title: Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle - Teleyleispalvelu täysin vapautetun ympäristön näkökulmasta - Tietoyhteiskunnan olennainen tekijä

eurovoc_concepts:
communications systems
competition
market access
telecommunications
telephone

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 13. 03. 1996 KOM(96) 73 lopull. KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE T E L E Y L E I S P A L V E LU T Ä Y S IN V A P A U T E T UN Y M P Ä R I S T ÖN N Ä K Ö K U L M A S TA T I E T O Y H T E I S K U N N AN O L E N N A I N EN T E K I JÄ SISÄLLYSLUETTELO I JOHDANTO II TELEYLEISPALVELUN NYKYINEN KÄSITE EUROOPAN YHTEISÖSSÄ III YLEISPALVELUN KEHITTYMINEN LYHYELLÄ AIKAVÄLILLÄ IV TELEYLEISPALVELUN KEHITTYMINEN JA KEHITTYNEIDEN PALVELUIDEN KÄYTTÖMAHDOLLISUUDET TIETOYHTEISKUNNASSA V PÄÄTELMÄT LIITE I: LYHYEN AIKAVÄLIN TOIMINNAN AIKATAULU (1996 1998) LIITE 2 TELEYLEISPALVELU EUROOPAN YHTEISÖSSÄ NYKYISIN JÄSENVALTIOILLE LÄHETETTY KYSELY 3 4 8 17 21 27 LIITE 3 : LUETTELO YLEISPALVELUA KOSKEVAAN KESKUSTELUMUISTIOON VASTANNEISTA ORGANISAATIOISTA LIITE 4: PÄÄKYSYMYKSET YLEISPALVELUA KOSKEVAN KESKUSTELUMUISTION JULKISESSA KUULEMISESSA JOHDANTO ihmiset ovat tietoyhteiskunnassa yhä useammat Syntyvässä riippuvaisia nykyaikaisesta viestinnästä sekä yksityiselämässään että työssään. Viestintä ja vuorovaikutus puhelimitse, telekopiolla, sähköpostin tai sähköisten välineiden avulla on jokaiselle kansalaiselle tärkeää. ja Euroopan yhteisön tietoyhteiskuntaa koskevassa politiikassa on alusta alkaen haluttu välttää yhteiskunnan jakautuminen kahteen tasoon: niihin, jotka voivat käyttää uusia mahdollisuuksia ja jotka käyttävät niitä mielellään ja niihin, joilla ei ole mahdollisuuksia hyödyntää etujaan täysin. liikeyritykselle ratkaisevan tietoyhteiskunnan Yleispalvelun käsite muuttuu ja kehittyy. Se on yksi olennainen osatekijä, ja sen merkitystä on tarkasteltava osana yhteisön politiikkaa, täydellistä avaamista joka koskee kilpailulle 1 päivästä tammikuuta 19981. televiestintämarkkinoiden Televiestintä on hätkähdyttävien keksintöjen ja nopean teknisen kehityksen ala. Se on Euroopan talouden kokonaiskilpailukyvyn kannalta ratkaiseva tekijä. Vuosi 1998 merkitsee tärkeää porttia tietoyhteiskuntaan, koska tehokas kilpailu takaa sekä liike- että yksityisasiakkaille valinnan mahdollisuuksia, laatua ja parhaita mahdollisia hintoja merkitsevät hyödyt. Puhelintoiminnasta annetussa direktiivissä2 esiintyvä yleispalvelun nykyinen käsite vastaa tässä yhteydessä velvoitetta toimittaa kohtuuhintainen puhelinpalvelu kaikille sitä perustellusti pyytäville. Tämä käsite parantaa yhteisön nykyisen palvelun tasoa ja toimii takeena siitä, että kyseiset edut ovat laajalti käytettävissä ja että kuluttajien etuja edistetään aktiivisesti. tarjota pääsy yleiseen puhelinverkkoon ja Vuosina 1993 ja 1994 tehtyjen poliittisten sopimusten ja alan täydellistä vapauttamista suosivan, komission vuonna 1992 tekemän televiestinnän alan tilannekatsauksen3 perusteella neuvosto4, Euroopan parlamentti5, talous- ja sosiaalikomitea6 tunnustaneet, että vapauttamisen yhteydessä on myös jolla yleispalvelun toimittaminen turvataan. ja alueiden komitea7 ovat kaikki luotava sääntelyjärjestelmä, Euroopan parlamentti painotti yleispalvelun periaatteiden tärkeyttä taloudellisten ja sosiaalisten toisiaan täydentävien päämäärien turvaamiseksi ja tasapainoa vapauttamisen ja kaikille kuluttajille tarjottavan kohtuuhintaisen peruspalvelun tarpeen välillä, kun taas neuvosto määritteli yleispalvelun siten, että sen avulla kaikilla tietynlaatuisiin määriteltyihin vähimmäispalveluihin kansallisten erityisolosuhteiden perusteella kohtuulliseen hintaan. käyttäjillä kaikkialla pääsy on luodussa määritellään tasolla kyseisen yleispalvelun Näiden kantojen perusteella yhteisön sääntelyjärjestelmässä laajuus, kohtuuhintaisuuden käsite ja aletaan vahvistaa kyseisen palvelun rahoittamista vapautetussa ympäristössä koskevia sääntöjä. Komissio on valmistellut tämän tiedonannon juuri tällaista taustaa vasten. Tiedonanto on valmisteltu palvelun tasoa ja laatua jäsenvaltioissa koskevan tutkimuksen tulosten ja yleispalvelua koskevan syksyllä 19958 pidetyn julkisen tiedonannon kuulemisen perusteella. liitteissä 2-4. ) Tiedonannolla on seuraavat kolme päämäärää: tulokset esitetään (Yksityiskohtaiset palvelun teleyleispalvelun nykyisen sekä sääntelyjärjestelmän että nykyisen tasoisen yleispalvelun tarjoamisen osalta jäsenvaltioissa; kuvaaminen käsitteen käytännön kysymysten käsittely ja ratkaisu- ja tekeminen yleispalvelun tulevaisuuden kehitystä varten; toimintaehdotusten teleyleispalvelun asettaminen tietoyhteiskunnan laajempaan yhteyteen. TELEYLEISPALVELUN NYKYINEN KÄSITE EUROOPAN YHTEISÖSSÄ Euroopan tasoisen yleispalvelun käsitteen tarve Aikaisemmin telealan yleispalvelua ei ollut Euroopan tasolla yhdenmukaistettu. Ensisijaiset tavoitteet asetettiin kansallisella tasolla, ja kilpailun puuttuessa tämä aiheutti jäsenmaissa sekalaisia tuloksia: myönteistä kehitystä kuten verkon täydellisen digitalisoinnin Ranskassa levinneisyyden Tanskassa, Ruotsissa ja Suomessa, mutta myös huolestuttavia puutteita tietyissä maissa kuten huonoa palvelua, pitkää jonotusaikaa puhelimen saamiseksi tai pitkää viankorjauksen odotusaikaa9. tai palvelujen laajan esteettömästi, Jos tällainen monopoliympäristöä luonnehtinut hyvin eri tasoinen kehityskulku huomattavasti jatkua saisi perustamissopimuksessa sosiaalisen yhteenkuuluvuuden tavoitetta. Vastaavaa tavoitetta tasapainoisen kehityksen saavuttamisesta yhteisön eri osissa on myös sovellettava vapautetussa ympäristössä. taloudellisen heikentäisi asetettua se ja Lisäksi tietty vähimmäispalveluvalikoima on välttämätöntä sisämarkkinoiden kehittymiselle. Eri tasoiset palveluvelvoitteet jäsenvaltioissa estäisivät Euroopan laajuisten telepalvelujen syntymisen. Yleispalvelua koskevien johdonmukaisten kansallisten lähestymistapojen puute voisi myös luoda uusia esteitä tehokkaalle kilpailulle. Maastrichtin sopimuksen voimaantulo, jossa määrätään velvoitteesta toteuttaa korkeatasoinen kuluttajansuoja yhteisön harjoittamassa politiikassa10, on myös antanut uutta poliittista vapautetut markkinavoimat ovat tärkein kuluttajan valinnan mahdollisuuksia ja palvelun laatua parantava tekijä. käyttövoimaa. Tässä suhteessa Mikä on Euroopan yhteisössä nykyisin toteutettava yleispalvelun velvoite? Euroopan parlamentin ja neuvoston hyväksyttyä puhelintoimintadirektiivin joulukuussa 1995 yhteisö on nyt määritellyt ensimmäisen kerran yleispalvelun velvoitteiden yleisen soveltamisalan Euroopan yhteisössä. Tällä tavoin se on päättänyt tason vapautetussa ympäristössä ja jotka parantavat palvelun nykytasoa monilla puolilla yhteisöä. takaavat määritellyn palvelun luoda velvoitteita, jotka Puhelintoimintadirektiivissä olevaa yleispalvelun yksityiskohtaista kuvausta täydennetään (yleispalvelun käytännön järjestelyjä koskevilla) toimilla, jotka on otettu esille vapautetun ympäristön valmistelussa11. Nykyisen käsitteen viimeinen osatekijä sisältyy suuntaviivoihin, joita komissio käyttää yleispalvelun ehdottamia rahoittamistapoja. Suuntaviivat julkaistaan syyskuussa 1996. jäsenvaltioiden arvioidessaan hahmotellun Edellä yleispalvelun määritelmässä asetetaan palvelujen enimmäismäärä, joka voidaan sisällyttää kaikkiin yleispalvelun kustannuslaskelmiin. Vain tällaisia kustannuksia voidaan jakaa muiden markkinoilla kilpailevien kanssa. syntyvässä perusteella kehyksen liittyviä digitaalisten lisävelvoitteita erityistekniikoiden Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti jäsenvaltioilla on kuitenkin vapaus asettaa -toimintojen televiestintään digitaalisen (esimerkiksi monipalveluverkon (ISDN) palvelujen) tarjoamiseksi ja/tai asettaa palvelua ja peittävyyttä koskevia kansallisia tavoitteita, jos ne ovat suhteellisia, ketään syrjimättömiä, avoimesti asetettuja ja kilpailusääntöjen mukaisia. Tällaisten velvoitteiden täyttämiseen liittyvää taloudellista lisärasitetta ei saa rahoittaa yleispalvelun rahoittamiseksi perustetusta