SL Uradni list Evropske unije 303 31996D0391 L 161/154 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI 29. 6. 1996 ODLOČBA SVETA z dne 28. marca 1996 o določitvi niza ukrepov, katerih cilj je ustvariti ugodnejše okolje za razvoj vseevropskih omrežij na področju energetike (96/391/ES) SVET EVROPSKE UNIJE JE ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti tretjega pododstavka člena 129d Pogodbe, ker je za vzpostavitev notranjega energetskega trga treba vključiti ukrepe v splošno energetsko strategijo, ki ne določa le glavnih in ciljev Skupnosti na tem področju, ampak tudi bolj meril podrobno opredeljuje pogoje za liberalizacijo trga z energetskimi proizvodi; ob upoštevanju predloga Komisije (1), ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora (2), ob upoštevanju mnenja Odbora regij (3), v skladu s postopkom iz člena 189c Pogodbe (4), ker je ustvarjanje ugodnejšega okolja za razvoj vseevropskih ener- getskih omrežij del širšega okvira ukrepov v smislu člena 129c Pogodbe ter je predvideno z Odločbo št. 1254/96/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 1996 o določitvi niza smernic za vseevropska energetska omrežja (5); (1) UL C 72, 10. 3. 1994, str. 15. (2) UL C 195, 18. 7. 1994, str. 33. (3) UL C 217, 6. 8 1994, str. 26. (4) Mnenje Evropskega parlamenta z dne 18. maja 1995 (UL C 151, 19. 6. 1995, str. 232), Skupno stališče Sveta z dne 29. junija 1995 (UL C 216, 21. 8. 1995, str. 38) in Sklep Evropskega parlamenta z dne 26. oktobra 1995 (še ni objavljen v Uradnem listu). (5) UL L 161, 29. 6. 1996, str. 147. ker morata ustanovitev in razvoj vseevropskih omrežij na področju energetike prispevati k znižanju stroškov preskrbe z energijo ter tako prispevati k višji stopnji gospodarske rasti in višji zaposlenosti ter povečati konkurenčnost evropskega gospodar- stva; ker mora biti oblikovanje ugodnejšega okolja usmerjeno predvsem k spodbujanju tehničnega sodelovanja med subjekti, pristojnimi za omrežja, ter k pospeševanju izvajanja postopkov za izdajanje dovoljenj, ki se uporabljajo za omrežne projekte v drža- vah članicah, z namenom zmanjšanja zamud; ker je treba zaradi pospešitve uresničevanja projektov skupnega interesa, opredeljenih z Odločbo št. 1254/96/ES, Skupnosti omo- gočiti, da skladno z uredbo Sveta, ki določa splošna pravila za dodeljevanje finančne pomoči Skupnosti na področju vseevrop- skih omrežij, podpre finančna prizadevanja pri takšnih projektih; ker lahko drugi finančni instrumenti, ki so na razpolago Skupno- sti, kot strukturni skladi, Evropski investicijski sklad, podpora Evropske investicijske banke in programi v korist tretjih držav, pripomorejo, v nekaterih primerih celo odločilno, k uresničitvi z Odločbo projektov št. 1254/96/ES, opredeljenih skupnega interesa, 304 SL Uradni list Evropske unije 12/Zv. 1 SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO: Člen 1 Ta odločba opredeljuje ukrepe, ki jih je treba sprejeti z namenom ustvarjanja ugodnejšega okolja za uresničevanje projektov skupnega interesa v zvezi z vseevropskimi energetskimi omrežji in za interoperabilnost takšnih omrežij na ravni celotne Skupnosti. 