järjestelmästä. matkaviestinverkkojen tai tai a. Yleispalvelun laajuus palvelun säädettyihin kuuluu Puhelintoimintadirektiivissä liittymän puhelintoiminnan välityksellä, ja modeemin toiminnan12 sekä operaattorineuvonnan, hätä- ja luettelopalvelujen (johon ja maksullisten kuuluu yleisöpuhelimien tarjonta. joka mahdollistaa myös velvoitteisiin kiinteän tilaajaluettelojen tarjoaminen tarjoaminen) telekopion Käyttäjien kustannuksista, täyttymisestä13. saatavilla pitäisi olla julkista hinnoista ja laadusta ja tietoa palvelujen laatutavoitteiden Jos verkkoliittymä sisällytetään yleispalveluun, käyttäjillä on pääsy kaikkiin nykyisten televerkkojen välityksellä tarjottaviin palveluihin eikä vain määriteltyyn puhelintoiminnan palveluun (toisin sanoen ja online- kaikki tietopalveluja, kuten Internetiä, jos heillä on tietokone ja tilaussopimus Intemet-palveluntarjoajan kanssa14). Toisaalta yhteyden laatu ja nopeus vaikuttavat siihen, kuinka helposti tällaisia palveluja voidaan käyttää. vuorovaikutteisia kansalaiset käyttää voivat tarjottavasta tehokkaasta, laajuus täyttää Euroopan parlamentin Edellä kuvattu yleispalvelun edellytykset käyttäjille ja kohtuuhintaisesta palvelusta, jonka taso on määriteltävä (ja sitä on seurattava) puhelinliittymän saamiseen kuluvan ajan, siirron laadun ja puhelujen vastaanottamisen sekä viankorjausajan osalta. Uusia palveluja edistäessään direktiivi täyttää parlamentin vaatimuksen myös sellaisista tarkkaan määritellyistä palvelun osatekijöistä, kuten eritellystä laskutuksesta, kutsuvan tilaajan tunnistuksesta, äänitaajuusvalinnasta ja numeroiden siirrettävyydestä15. luotettavasta b. Kohtuuhintaisuus Vaikka on päästy poliittiseen yksimielisyyteen kohtuuhintaisuudesta yleispalvelun käsitteen avaintekijänä, se ei ole vielä selkeästi ilmaistu on vaatimus läheisesti määritettävä kansallisella tasolla, koska se Kohtuuhintaisuus liittyy niin puhelintoimintadirektiivissä. kansallisiin erityisolosuhteisiin aluekehityspolitiikan) tavoitteisiin. ja kansallisen politiikan (esimerkiksi Yleispalvelun nykyinen käsite antaa kansallisille sääntelyviranomaisille mahdollisuuden valvoa yleispalveluun liittyvää toissijaisuusperiaatteen hinnoittelua. Tällainen mukainen. Kaikkiin tai vähimmäishintatasojen asettaminen ei liene aiheellista päinvastoin kuin esimerkiksi teknisen suorituskyvyn tai palvelun laadun määrittäminen, koska niille voidaan määritellä puolueettomat standardit. sovellettavien enimmäis- lähestymistapa on ja aluepolitiikkaan jäsenvaltioihin Kohtuuhintaisuus telepalvelujen laajentamiseksi jokaisen kansalaisen ulottuville, ja jäsenvaltioissa tapahtuvaa edistystä seurataan tarkasti (katso osa III jäljempänä). ratkaisevaa kuitenkin on c. Yleispalvelun rahoittaminen Monopolista kilpailuympäristöön siirtymisen myötä tarvitaan sääntöjä, joilla määritetään yleispalvelun tarjoamiseen liittyvien talousrasitteiden jakaminen markkinoilla kilpailevien kesken. Koko yhteisöä käsittäviä yhteisiä sääntöjä tarvitaan myös yleispalvelun tarjoamisen kustannusten laskemiseksi. Yleispalvelun laajuutta määrittäviä toimia täydennetään yhteenliittämistä koskevassa ehdotetussa kehyksessä16 olevilla periaatteilla yleispalvelun kustannuksista ja rahoituksesta sekä järjestelmällä, joka avulla komissio voi järjestelyt yhteisön kehyksen17 mukaisia. tarkastaa, ovatko yleispalvelua koskevat kansalliset Tämän kehyksen mukaan maksut suoritetaan joko (i) kansalliseen itsenäiseen yleispalvelurahastoon, joka suorittaa maksut yleispalvelua yleispalvelua tarjoaville teletoiminnan harjoittajille tai (ii) suoraan tarjoaville niiden harjoittajille teletoiminnan verkkoliitännästä laskuttamien kulujen lisäksi. lisämaksuna Mainittuja kustannuksia ja rahoitusta koskevilla edellä määritellyillä suuntaviivoilla. täydennetään myöhemmin sääntöjä tänä vuonna Nykyisen kehyksen avulla perustettava sääntelyä koskeva varmuus on olennainen jäsenvaltioiden kannalta, jotta ne voivat valmistella kansallista sääntely-ympäristöään ajoissa vuotta 1998 varten. Kun tässä tiedonannossa viitataan yhteisön kehykseen, sillä tarkoitetaan, jollei toisin mainita, kaikkia toimia, joilla valmistaudutaan täysin vapaaseen kilpailuympäristöön. Palvelun tason parantuminen vuosien 1990 ja 1995 välillä Euroopan unionissa tarjottujen telepalvelujen taso ja valikoima on parantunut viiden viime vuoden aikana (katso liitteessä 2 olevat taulukot). Käyttäjät huomaavat tämän hyvin käytännössä. Valinnanvara ei enää rajoitu vain jonotusajat ovat huomattavasti puhelinkoneen lyhentyneet melkein kaikissa jäsenvaltioissa. Vikoja ilmenee harvemmin, ja ne korjataan nopeammin. Monissa maissa asiakkaita hyvitetään, jos sovittuja aikoja ei noudateta tai liittymä on liian kauan epäkunnossa. väriin. Puhelinliittymän Ranskassa, Alankomaissa, Tanskassa, Suomessa, Ruotsissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa yli yhdeksällä yksityistaloudella on puhelin (katso liitteessä 2 oleva taulukko A1), ja Saksassa melkein yhdeksällä kymmenestä taloudesta on puhelin mukan lukien myös yhdistymisen aiheuttamat muutokset. Tilanne on parantunut myös joillakin heikommassa asemassa olevilla unionin alueilla: esimerkiksi Irlannissa ja Portugalissa kansallinen puhelinverkko on laajentunut huomattavasti niin, että vuonna 1990 puhelin oli 66 ja 47 prosentilla talouksista, kun tällaisten talouksien osuus on nykyään 80 ja 75 prosenttia. Tämä johtuu osittain alueiden kehitykseen suunnatusta yhteisön telealan erikoistoimien STAR-ohjelmasta saadusta rahoituksesta. (liittymä- ja vuokramaksut) Telepalvelujen hintojen osalta yleissuuntaus vuodesta 1990 lähtien on ollut se, että kiinteät osatekijät ruuhka-aikojen paikallispuhelumaksut ovat kallistuneet. Toisaalta ulkomaan- ja kaukopuhelujen hinnat ovat laskeneet merkittävästi, ja monissa jäsenvaltioissa on lisätty mahdollisuuksia soittaa paikallispuheluja edullisina aikoina ruuhka-aikojen hintojen nousun tasoittamiseksi. Jäsenvaltioiden kyselyvastauksista käy ilmi, että seitsemässä jäsenvaltiossa kahdeksasta, jotka pystyivät toimittamaan hinnanmuutosten keskiarvon, kokonaishinnat olivat laskeneet todellisina lukuina ilmaistuna 5 43 prosenttia. ja Käyttäjät vaativat yhä enemmän. Matkapuhelinta käyttävien kansalaisten rnäärä on kasvanut nopeasti. Tanskassa, Ruotsissa ja Suomessa matkapuhelinta käyttää lähes yksi neljästä. Kotona puhelinlinjaan ei enää liitetä vain puhelinta tai puhelinvastaajaa, vaan myös telekopio tai modeemi. Käytettävissä on laaja ilmais- ja lisäarvopalvelujen valikoima, ja peruspuhelinpalvelussakin tarjotaan monille käyttäjille sellaisia uusia kehittyneitä puhelintoimintoja, kuten mahdollisuus siirtää tulevat puhelut toiseen puhelinnumeroon tai saada ilmoitus linjalla odottavasta uudesta puhelusta. Vaikka yleissuuntaus osoittaakin parempaa palvelun laatua, markkinavoimien ja sääntelyn jatkuvaa painetta tarvitaan varmistamaan, että kehityskulku jatkuu ja nopeutuu kilpailun päästyä käyntiin. tasoa ja Mistä telepalvelujen tasainen kehittyminen johtuu? ja ja uusien palvelujen Laadun ja valinnanvaran kehittyminen ovat suoraa seurausta kustannusten suuremmasta alenemisesta luotettavuudesta. Myös päätelaitteiden, lisäarvopalvelujen ja matkaviestinnän alojen kilpailu on edistänyt innovaatioita, hintojen alenemista ja parempaa asiakaspalvelua. Yhteisön lainsäädännössä vuodesta 1990 lähtien vaadittu teletoiminnan harjoittajan ja telepalvelujen sääntelijän roolien erottaminen on saanut aikaan entistä tehokkaampaa sääntelyä, koska valtio on pyrkinyt asettamaan markkinoilla teletoiminnan harjoittajalle selkeitä tavoitteita monesti lupaehtoina tai neuvoteltuina sopimuksina. laitteistojen toimivalle jo III YLEISPALVELUN KEHITTYMINEN LYHYELLÄ AIKAVÄLILLÄ Julkisen kuulemisen perusteella kävi selväksi, että nykyisen tasoisen palvelun ja vapautetun ympäristön vaikutuksen osalta jotkut kysymykset jäävät vielä avoimiksi. Palvelun yleisestä kehittymisestä huolimatta kysymyksiä jää vielä avoimiksi. - Miksi yhteisö ei nykyään määrittele yleispalvelua laajemmin? - Miten yleispalvelun kohtuuhintaisuus säilytetään vapautetussa ympäristössä? - Miten yhtenäisen kansallisen hinnoittelun käy täysin vapautetussa ympäristössä? - Miten yleispalvelua voidaan parantaa muita heikommassa asemassa olevilla ja harvempaan asutuilla yhteisön alueilla? - Tarjotaanko vammaisille tai erityistarpeita omaaville käyttäjille riittävästi palveluja? - Seurataanko jäsenvaltioissa määrittämisessä? ja noudatetaanko tehokkaasti ja mikä on Euroopan yhteisön asema näiden standardien laatustandardeja palvelun - Miten käyttäjät voivat vertailla tehokkaammin palvelun tasoa, hintoja ja jopa niiden kohtuullisuutta eri jäsenvaltiossa ja miten käyttäjien asemaa voisi vahvistaa palvelun laatustandardien ja kohtuuhintaisuuden määrittämisessä? Miksi yhteisö ei nykyään määrittele yleispalvelua laajemmin? täydellisesti. Liian Yleispalvelun laajuuden määrittäminen edellyttää hienovaraista tasapainoa. Liian kapea näkemys yleispalvelusta estää kansalaisia osallistumasta yhteiskunnan taas aiheuttaa markkinavoimien toimintaan pidättelyä, jotka edistävät parhaiten parempia palveluja, edullisempia hintoja ja merkittäviä innovaatioita, koska uusien kilpailijoiden tulo markkinoille estyy. Kaikkien kansalaisten edut turvataan parhaiten juuri näiden kahden näkemyksen välisessä tasapainossa. lavea näkemys Yleispalvelun velvoite ei sisällä tässä vaiheessa vaatimusta kiinteiden johtojen18 tai digitaalisen monipalveluverkon (ISDN)19 tarjoamisesta. Kaikkialla Euroopan unionissa tarjontaa kustannuksiin kuitenkin vaaditaan suhteutetuin tariffein. Yleispalvelun velvoitteiden laaja käsite on tässä vaiheessa ennenaikainen erityisesti seuraavista syistä: tai suositellaan näiden palvelujen käyttäjät ja kotitaloudet joutuisivat maksamaan palveluista, joita he eivät tarvitse eivätkä käytä; palveluun liittyvät kustannukset (silloin kun ne jaetaan muiden markkinoilla kilpailevien kanssa esimerkiksi yleispalvelurahaston avulla) voisivat estää kyseisten yritysten tulon markkinoille ja viivästyttää kilpailun kaikille käyttäjille tarjoamia etuja; voidaan joutua tarjoamaan tai jopa tukemaan palveluja, joista käyttäjät voivat maksaa tavanomaisen hinnan. Kohtuuhintaisen puhelintoiminnan palvelun tarjoaminen merkitsee jo sitä, että kaikkialla yhteisössä yksityishenkilöt ja liikeyritykset voivat puhua keskenään puhelimessa, lähettää telekopioita ja sähköpostia, seikkailla Internetissä ja muissa online-palveluissa tietokoneidensa avulla. Saman puhelinlinjan välityksellä voidaan hoitaa pankkiasioita puhelimitse, tehdä ostoksia telepalvelujen avulla, käyttää online-tietopalveluja ja jopa lähettää tilausvideopalveluja. jopa tällaisen peruspalvelun joillakin yhteisön alueilla turvaamisessa Toisaalta ilmi jäsenvaltioiden kyselyn tuloksista) voisivat esiintyvät puutteet (jotka käyvät aiheuttaa alueellisten erojen kasvamista yhteiskunnan kahtiajakautumista, jos tilannetta ei korjattaisi sääntelyjärjestelmällä, joka sallii uudet sijoitukset ja johon kuuluu voimakas ja aktiivinen kansallinen sääntelyviranomainen. Tämän vuoksi ensisijaisena todellisen yleispalvelun toimittaminen kaikkialla yhteisössä ja erityisesti sen muita heikommassa asemassa olevilla alueilla. tavoitteena on oltava ja edellä mainittua On laajalti tunnustettu, että yleispalvelun käsite muuttuu ja kehittyy, ja sen on vastattava Euroopan kansalaisten muuttuvia tarpeita ja odotuksia. Tämä merkitsee sitä, että yleispalvelun laajuutta on tarvittaessa tarkistettava konkreettisempien toimien perustana. Kuitenkin ne, joita yleispalvelun velvoitteet koskevat, tarvitsevat tietyn varmuuden, tehdä. Käsitteen kehittymisvauhdin on siksi oltava tasapainossa sijoituspäätösten ennustettavuuden kanssa. sijoituspäätöksiä perusteella voidaan jonka Komissio antaa 1 päivään tammikuuta 1998 mennessä ja sen jälkeen säännöllisin väliajoin kertomuksen yleispalvelun ja sen kohtuuhintaisuudesta Euroopan yhteisössä ja tarkastelee vallitsevien olojen perusteella tarvetta mukauttaa yleispalvelun laajuutta Euroopan tasolla ottaen huomioon tarpeen ennustettavasta sääntely-ympäristöstä. laajuudesta, laadusta, tasosta Kyseisessä kertomuksessa käsiteltäviin pääasioihin ja mukauttamisen perusteisiin palataan jäljempänä osassa IV. Miten yleispalvelun kohtuuhintaisuus säilytetään vapautetussa ympäristössä? Vaikka kustannukset ovat laskeneet ratkaisevasti teletoiminnan harjoittajien osalta, ne eivät useinkaan ole heijastuneet halvempiin hintoihin käyttäjien kannalta. Hintataso vaihtelee jäsenvaltioiden välillä huomattavasti (katso liitteessä 2 olevaa taulukkoa A7 vuoden 1995 hintatasojen vertailemiseksi ecuina). Nyt kilpailun lähestyessä teletoiminnan harjoittajat pyrkivät mukauttamaan hintojaan. Tämä kuvastaa sekä yhteisön kehyksen nykyisiä vaatimuksia siitä, että hintojen on monopoliympäristössä oltava kustannuksiin suhteutettuja20 ja uhkaa, jonka aiheuttavat kannattavimmista palveluista (eli liikeyritysten viestinnästä, kauko- ja ulkomaanyhteyksistä) alimman hinnan perivät kilpailijat. tasapainottaminen on perustekijä Telealan vapauttamista suosivien poliittisten päätösten seurauksena käynnistynyt tariffien tasapainottaminen merkitsee joillekin käyttäjille puhelinlaskujen mahdollista nousua21, erityisesti lyhyen aikaa ennen kuin todellinen kilpailu alkaa vaikuttaa. Tariffien ympäristöön valmistauduttaessa22. Samalla on erittäin tärkeää varmistaa, ettei myöhemmin kehittyvästä ja välttämättömästä tasapainottamisesta ole haittaa käyttäjille eikä varsinkaan yksityisasiakkaille, jotka soittavat vähän kauko- ja ulkomaanpuheluja eivätkä voi käyttää hyväkseen näiden puhelujen halvempia taksoja. Tämä peruskysymys tuli hyvin esiin julkisessa kuulemisessa, jossa kävi ilmi, että nykyisessä kehyksessä ei vielä aseteta selkeästi ilmaistua velvoitetta palvelujen tarjoamisesta kohtuuhintaan, vaikka siinä edistetäänkin kohtuuhintaisuutta. täysin vapautettuun Lyhyellä aikavälillä on hyvin tärkeää suojata kaikkein haavoittuvimpia käyttäjäryhmiä ja erityisesti yksityisasiakkaita tasapainottamisen vaikutuksilta. Jäsenvaltioiden pitäisi huolehtia siitä, että kansalliset sääntelyviranomaiset vahvistavat tarvittaessa erityisiä tariffipaketteja23, hintakattoja24 ja muita järjestelmiä tasapainottamisen vaikutusten lieventämiseksi liittymämaksujen, kuukausimaksujen ja tariffien osalta. Tämä on erityisen tärkeää vapautetun ympäristön alkuvaiheessa heikommassa asemassa olevien ja harvempaan asuttujen yhteisön alueiden kannalta. Kaikissa jäsenvaltioissa käytetään jo jonkinlaisia kohdennettuja ja erikoistariffijärjestelyjä, jotka luetellaan liitteessä 2 olevassa taulukossa A10. Niiden tarjoamiseen liittyvät mahdolliset rasitteet voidaan rahoittaa yleispalvelun rahoitusjärjestelmästä. on edellä Kuten annettavassa seurantakertomuksessa arvioidaan myös eri telepalvelujen hinnoittelussa tapahtunutta kehitystä ja tarkastellaan tarvetta lisätoimiin yhteisön tasolla kohtuuhintaisen liittymän turvaamiseksi jokaiselle kansalaiselle. sanottu, ennen tammikuuta 1 päivää Kyse on kuitenkin kohtuuhintaisuudesta eikä siitä, että hintarakenteita lakataan tarkistamasta. Kokonaispalvelun kohtuuhintaisuutta on ylläpidettävä kaikkien käyttäjien ja erityisesti sellaisten hyvin haavoittuvien ryhmien kuten vammaisten ja pienituloisten kannalta. Lähinnä asianmukainen päättää kansallisella lainsäädännön kohtuuhintaisuuden arvioinnista tasolla ja kehyksessä ottaen huomioon kansallisen erityistilanteen sekä käyttäjä- kuluttajajärjestöjen näkemykset. Myös kuluttajajärjestöt ovat ehdottaneet palvelujen suhteellisen kohtuuhintaisuuden vertailua Euroopan tasolla. sääntelyviranomainen yhteisön kansallinen Kohtuuhintaisuudessa ei ole kysymys ainoastaan kokonaishinnasta, vaan monille käyttäjille se merkitsee myös viikko- ja mahdollisuutta ennakoida puhelimen käyttökustannuksia. ja kuukausimenojen seurantaa Tehokkaan kilpailun alettua tarjolla lienee paljon nykyistä suurempi maksuvalikoima kuten esimerkiksi neljännesvuosimaksuihin jaetut asennuskulut tai korkeammat kuukausivuokrat ja ilmaiset tai halvat paikallis- tai maan sisäiset puhelut. Tällainen joustavuus antaisi varsinkin pienituloisille käyttäjille