1. lahko nudi finančno pomoč kot del ukrepov na vseevropskih energetskih omrežjih;. te ukrepe sprejme Komisija skladno z uredbo Sveta, ki določa splošna pravila za dodelitev finančne pomoči Skupnosti na področju vseevropskih omrežij; 2. upošteva projekte skupnega interesa, opredeljene v Odločbi št. 1254/96/ES, pri nudenju pomoči iz svojih skladov, instrumentov in finančnih programov, ki se uporabljajo za ta omrežja v okviru njihovih pravil in namenov. Člen 2 Člen 4 1. Skupnost prispeva k ustvarjanju ugodnejšega okolja za razvoj vseevropskih energetskih omrežij tako, da po potrebi spodbuja naslednje ukrepe, ki jim pripisuje največji pomen: — uresničevanje projektov tehničnega sodelovanja med subjekti, pristojnimi za vseevropska energetska omrežja, ki so udeleženi pri nemotenem delovanju evropskih medsebojnih povezav iz člena 2 Odločbe št. 1254/96/ES, — sodelovanje med državami članicami v obliki medsebojnih posvetovanj s ciljem pospeševanja izvajanja postopkov odo- britve projektov na vseevropskih energetskih omrežjih zaradi zmanjšanja zamud. 2. Komisija v tesnem sodelovanju z zadevnimi državami člani- cami sprejme vse ustrezne pobude, ki spodbujajo koordinacijo dejavnosti iz odstavka 1. Komisiji pri izvajanju ukrepov iz člena 2 pomaga odbor, ki je ustanovljen s členom 9(1) Odločbe št. 1254/96/ES, skladno s postopkom, določenim v členih 9(2) in (3) navedene odločbe. Člen 5 Vsaki dve leti Komisija sestavi poročilo o izvajanju te odločbe, ki ga predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Ekonomsko- socialnemu odboru in Odboru regij. Člen 6 Ta odločba je naslovljena na države članice. V Bruslju, dne 28. marca 1996 Člen 3 Skupnost prispeva k oblikovanju ugodnejšega finančnega okolja za razvoj vseevropskih energetskih omrežij, tako da: Za Svet Predsednik A. CLO


title: A Tanács határozata (1996. március 28.) az energiaágazatban a transzeurópai hálózatok fejlesztéséhez kedvezőbb körülmények megteremtését célzó intézkedések megállapításáról

text: 12/1. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 303 31996D0391 L 161/154 AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA 1996. 6. 29. A TANÁCS HATÁROZATA (1996. március 28. ) az energiaágazatban a transzeurópai hálózatok fejlesztéséhez kedvezőbb körülmények megteremtését célzó intézkedések megállapításáról (96/391/EK) AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és külö- nösen annak 129d. cikke harmadik albekezdésére, tekintettel a Bizottság javaslatára (1), tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2), tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (3), a Szerződés 189c. cikkében említett eljárásnak (4) megfelelően, mivel az energiaágazatban a belső piac megteremtéséhez az intéz- kedéseket egy átfogó energiastratégiába kell foglalni, amely nem- csak a Közösség e területre vonatkozó fő kritériumait és célkitű- zéseit határozza meg, hanem sokkal részletesebben meghatározza az energiapiac liberalizálására vonatkozó feltételeket; mivel az energiaágazat transzeurópai hálózatai kialakításának és fejlesztésének segítenie kell az energiaellátás költségeinek csökke- nését, és így hozzá kell járulnia a nagyobb mértékű gazdasági növekedéshez, a foglalkoztatottság magasabb szintjéhez, és fokoznia kell az európai gazdaság versenyképességét; mivel a kedvezőbb körülmények megteremtésének elsősorban arra kell irányulnia, hogy ösztönözze a hálózatokért felelős szer- vek közötti műszaki együttműködést, és hogy elősegítse a tagál- lamokban a hálózati projektekben alkalmazott engedélyezési eljá- rások végrehajtását a késedelmek csökkentése érdekében; mivel a transzeurópai energiahálózatok fejlesztése számára a ked- vezőbb körülmények megteremtése részét képezi a Szerződés 129c. cikkének értelmében hozott intézkedések szélesebb köré- nek, és erről intézkedik a transzeurópai energiahálózatokra vonat- kozó iránymutatások megállapításáról szóló, 1996. június 5-i 1254/96/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (5); mivel az 1254/96/EK határozatban meghatározott, közös érdekű projektek megvalósításának felgyorsításához szükséges biztosítani a Közösségnek azt a lehetőséget, hogy támogassa az ilyen projek- tek érdekében tett pénzügyi erőfeszítéseket a transzeurópai háló- zatok területén a közösségi pénzügyi támogatások nyújtásának általános szabályairól szóló tanácsi rendelettel összhangban; (1) HL C 72. , 1994. 