paljon enemmän mahdollisuuksia ennakoida, mitä puhelimen käyttö kuukaudessa maksaa. Monet käyttäjät haluavat myös laskujen sisältävän enemmän tietoa kulutuksestaan. Lisäksi käyttäjät haluavat seurata paremmin kulutustaan esimerkiksi estämällä kaukopuhelut tai puhelut tiettyihin, esimerkiksi lisämaksullisiin palvelunumeroihin. Miten yhtenäisen kansallisen hinnoittelun käy täysin vapautetussa ympäristössä? Täysin vapautetussa ympäristössä palvelujen yhdistely ja hinnoittelu lienee paljon nykyistä innovatiivisempaa, ja ne tarjoavat käyttäjille todellista valinnan varaa ja säästömahdollisuuksia. Kuten edellä on korostettu, kansallisten sääntelyviranomaisten päävastuuna on kuitenkin yleispalvelun kohtuuhintaisuuden turvaaminen kaikkien käyttäjäryhmien osalta joko kilpailun tai sääntelytoimien vuoksi. Tämän vuoksi sääntelyviranomaisen on arvioitava, mitä voidaan pitää kohtuullisena hintana tiettyjen alueiden käyttäjien osalta kansallisten erityisolojen perusteella. Jäsenvaltioissa vaaditaan nykyisin vähintään markkinoilla jo toimivan teletoiminnan (käytännössä harjoittajan maantieteellisin perustein laskettua hintojen keskiarvoa) lähes kaikkien telepalvelujen osalta (mukaan lukien puhelintoiminnan peruspalvelut). Näin ollen samoja tariffeja tarjoavan maanlaajuista vakiovalikoimaa hintojen 10 sovelletaan koko maan alueella, vaikka liittymän ja palvelujen tarjoamisesta aiheutuvat kustannukset voivat olla jollakin alueella muita korkeammat. Tällä tavoin varmistettiin aikaisemmin palvelujen pysyminen kohtuuhintaisina koko maan kansalaisten kannalta. Monopoliympäristössä hintojen keskiarvon laskeminen maantieteellisin perustein ei ilman muuta tarkoita sitä, että teletoiminnan harjoittajille aiheutuu tappioita kaikkien palvelujen tarjoamisesta korkeiden kustannusten alueilla, koska kilpailun puuttuessa ne voivat laskuttaa sellaisista yleispalveluun kuulumattomista palveluista, kuten kiinteistä johdoista, jotka tuottavat voittoa myös korkeiden kustannusten alueilla. Vapautetussa taattava yhdenmukaisen kohtuuhintaisuus ja parannettava sitä. Kuitenkin tilanne on mutkikkaampi kuin ennen. ympäristössä hinnoittelun on Kun kilpailu pääsee käyntiin erityisesti kaupungeissa ja muilla alueilla, joilla palvelua voidaan tarjota suhteellisen edullisesti, uudet kilpailijat voivat keskittyä tällaisten toimiva alueiden asiakkaisiin ja tarjota alhaisempia hintoja kuin markkinoilla jo teletoiminnan harjoittaja. Jos yhdenmukaisista kansallisista hinnoista pidetään tiukasti kiinni, markkinoilla jo toimiva harjoittaja voi menettää markkinaosuuttaan huomattavasti kaupungeissa ja edullisilla alueilla (i) jos hinnat pidetään nykytasolla, ja (ii) jos kansallisia hintoja alennetaan yleispalvelun rahoittamiseksi voidaan tarvita rahoitusta muilta kilpailijoilta, jotta täytetään korkeiden kustannusten alueilta saatujen, mahdollisesti pienempien tulojen aiheuttamat aukot25. kilpailijoiden hintoja vastaaviksi, tiettyjen alueiden Kilpailun paineet aiheuttanevat ajan mittaan hintojen tiukasti maantieteellisin perustein lasketuista keskiarvoista kohti huomattavasti joustavampia tariffirakenteita. Todennäköisesti tämä tarkoittaa sitä, että samoja palveluja tarjotaan eri tariffein eri puolilla jäsenvaltiota. kehittymistä Entistä suuremman joustavuuden on edellytettävä sääntelyjärjestelmää, (i) joka sisältää kohtuuhintaisuuden turvaamisen kannalta aiheellisia (edellä kuvattuja) toimia, (ii) jolla varmistetaan, ettei hintoja nosteta etäisten ja maaseutualueiden käyttäjien osalta, lukuun ottamatta kustannuksiin suhteuttamisen vuoksi tehtyjä tarkistuksia, korvaukseksi teletoiminnan harjoittajien tulonmenetyksistä, jotka johtuvat hinnanalennuksista muualla, ja (iii) jolla varmistetaan, että hintaerot korkeiden ja alhaisten kustannusten alueiden välillä eivät vaaranna yleispalvelun kohtuuhintaisuutta. Miten yleispalvelua voidaan parantaa muita heikommassa asemassa olevilla ja harvempaan asutuilla yhteisön alueilla? nykyinen sääntelyjärjestelmä palvelua, Vaikka yhteenliittämistä ja kiinteiden johtojen vähimmäisvalikoimaa koskevat velvoitteet) on laadittu ja jäsenvaltiot tiedostavat heikommassa asemassa olevien ja harvempaan asuttujen alueiden erityiset paineet26. tarjoaminen kaikkialla yhteisössä, komissio takaamaan yleispalvelun puhelintoiminnan (erityisesti Yleispalvelun laajuutta ja kohtuuhintaisuutta sekä telepalveluja yleensä koskevat kysymykset ovat ratkaisevan tärkeitä heikommassa asemassa oleville yhteisön alueille. Tässä kuvastuu alueiden perinteisesti heikompi kehitys, kysyntä ja tulotaso ja ja sijainnin toisinaan ylläpitokustannukset. korkeammat asennus-, ilmaston vuoksi käyttö- tai Tällaiset asiat tulevat yhä ratkaisevimmiksi tietoyhteiskunnassa, kuten monet kyseisten alueiden teletoiminnan harjoittajat, sääntelyviranomaiset ja käyttäjäorganisaatiot ovat tähdentäneet. Komissio jatkaa työtään huolehtiakseen siitä, että vapauttaminen ja 11 uudet tekniikat pikemminkin vähentävät kuin kasvattavat alueellisia eroja Euroopan yhteisössä. Koska täydellinen vapauttaminen ei ole vielä koskettanut monia heikommassa asemassa olevia yhteisön alueita, on vaikea arvioida sen todellista vaikutusta ja ja edullisempina hintoina sekä parempana palvelun yksityisrahoituksen Lisäksi kustannukset palvelun tarjoamisesta etäisillä ja maaseutualueilla laskevat edelleen uusien tekniikoiden (kuten matka- tai langattoman viestinnän) vuoksi ja voivat vielä tarjota yhdessä muiden uusien laskea alueilla, joilla puhelinpalvelulta voidaan palvelujen (esimerkiksi audiovisuaalisten ja tietopalvelujen) kanssa. laatuna, valinnanvarana ilmeneviä myönteisiä lisääntymisenä vaikutuksia. saadut kokemukset Vapautetuista markkinoista esimerkiksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Suomessa ja Ruotsissa tai digitaalisen matkaviestinnän nopea kasvu duopoliympäristössä ovat silti rohkaisevia, vaikka onkin varottava yhteisön kehittyneempien, suhteellisen korkean elintason maiden kokemuksien ulottamista suoraan yhteisön muihin alueisiin, kun otetaan erityisesti huomioon yleispalvelun tarjoamisen suhteellisesti korkeammat kustannukset heikommassa asemassa olevilla alueilla27. Toisaalta hinnanmuutokset voivat vaikuttaa suoremmin sekä näiden alueiden yksityis että liikeasiakkaisiin sekä siihen, kuinka nopeasti he voivat nauttia kilpailuun liittyvistä eduista EY:n kehittyneisiin alueisiin verrattuna. Lisäksi vapauttamiskehitys voi edistää sijoituksia palveluihin ja infrastruktuuriin korkean kysynnän ja suhteellisten alhaisten kustannusten alueilla, koska yksityiset sijoitukset vapautuvat sen myötä. Komission on tiedostettava vaara siitä, että syntyvässä tietoyhteiskunnassa tarvittavien infrastruktuurien, palvelujen ja taitojen eriaikainen käyttöönotto yhteisön alueilla voi osaltaan ylläpitää kehityseroja ja lisätä sosiaalista ja taloudellista erilaisuutta. On itsestään selvää, että nämä seikat on otettava huomioon yhteisön yhteenkuuluvuutta koskevassa politiikassa. Sen lisäksi, että verkkoihin tehtäviä sijoituksia ja palvelujen tarjoamista jokaisen jäsenvaltion alueella on edistettävä ja huomattavia kehityseroja eri jäsenvaltioiden välillä on vältettävä, olemassa olevien verkkojen kehittämisen ja laajentamisen on jatkossakin oltava ensisijaisena tavoitteena kansallisella ja yhteisön tasolla. Yleispalvelua koskevan kehyksen lisäksi yksityisrahoituksen täydentämistä jatketaan yhteisön rakennerahastojen ja muiden yhteisön ja kansallisella tasolla toteutettavien toimien avulla kehittämiseksi heikommassa asemassa olevilla yhteisön alueilla, kuten Irlannin monissa osissa on jo onnistuneesti tehtykin. tietoliikenneinfrastruktuurien parantamiseksi ja Verkkojen digitalisoinnin loppuun saattaminen on erityisen tärkeä tavoite varsinkin ja Kreikassa, Portugalissa, Espanjassa pilottihankkeiden tarve tiedotuksen lisäämiseksi ja kysynnän piristämiseksi otetaan myös huomioon. ja Etelä-Italiassa. Sopivan koulutuksen tarvitaan erityisesti näiden alueiden kehityksen ja tarkkaa seurantaa Näin ollen taloudellista toimien toteuttamiseksi. Jäljempänä esitetään tällaisen seurannan yksityiskohdat erityisesti hintakehityksen ja tietojen keräämisen osalta, joiden avulla on mahdollista vertailla palvelujen suhteellista kohtuuhintaisuutta. lujittavien aiheellisten yhteenkuuluvuutta sosiaalista 12 Komissio määrittää kyseisen seurannan perusteella määräajoin, onko yleispalvelun määritelmää ja laajuutta tarkistettava ja onko uusia tai olemassa olevia (esimerkiksi aluekehityspoliittisia) järjestelmiä käytettävä vapauttamisen erityisvaikutusten huomioon ottamiseksi näillä alueilla. Tarjotaanko vammaisille tai erityistarpeita omaaville käyttäjille riittävästi palveluja? Tietyillä asiakasryhmillä on erityistarpeita, joita nykyinen yleispalvelu ei aina täytä tai ei täytä niitä kohtuuhintaan. Euroopan parlamentti on korostanut tätä seikkaa. Televiestintä tarjoaa tällaisille käyttäjille todella tärkeän yhteydenpitokeinon omaan yhteisöönsä, ja yleispalvelun käsitteen olisi taattava, että kyseisille käyttäjille tarjotaan kohtuuhintaan samanlaatuista palvelua kuin muillekin käyttäjille verkkojen kehitysaste ja markkinoiden kysyntä huomioon ottaen. Julkisessa kuulemisessa mainittuihin esimerkkeihin kuuluivat sekä kotiin (esimerkiksi kuuroille tarkoitetut video- tai tekstipuhelimet) että julkisissa paikoissa tarjottavat palvelut. Tarvittaessa voitaisiin tarjota myös erityispalveluja (kuten välityspalveluja, joiden avulla tekstipuhelimen käyttäjät voivat ottaa yhteyttä sellaisiin käyttäjiin, joilla ei ole tekstipuhelinta) tai erityistarpeisiin mukautettuja laitteita. Nykyiset palvelut saataisiin erityiskäyttäjien ulottuville myös tarjoamalla innovatiivisia erikoispalveluja (esimerkiksi yleisessä verkossa olevia puhepostilaatikoita) käyttäjille, jotka eivät oman puhelimen puuttumisen vuoksi voi vastaanottaa puheluja. Joissakin jäsenvaltioissa kokeillaan tällaista palvelua, josta hyötyisivät esimerkiksi kodittomat, ja näin syrjäytymisen estämisessä. yhteiskunnallisen tunnustettaisiin televiestinnän asema tasolla on Kansallisen sosiaalipolitiikan eikä yleispalvelun ratkaistava, myönnetäänkö erityistä tukea tällaisten palvelujen kohtuuhintaisuuden turvaamiseksi tiettyjen käyttäjäryhmien osalta. rahoitusjärjestelmien Seurataanko tehokkaasti jäsenvaltioissa ja mikä on Euroopan yhteisön asema näiden standardien määrittämisessä? noudatetaanko palvelun laatustandardeja ja Puhelintoimintadirektiivissä vaaditaan jo jäsenvaltioita asettamaan palvelun laadun mittarit muun muassa siitä, kuinka kauan puhelimen saaminen ja puhelun yhdistyminen kestää ja kuinka moni maksullinen yleisöpuhelin toimii. Vaatimus perustuu useimpien tietoja siitä, miten jäsenmaiden nykyisiin käytäntöihin. Lisäksi on teletoiminnan harjoittajat ovat onnistuneet täyttämään asetetut tavoitteet. julkaistava Vaikka tällainen menettely onkin avoimempi, se on tehokas vain, jos sitä tuetaan telealan aktiivisen seurannan avulla sääntelyviranomainen ottaa asetetut standardit käyttöön (aiheellisten seuraamusten avulla mukaan lukien mahdollinen luvan peruuttaminen palvelutavoitteiden jäätyä jatkuvasti täyttämättä). Lisäksi käyttäjien on voitava tehdä valitus teletoiminnan harjoittajasta selkeiden ja yksinkertaisten menettelyjen avulla. tarvittaessa siten, että jäsenvaltioiden ja Jos ei rajoituta vain nykyisen kehyksen tarkasteluun, on tärkeää, että eri tasoinen palvelujen laatu ja erilaiset kansalliset tavoitteet eivät muodostu sisämarkkinoiden kehityksen esteeksi eivätkä vääristä kilpailua yhteisössä. Yhtä tärkeää on, että jäsenvaltiot toteuttavat korkeaa kuluttajansuojaa palvelujen tasoa määritellessään. Tässä yhteydessä ja toissijaisuuden periaatteen mukaisesti Euroopan yhteisön tasolla on määriteltävä palvelujen vähimmäislaatutavoitteet, joiden mukaisesti yksityiskohtaiset kansalliset tavoitteet asetetaan (kunkin jäsenvaltion erityistilanne huomioon ottaen). 13 Miten käyttäjät voivat vertailla tehokkaammin palvelun tasoa, hintoja ja jopa niiden kohtuullisuutta eri jäsenvaltiossa ja miten käyttäjien asemaa voisi vahvistaa palvelun laatustandardien ja kohtuuhintaisuuden määrittämisessä? Yleisistä parannuksista huolimatta on selvää, että palvelun laatu ja taso vaihtelevat huomattavasti eri jäsenvaltioissa kuten myös se, millaisia seuraamuksia on olemassa ja miten niitä käytetään, jos teletoiminnan harjoittajat eivät täytä tavoitteita. Kysymykseen liittyy joidenkin kansallisten sääntelyviranomaisten vaikeudet saada sellaisia yleispalvelua mittaavia perustietoja kuten puhelimen omaavien kotitalouksien lukumäärä sekä vaikeudet vertailla tiettyjä tietoja jäsenvaltioiden välillä. Puhelintoimintadirektiivissä säädetyistä, palvelun ja julkaisemista kansallisella tasolla koskevista velvoitteista pitäisi olla apua. Käyttäjien odotukset ovat kuitenkin tätä suurempia, ja palvelujen tason vaihtelu jäsenvaltioissa vaikuttaa Euroopan laajuisten verkkojen ja palvelujen tarjoamiseen. laatumittareiden asettamista Kuluttajien osallistumista palvelun ja Euroopan tasolla ja yleispalvelun tulevaisuuden kehitystä koskeviin päätöksiin olisi yleensä lisättävä. laatutavoitteiden asettamiseen kansallisella 14 TELEPALVELUJEN SUHTEELLISEN KOHTUUHINTAISUUDEN SEURANTA EUROOPAN YHTEISÖSSÄ JA EUROOPAN TELEVIESTINNÄN KEHYKSEN LYHYEN AIKAVÄLIN MUKAUTTAMINEN YLLÄ KUVATTUJEN KYSYMYSTEN PERUSTEELLA HINTAKEHITYKSEN JA I TELEPALVELUJEN HINTAKEHITYKSEN JA SUHTEELLISEN KOHTUUHINTAISUUDEN SEURANTA Yhteisön yleispalvelun kohtuuhintaisuuden tarkistamista 1 päivään tammikuuta 1998 mennessä koskevan ehdotuksen mukaisesti komissio aikoo toteuttaa seuraavat toimet läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ja kansallisella tasolla jo tehtävän työn perusteella: laajuuden, laadun tason, ja määritellä palvelupaketin vertailukelpoisten tietojen saamiseksi palvelujen suhteellisesta kohtuuhintaisuudesta yhteisössä ja jäsenvaltioiden eri alueilla; määrittää yleispalveluun käytettyjen varojen rakenteen yhteisössä (mikä osuus (sekä kansallisella että alueellisella tasolla) keskimääräisistä yksityis iä ja ulkomaanpuheluihin ja (lisämaksullisiin) lisäarvopalveluihin); liittyy vuokramaksuihin, paikallis-, kauko- liikeasiakkaiden laskuista lähinnä määrittää, missä yleispalvelun kustannukset muodostuvat (kaupunki- vai maaseutualueilla, erityisten käyttäjäryhmien vai erityisen korkeiden kustannusten alueiden tukemisesta). jäsenvaltioissa Saatujen tulosten perusteella yhteisö ja kohdentaa tukensa ja määritellä parhaan käytännön. jäsenvaltiot voivat paremmin II EUROOPAN TELEVIESTINNÄN KEHYKSEN MUKAUTTAMINEN LYHYELLÄ AIKAVÄLILLÄ Komissio aikoo säätää seuraavista asioista erityisesti puhelintoimintadirektiiviä muuttamalla26. Näissä säädöksissä: selkeän yleispalvelun määritelmää kehitetään antamiseksi jäsenvaltioille sen kohtuuhintaisesta tarjoamisesta29, samantasoisen palvelun tarjoamisesta vammaisille käyttäjille kohtuulliseen hintaan, käyttäjille tarjottavan ja niiden seurantaa koskevan valvonnan puhelinkuluja koskevan lisäämisestä30 ja vuorovaikutteisten palvelujen (esimerkiksi telepankkitoiminnan ja automaattisen puhelinkeskuksen) käyttömahdollisuuksien turvaamisesta kaikille käyttäjille31 ; velvoitteen tiedon 15 vaaditaan poistamaan kohdennettujen jäsenvaltioita joustavien tariffijärjestelyjen tarjoamisen nykyiset rajoitukset ja toteuttamaan aiheelliset toimet (esimerkiksi kohdennetut tariffijärjestelyt ja hintakatot), jotka ovat tarpeen kohtuuhintaisten palvelujen tarjoamiseksi kaikille käyttäjille sekä myös sellaisille erityisen haavoittuville käyttäjäryhmille kuten vanhuksille, vammaisille, puhelimen pienkäyttäjille tai pienituloisille. Tällaiset toimet ovat erityisen tärkeitä täyden vapauttamisen alkuvaiheessa; tai ottaen jäsenvaltioita vaaditaan huolehtimaan, että: velvoitteen huomioon hintojen mukauttamisesta kustannuksiin - hintoja ei nosteta etäisillä ja maaseutualueilla korvaamaan muilla alueilla alennetuista hinnoista aiheutuneita tulonmenetyksiä; hinnanerot korkeiden ja alhaisten kustannusten alueilla eivät vaaranna yleispalvelun kohtuuhintaisuutta; että siitä, ja tasosta, huolehditaan kohtuuhintaisuudesta laadusta kootaan