3. 10. , 15. o. (2) HL C 195. , 1994. 7. 18. , 33. o. (3) HL C 217. , 1994. 8. 6. , 26. o. (4) Az Európai Parlament 1995. május 18-i véleménye (HL C 151. , 1995. 6. 19. , 232. o. ), a Tanács 1995. június 29-i közös álláspontja (HL C 216. , 1995. 8. 21. , 38. o. ) és az Európai Parlament 1995. októ- ber 26-i határozata (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé). (5) HL L 161. , 1996. 6. 29. , 147. o. mivel a Közösség rendelkezésére álló egyéb pénzügyi eszközök, úgymint a strukturális alapok, az Európai Beruházási Alap, az Európai Beruházási Bank támogatása és harmadik országok javára szóló programok, hozzájárulhatnak – egyes esetekben döntően – az 1254/96/EK határozatban meghatározott közös érdekű pro- jektek megvalósításához, 304 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 12/1. kötet ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT: 1. cikk Ez a határozat azt az intézkedést határozza meg, amelynek célja a kedvezőbb transzeurópai érdekű projektek energiahálózatokkal szintű végrehajtásához és együttműködtethetőségének biztosításához. körülmények megteremtése kapcsolatos közös az ilyen hálózatok közösségi 1. pénzügyi támogatást nyújthat a transzeurópai energiahálóza- tokra vonatkozó intézkedések részeként. Ezeket az intézkedé- seket a Bizottság fogadja el a transzeurópai hálózatok terüle- tén a közösségi pénzügyi támogatások nyújtásának általános szabályairól szóló tanácsi rendelettel összhangban; 2. figyelembe veszi az 1254/96/EK határozatban meghatározott, közös érdekű projekteket a hálózatokra alkalmazott alapjai- ból, eszközeiből és pénzügyi programjaiból nyújtott támoga- tás során, azok saját szabályainak és céljainak keretein belül. 2. cikk 4. cikk (1) A transzeurópai energiahálózatok fejlesztéséhez szükséges kedvezőbb körülmények megteremtése érdekében a Közösség a legnagyobb fontosságot a következő intézkedéseknek tulajdonítja, és szükség szerint támogatja azokat: – az 1254/96/EK határozat 2. cikkében említett európai össze- kapcsolt rendszerek megfelelő működésében részt vevő, a transzeurópai hálózatokért felelős szervek közötti műszaki együttműködés megvalósítása, – együttműködés a tagállamok között kölcsönös konzultáció formájában, amelynek célja, hogy előmozdítsa a transzeurópai energiahálózati projektekre vonatkozó engedélyezési eljárások végrehajtását a késedelmek csökkentése érdekében. (2) A Bizottság az érintett tagállamokkal szoros együttműködés- ben megtesz minden megfelelő kezdeményezést az első bekezdés- ben említett tevékenységek összehangolásának elősegítésére. A 2. cikkben említett intézkedések végrehajtása során a Bizottságot az 1254/96/EK határozat 9. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság segíti a határozat 9. cikkének (2) és (3) bekezdésében megállapított eljárással összhangban. 5. cikk A Bizottság kétévente jelentést készít e határozat végrehajtásáról, amelyet benyújt az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Gazda- sági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának. 6. cikk Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei. Kelt Brüsszelben, 1996. március 28-án. 3. cikk A transzeurópai energiahálózatok fejlesztéséhez szükséges kedve- zőbb pénzügyi feltételek megteremtésére a Közösség: a Tanács részéről az elnök A. CLO