enemmän tietoja Euroopan yhteisössä32. Tämä on olennaista, jos yleispalvelua on tarkoitus seurata tehokkaasti ja jos palvelujen laadulle on tarkoitus asettaa sopivia tavoitteita olemassa olevassa yhteisön kehyksessä; yleispalvelun laajuudesta, määritellään Euroopan tasoiset palvelujen vähimmäislaatutavoitteet, joiden perusteella yksityiskohtaiset kansalliset tavoitteet asetetaan (huomioon ottaen maiden erityistilanteet). Lisäksi komissio: edistää jäsenvaltioiden ja yhteisön toimia, joiden avulla kaikilla käyttäjillä on paremmat mahdollisuudet (nopeampien verkkoyhteyksien ansiosta) käyttää sellaisia tietoverkkoja kuten Internetiä33; antaa kertomuksen 1 päivään tammikuuta 1998 mennessä ja sen jälkeen säännöllisin väliajoin yleispalvelun laadusta, tasosta ja laajuudesta Euroopan tarkastellaan erityisesti kehitystä yhteisössä. Tässä seurantakertomuksessa yksityisasiakkaiden ja heikommassa asemassa olevien alueiden kannalta tariffien tasapainottamisessa tapahtunut edistys mukaan lukien. (Muut kertomuksessa käsiteltävät asiat esitetään jäljempänä jaksossa IV. ) Kuten yllä on mainittu, kertomuksessa tarkastellaan vallitsevien olojen perusteella erityisesti tarvetta mukauttaa tasolla ottaen huomioon yleispalvelun sijoituspäätösten ennustettavuustarpeen; laajuutta Euroopan edistää kuluttajien edustajien mahdollisuuksia osallistua yleispalvelun nykyistä ja tulevaisuuden laajuutta koskeviin päätöksiin (erityisesti palvelun laadun ja sen kohtuuhintaisuuden määrittämisen ja seurannan osalta). Tämä perustuu riittäviin tietoihin yleispalvelun laajuudesta, tasosta, laadusta ja kohtuuhintaisuudesta yksityisasiakkaiden Euroopan tehokkaamman osallistumisen varmistamiseksi. Kuluttajien eduista huolehtivan seurantakomitean perustamista Euroopan tasolla harkitaan. avoimuuden suuremman yhteisössä ja Näitä toimia koskeva aikataulu on liitteessä 1 16 IV TELEYLEISPALVELUN KEHITTYMINEN JA KEHITTYNEIDEN PALVELUIDEN KÄYTTÖMAHDOLLISUUDET TIETOYHTEISKUNNASSA tietoyhteiskunnan olennaiseksi Yleispalvelu katsotaan maailmanlaajuisen koskevassa tietoyhteiskuntaa osaksi. Tämä tunnustettiin G7-valtioiden erityishuippukokouksessa Brysselissä 1995. Kokoukseen osallistuneet ministerit yksilöivät "palvelujen yleisen tarjonnan ja saatavuuden varmistamisen" yhdeksi kahdeksasta perusperiaatteesta, joihin heidän yhteinen näkemyksensä tietoyhteiskunnan toteuttamisesta perustuu. helmikuussa se tarkastelee Yhteisö tukee lainsäädäntönsä avulla yleispalvelun toimittamista ja kehittämistä. laajemmassa Samalla merkityksessä edistääkseen aktiivisesti erilaisin aloittein tietoyhteiskunnan kehittyneiden telepalvelujen käyttöä koulutuksen ja terveydenhoidon kaltaisilla aloilla (esimerkiksi perustamalla kokeilu- ja edistämishankkeita, herättämällä yleistä tietoisuutta ja kehittämällä julkisten ja yksityisten tahojen yhteistyötä). teleyleispalvelua sen nykyistä äskettäin toteutetussa tarkastellaan käsitteen Myös Yhdysvalloissa laajemmassa uudistamisessa lainsäädännön mukaan sisältää muun merkityksessä, mikä Yhdysvaltain yleistämisen käytön muassa laadukkaiden palvelujen edistämisen ja korkeiden ja sen varmistamisen, että maaseutualueilla kustannusten alueilla on käytettävissä tele- ja tietopalveluja hinnoilla, jotka ovat kohtuullisen vertailukelpoisia verrattuna kaupunkiseuduilta perittäviin hintoihin34. teleyleispalvelua sen nykyistä kohtuuhintaisen televiestinnän Yhdysvaltain televiestintälainsäädännössä tarkastellaan laajemmin yleispalvelun perusmääritelmää kuitenkin samojen ensisijaisten aiheiden käsittelemiseksi tällä hetkellä on. sääntelyjärjestelmässä Yhdysvaltain lainsäädäntö määrittää kehittyneiden telepalvelujen tarjoamisen kouluille, terveydenhoitoalalle ja kirjastoille yhdeksi niistä periaatteista, jotka koskevat tulevaisuuden "yleispalvelun edistämistä". Päinvastoin kuin yhteisö, koulutus-, Yhdysvallat terveydenhoito- ja viestintäpolitiikan tavoitteisiin kansallisella tasolla. kuin yhteisönkin esityslistalla teleyleispalvelupolitiikan yhdistävän näyttää Yhteisön teleyleispalvelupolitiikkaa koskevaan lainsäädännön lähestymistapaan liittyy selkeästi määritetty toissijaisuusperiaatteen soveltaminen. Tämä on rajoittanut yhteisön tason toiminnan siihen, mikä on tarpeellista telepalvelujen sisämarkkinoille ja korkeatasoisen kuluttajansuojan ylläpitämiseksi. Joka tapauksessa teleyleispalvelun määritelmän kehittyminen on vain yksi monista käyttöönottoon tekijöistä, yhteisössä. jotka vaikuttavat kehittyneiden telepalvelujen 17 Teleyleispalvelun kehittymisen perusteet tietoyhteiskunnassa suoraa valtiontukea rahoituskeinoja Teleyleispalvelun tulevaisuuden perustan määrittely nostaa esiin perustavan laatuisia asioita. Pitäisikö teleyleispalvelun olla jatkossakin vain alan yritysten (esimerkiksi tarkastella muita rahoittamaa vai pitäisikö suurempaa tahojen ja tai toteutettavan yhteistyösuhteiden kehittämistä)? Pitäisikö yhteisön kehyksen ainoastaan vastata siihen riskiin, että markkinavoimat eivät riittävästi yksin takaa kohtuuhintaista palvelua jokaiselle kansalaiselle vai pitäisikö sen olla enemmän - kuten pyrkimystä ohjata ja edistää markkinoiden ja/tai tekniikoiden kehittämistä? Tässä vaiheessa ei voida antaa yksiselitteistä vastausta. Todellisuudessa tietoyhteiskunnan haasteisiin vastataan sekä kehittämällä yleispalvelun käsitettä että useilla muilla julkisen ja yksityisen alan aloitteilla tietoyhteiskunnan palvelujen kysynnän ja tarjonnan edistämiseksi. yksityisten tasolla julkisten Kysynnän ja teknisen kehityksen on oltava määrääviä tekijöitä yleispalvelun tulevassa kehityksessä35. Siksi yleispalvelun nykyisen käsitteen kaikessa laajentamisessa täytyy yhdistää kunkin palvelun markkinapohjainen kysynnän ja laajan saatavuuden analyysi sekä poliittinen arvio palvelun taloudellisesta toivottavuudesta. Ainoastaan silloin, kun nämä kaksi perustetta on otettu huomioon, on oikeutettua asettaa lakisääteinen velvoite sen takaamiseksi, että palvelu on yleisesti saatavilla edulliseen hintaan. yhteiskunnallisesta ja tässä yritetä ei joita tulisi harkita tiedonannossa Tässä niitä yleispalveluun televiestintäpalveluja, sisällytettäviksi. Sen sijaan siinä viitataan yleisiin alueisiin, joissa on jo aloitettu työskentely tietoyhteiskunnan valmistelemiseksi. Lisäksi olemassa oleva runko jo kehittyneiden puhelintoimintojen36 käyttöön ottamiselle G°tka eivät ole nykyisin osa yleispalvelua), yhteisön lähestymistapaa). vaiheessa tulevaisuudessa jäsenvaltioita asettamaan tulee pysymään tärkeänä osana tavoitteita yksilöidä tiettyjen vaatii tämä ja Kuten osassa III on edellä todettu, komissio antaa 1 päivään tammikuuta 1998 mennessä kertomuksen yleispalvelun laajuudesta, laadusta, tasosta ja sen kohtuuhintaisuudesta Euroopan yhteisössä ja tarkastelee vallitsevien olojen perusteella tarvetta mukauttaa yleispalvelun laajuutta Euroopan tasolla edellä määritetyt perusteet huomioon ottaen. 18 Esimerkkejä yleispalvelun velvoitteiden tulevaisuuden kehitykseen liitetyistä aiheista, joita käsitellään ensimmäisessä seurantakertomuksessa Yleispalvelun nykyisten velvoitteiden tasoon ja laatuun liittyvien asioiden arvioinnin lisäksi kertomuksessa tutkitaan: (i) palvelutasojen teknisiä indikaattoreita (ja sitä, onko kustannustaakka kytketty niiden (ii) näyttöä erityisestä yhteiskunnallisesta tai taloudellisesta tarpeesta, (iii) palvelujen hintojen kehitystä ja niiden suhteellista kohtuuhintaisuutta ja (iv) kehitystä muualla maailmassa. tarjoamiseen), Kahden ensimmäisen aiheen osalta kertomuksessa käsitellään muun muassa seuraavia alakohtia: Tekniset indikaattorit sisältävät kunkin jäsenvaltion osalta mikrotietokoneiden ja online-palvelujen levinneisyyden kotitalouksissa verkon digitalisointitason ISDN:n levinneisyyden yrityksissä, yksityisillä ihmisillä ja paikallisissa yhteisöissä etätyöskentelyn levinneisyyden niiden koulujen, sairaaloiden, ja kirjastojen prosentuaalinen osuuden, joista voidaan käyttää online-palveluja. Erityiset yhteiskunnalliset ja taloudelliset tarpeet sisältävät koulutus- ja terveydenhoitolaitoksiin liittyviä asioita heikommassa asemassa oleviin ja harvempaan asuttuihin alueisiin liittyviä asioita erityiskäyttäjäryhmien (kuten vammaisten) sosiaaliset erityistarpeet. Tietoyhteiskunnan edistäminen tahojen Yleispalvelun ylläpidon yhteisaloitteet tulevat olemaan tärkeässä asemassa uusien telepalvelujen saatavuuden edistämisessä tietoyhteiskunnassa. ja kehittämisen ja yksityisten julkisten lisäksi Tietoyhteiskunnassa uusien vuorovaikutteisten palvelujen tulisi olla yhteisön kaikkien kansalaisten käytettävissä, jotta uusien tekniikoiden ja palvelujen edut ulottuvat sellaisille alueille kuin koulutus ja ammatillinen koulutus, terveydenhoito ja pääsy julkisiin tietoihin. Tämän puolestaan pitäisi hyödyttää yhteiskunnan kokonaistalouden tehokkuutta. Televiestinnän tärkein tehtävä on toimia valtatienä, jota pitkin monia näistä uusista palveluista voidaan jolla kilpailuvoimat edistävät nykyisen tarjota vallankumouksen ytimessä olevia hintojen alentumista ja innovaatiota. ja Julkisessa kuulemisessa vallitsi laaja yhteisymmärrys siitä, että vaikka teleyleispalvelua ei voida pitää erillään tietoyhteiskunnan laajemmasta poliittisesta visiosta, näiden palvelujen saatavuutta tässä vaiheessa sisällyttää yleispalvelun nykyiseen käsitteeseen. itse palveluja ei tulisi tai Komissio on joka tapauksessa korostanut koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen tärkeyttä taitojen opettamista työllistämisen ja yleisen kilpailukyvyn edistämiseksi. Komissio onkin sitoutunut edistämään kehittyneiden viestintä- ja tietopalvelujen saatavuutta ja käyttöä tietoyhteiskunnassa, ja erityisesti tiedon aikakauteen sopivien 19 koulutuksen alalla. Kehittyneiden telepalvelujen tarjonta sekä palvelujen laadun ja hintojen sekä verkon nopeuden parantuminen tapahtuvat todennäköisesti täysin vapautetussa ympäristössä. Samalla on pohdittava, kuinka pitkälle tätä kehitystä voidaan edistää sääntelyn tai muiden toimien avulla. Yksi erityisaihe voi olla, pitäisikö kouluille ja yliopistoille tarjota nopeiden verkkoyhteyksien tai nykyisten tai kehittyneiden telepalvelujen käyttöä alennetuin hinnoin. Tämä puolestaan nostaa esille kysymyksiä teleyleispalvelun ja laajempien poliittisten tavoitteiden suhteesta koulutusalalla sekä siitä, kuinka alennetut hinnat voidaan rahoittaa, jos niistä aiheutuu taloudellista taakkaa palvelujen tarjoajille. (Tulisiko esimerkiksi valtion rahoittaa niitä suoraan osana koulutusbudjettia, tulisiko perustaa oma menetelmä teleyleispalvelun rahoittamiseksi vai tulisiko kehittää joitakin muita menetelmiä?) Näitä kysymyksiä käsitellään tulevassa tiedonannossa Kansalainen ja tietoyhteiskunta sekä laajemmin myös teleyleispalvelua käsittelevässä laajassa kertomuksessa vuonna 1998. Yleensä uudet ja kehittyneet ja tele- ja tietopalvelut syntyvät kuitenkin vastauksena markkinavoimien ja käyttäjien kysyntään. Yhteisön, viranomaisten ja muiden julkisten laitosten toisaalta varmistaa innovaatiolle suotuisa sääntely-ympäristö. toimia katalysaattorina tehtävänä on toisaalta ja Edellä on kuvattu Yhdysvaltain lainsäädännön muutoksen herättämää toimintaa. Euroopassa on käynnistetty useita aloitteita, joiden tarkoitus on edistää julkisen ja yksityisen tahon yhteistyötä sekä vahvistaa tietoisuutta ja kysyntää. Tämä heijastaa ensisijaisia tavoitteita, jotka on määritelty tiedonannossa "Kohti tietoyhteiskuntaa", KOM (95) 24437. yhteisön ja rooli tiedottamalla rahoitustukea ja keskittyy tietoyhteiskuntaan korostetaan, että tietoa (i) hankkeiden Tiedonannossa liittyvistä vauhdittamiseen (tarjoamalla hankkeista, välittämällä yhteistyötä eri alojen toimijoiden sekä yksityisten ja julkisten toimijoiden välillä ja tarjoamalla opastusta rahoituksen saamisesta) ja (ii) tarjoamalla liittyvät asiaankuuluvaan yhteisön (Euroopan infrastruktuuriin laajuisille verkoille tarkoitetun tukijärjestelyn, yhteisön rakenne- ja koheesiorahaston, Euroopan investointipankin ja Euroopan investointirahaston sekä yhteisön koulutusta ja ammatillista koulutusta koskevien ohjelmien, kuten SOCRATES ja LEONARDO, avulla) tai vauhdittavat sellaisten uusien käsitteiden, prototyyppien ja palvelujen löytämiseen tarvittavaa tutkimus- ja kehitystoimintaa, jotka ovat avainasemassa tietoyhteiskunnan kehittymisen kehittyneiden kannalta viestintäpalvelujen ohjelman (ACTS) kautta). tietyille hankkeille, jotka taitojen tai palvelujen edistämiseen (TTK-puiteohjelman tietoisuuden, erityisesti joko ja Tietoyhteiskunnan palvelujen yleinen saatavuus Näillä toimenpiteillä komissio tukee tietoyhteiskunnan palvelujen "yleisen saatavuuden" laajentamista. Tämä tarkoittaa koulujen, yliopistojen, sairaaloiden, virastojen, kirjastojen ja muiden julkisten pisteiden yhdistämistä tietoyhteiskuntaan38. Edellä mainitussa tiedonannossa Kansalainen ja tietoyhteiskunta komissio tutkii tapoja, tason joilla voidaan paremmin yhteensovittaa meneillään olevia eri kansallisen hankkeita, jotta niiden vaikutusta jokapäiväiseen elämään voitaisiin tehostaa. Yleinen ja "yhteisöllinen" saatavuus voi olla erityisen tärkeää heikommassa asemassa olevilla alueilla, joilla kehittyneiden telepalvelujen saatavuus voi viivästyä, jos se jätetään pelkästään markkinavoimien varaan. Komissio valvoo kehitystä tarkasti - 1 20 päivään tammikuuta 1998 mennessä julkaistavan seurantakertomuksen yhteydessä - koska yleinen saatavuus voi olla keino niiden ongelmien ratkaisemiseksi, joita liittyy monien kehittyneiden palvelujen ja tietolähteiden tarjoamiseen yksityisille ihmisille sekä voittoa tavoittelemattomille ja vapaaehtoisuuteen perustuville aloille. Nämä ryhmät voivat muuten jäädä ulkopuolelle, koska päätteisiin, tietokoneisiin ja verkkoyhteyksiin vaadittavat perustamiskustannukset ovat korkeat. Komissio aikoo tarkkailla yleisen saatavuuden laajentamisessa saavutettua todellista edistymistä sekä heikommassa asemassa olevilla alueilla että koko yhteisössä voidakseen arvioida säännöllisesti tarvetta muokata yleispalvelun käsitettä Euroopan tasolla. lisätoiminnan tarvetta tai Muita kysymyksiä Useita tekijöitä on otettava huomioon kehitettäessä tietoyhteiskunnan runkoa. Alhaiset tariffit ovat olennaisen tärkeitä online-tietojen ja -palvelujen käytön leviämiselle. Monia tietoyhteiskunnan palveluja tullaan tarjoamaan ilman sääntelyä. Tarvitaan ehkä toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että julkiset laitokset voivat käyttää näitä uusia palveluja. Erityisesti julkisten ja yksityisten tahojen yhteistyön vauhdittavien aloitteiden tulisi jatkua uusien tietoyhteiskunnan palvelujen saatavuuden ja käytön edistämiseksi erityisesti suhteessa niiden kehittämiseksi ja laajemmaksi levittämiseksi yksityisten käyttäjien joukossa. "Yleisen saatavuuden" tulisi ulottua fyysisten yhteyksien edistämistä laajemmalle asianmukaiseen koulutukseen, tukeen ja laiteinvestointeihin. tariffien Jotkin näistä aiheista, kuten alhaisten tarve, ovat tiiviissä yhteydessä yleispalvelun nykyiseen runkoon. Muut aiheet ulottuvat huomattavasti televiestintää laajemmalle koulutus-, terveydenhoito-ja ammattikoulutuspolitiikkaan. Yleispalvelupolitiikan yhdistäminen tietoyhteiskunnan laajempaan kehittämiseen on yksi lisäkysymys. Tätä prosessia helpottaa tässä tiedonannossa julkistettu yleispalvelun laajuuden, tason ja laadun tarkistaminen yhteisössä vuonna 1998. Tässä yhteydessä tutkitaan erästä neuvoston päätöslauselmaa multimediatekniikan -palvelujen käyttämisestä. Yleispalvelun tulevaisuuden politiikan määritelmässä otetaan huomioon tulokset erityisesti suhteessa myös meneillään olevan ja tulevan keskustelun valkoiseen kirjaan Opetus ja oppiminen: kohti oppimisyhteiskuntaa, joka liittyy elinikäisen oppimisen ja koulutuksen eurooppalaiseen vuoteen 1996, ja tulevaan vihreään kirjaan Tietoyhteiskunnan sosiaaliset näkökohdat. ja V PÄÄTELMÄT tiedonannossa yleispalvelu on määritelty Tässä tietoyhteiskunnan olennaiseksi tekijäksi, mutta se on ainoastaan yksi useista tekijöistä, joiden avulla Euroopan kansalaiset voivat siirtyä uuteen ja jännittävään tiedon aikakauteen. Muutosprosessin nopeuttamiseksi ja tueksi voidaan esittää kolmenlaisia päätelmiä: 1 Yleispalvelun nykyinen käsite muodostaa vankan perustan meneillään olevalle kansallisen tason sääntelyn uudistamiselle telealan täydelliseksi vapauttamiseksi Euroopassa. Yleispalvelun nykyinen käsite vastaa velvoitetta tarjota pääsy yleiseen puhelinverkkoon ja toimittaa kohtuuhintainen puhelinpalvelu kaikille 21 sitä perustellusti pyytäville. Tämän palvelun osat on määritelty yksityiskohtaisesti puhelintoimintadirektiivissä riittävät pohjaksi suunniteltaessa täydellistä kilpailua koskevan direktiivin mukaisia kansallisia yleispalvelujärjestelmiä. ja ne on ehdotettu Yhteenliittämisdirektiivissä ja täydellisen kilpailun direktiivissä on määritetty yleispalvelun kustannuksia ja rahoitusta koskevat järjestelmät. Yhteisiä periaatteita aiheuttamien kustannusten määrittämiseksi. Näitä kustannuksia voidaan jakaa muiden markkinoilla kilpailevien kanssa (i) yleispalvelurahaston kautta joko kansallisella tasolla tai (ii) suorina maksuina yleispalvelun toimittajille. Kustannusten kansallisia lähestymistapoja valmistellaan parhaillaan. yleispalveluvelvoitteiden arvioinnissa rahoituksen käytettäviä ja Jos jäsenvaltiot asettavat televiestintään liittyviä lisävelvoitteita yleispalvelun laajuuden ulkopuolelta, näihin velvoitteisiin liittyvää lisäkustannustaakkaa ei saa rahoittaa yleispalvelun rahoitusjärjestelmien avulla. Yhteisön yleispalvelua voidaan ja sitä pitäisi vahvistaa lyhyellä aikavälillä: keskeinen Kohtuuhintaisuus on yleispalvelujärjestelmän tekijä. Kohtuuhintaisuuden vaatimusta on selkeytettävä. Jäsenvaltioiden tulisi myös varmistaa, että tarvittavat toimenpiteet (esimerkiksi hintakatot, palvelujen kohdennetut kohtuuhintaisuuden käyttäjille. Seurantakertomus, joka on määrä julkaista 1 päivänä tammikuuta 1998, tulee sisältämään arvion ja suhteellisen kohtuuhintaisuuden kehittymisestä yhteisön alueella. toteutetaan kaikille telepalvelujen hinnoittelun tariffijärjestelyt) säilyttämiseksi Maaseudulla tai etäisillä alueilla asuvien käyttäjien osalta muita hintojen korotuksia kuin kustannuksiin suhteuttamisen vuoksi tehtyjä tarkistuksia ei saa käyttää korvaukseksi tulonmenetyksistä, jotka johtuvat hinnanalennuksista muualla. Lisäksi hintaerot korkeiden ja alhaisten kustannusten alueiden välillä eivät saa vaarantaa yleispalvelun kohtuuhintaisuutta. Yleispalvelun määritelmä varmistaa, että vastaavan tasoista palvelua tarjotaan vammaisille käyttäjille kohtuuhintaan ja jäsenvaltioita rohkaistaan tarjoamaan kansalaisille parempi pääsy tietokoneverkkoihin ja online- palveluihin (verkkojen käytön nopeuttamisen muodossa). laadulle ja Komissio antaa entistä suuremman painoarvon palvelun kohtuuhintaisuudelle sekä Euroopan että kansallisella tasolla (mukaan lukien valvonta, täytäntöönpano ja hyvitys, jos tavoitteita ei saavuteta) sekä kuluttajan aseman vahvistamiselle erityisesti standardien määrittelyssä, kohtuuhintaisuuden tasossa ja yleispalvelun tulevassa laajuudessa. Komissio edistää toimintaa heikommassa asemassa olevilla alueilla verkon digitalisoinnin vauhdittamiseksi. Kehitystä valvotaan tarkasti, jotta tällaisten alueiden asukkaat voivat hyötyä kilpailusta. Komissio jatkaa työtään sen varmistamiseksi, että vapautumisen ja uusien tekniikoiden yhdistelmä vähentää eikä lisää olemassa olevia alueellisia eroja Euroopan yhteisössä. 22 3. Yleispalvelu on kehittyvä ja muuttuva käsite, jolla tulee olemaan tärkeä rooli tietoyhteiskunnan haasteisiin vastattaessa. Komissio antaa 1 päivään tammikuuta 1998 mennessä kertomuksen yleispalvelun laajuudesta, laadusta, tasosta ja kohtuuhintaisuudesta yhteisössä ja tarkastelee vallitsevien olojen perusteella laajuutta ottaen huomioon sijoituspäätösten ennustettavuustarpeen. tarvetta mukauttaa yleispalvelun Yleispalvelun nykyisen käsitteen kaikessa laajentamisessa täytyy yhdistää palvelun markkinapohjainen kysynnän ja saatavuuden analyysi sekä poliittinen taloudellisesta arvio toivottavuudesta. yhteiskunnallisesta sen ja ja yksityisten tahojen yhteisaloitteet tulevat olemaan Julkisten tärkeässä asemassa uusien televiestintäpalvelujen saatavuuden edistämisessä tietoyhteiskunnassa erityisesti yhteisön heikommassa asemassa olevilla alueilla. Yleinen saatavuus on tärkeä keino tietoyhteiskunnan tuomiseksi jokaisen kansalaisen ulottuville. Saatavuuden laajentumisen edistymistä tarkkaillaan, jotta voidaan arvioida säännöllisesti lisätoiminnan tarvetta tai tarvetta muokata yleispalvelun käsitettä. Tietoyhteiskunta herättää kysymyksiä, jotka ulottuvat laajemmalle. Yhteisön huomattavasti yleispolitiikkaan on sisällyttävä sosiaalipolitiikkaan liittyviä näkökohtia. koulutus-, tietoyhteiskuntaa teleyleispalvelua koskevaan ja terveydenhoito- 23 VIITTEET 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 Katso täydellisen kilpailun toteuttamisesta televiestintämarkkinoilla annetun komission direktiivin 90/388/ETY muuttamisesta annettu komission direktiivi [. /. /EY] ("täydellisen kilpailun direktiivi") Avoimen verkon tarjoamisen (ONP) soveltamisesta puhelintoimintaan annettu direktiivi 95/62/EY ("puhelintoimintadirektiivi"), EYVL N:o L 321, 30. 12. 1995 Komission tiedonanto telepalvelujen alan tilannekatsausta koskevasta tarkastelusta, KOM(93) 159 Yleisen palvelun periaatteista televiestinnän alalla 8 päivänä helmikuuta 1994 annettu neuvoston päätöslauselma 94/C48, EYVL N:o C 48, 16. 2. 1994 ja tulevien televiestinnän säädöspuitteiden toteuttamisesta 18 päivänä syyskuuta 1995 annettu neuvoston päätöslauselma, EYVL N:o C 258, 3. 10. 1995 Televiestinnän infrastruktuurin ja kaapelitelevisioverkkojen vapauttamista koskevasta vihreästä kirjasta 19 päivänä toukokuuta 1995 annettu Euroopan parlamentin päätöslauselma, osa II A4-0111/95, EYVL N:oC 151, 19. 6. 1995 Televiestinnän infrastruktuurin ja kaapelitelevisioverkkojen vapauttamista koskevasta vihreästä kirjasta 13 päivänä syyskuuta 1995 annettu talous-ja sosiaalikomitean lausunto - osa II, EYVL N:oC 301, 13. 11. 1995 Alueiden komitean tietoyhteiskuntaan, toimintasuunnitelma (KOM(94) 347 lopullinen). CdR 21/95 ESP/ET/AG/ym ja CdR 21/95 liite D/BAN/JKB/NF/as tiedonannosta Euroopan lausunto komission tie Jäsenvaltiot vastasivat yksityiskohtaiseen puhelinpalvelujen tasoa ja laatua niiden alueella koskevaan kyselyyn. Kyselyn tulokset ovat liitteessä 2. Yli 100 organisaatiota osallistui julkiseen kuulemiseen Brysselissä lokakuussa, ja yli 400 organisaatiolle lähetettyyn keskustelumuistioon saatiin yli 60 kirjallista huomautusta. Liitteissä 3 ja 4 on osanottajaluettelo ja tiivistelmä esiin tulleista kysymyksistä. Katso liitteessä 2 oleva yksityiskohtainen kuvaus palvelun nykytasosta jäsenvaltioissa. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 129 a artikla Katso ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi televiestinnän yhteenliittämisestä soveltaen avoimen verkon tarjoamisen (ONP) periaatteita yleispalvelun ja yhteentoimivuuden varmistamiseksi, KOM(95) 379, 19. 7. 1995 ("yhteenliittämisdirektiivi") ja täydellisen kilpailun direktiivi. Näissä direktiiveissä säädetään erityisesti periaatteista, joilla määritetään yleispalvelun tarjoamisen (joko yleispalvelurahasto tai lisämaksujärjestelmä). jakamiseen käytettävät kustannusten kustannukset järjestelmät ja tarjotaan. Vain Yhteenliittämisdirektiivissä annetaan sen liittymätyypin tekninen kuvaus, jonka välityksellä tarjoamisen määritellään kuuluvan palveluja yleispalveluun. Yleispalvelu ei tarkoita sitä, että käyttäjillä on oikeus matkapuhelimeen, vaikka langaton tekniikka onkin tärkeä keino yleispalvelun toimittamiseksi etäisille alueille (esimerkiksi käyttämällä radioyhteyttä kiinteän puhelinliittymän ja etäisellä alueella olevan yksityistalouden tai maatilan välillä kiinteän puhelinlinjan tarjoamisen asemesta). julkisen kiinteän televerkon Jäsenvaltioiden on toteutettava puhelintoimintadirektiivissä säädetyt velvoitteet viimeistään 13 päivänä joulukuuta 1996. tilaajille tarjoajien kuukausitilausmaksut edulliset tarjoamat Online-palvelujen 15 välillä. ovat Euroopassa Teleorganisaatioiden todennäköisesti kasvamaan päin, mikä alentaa edelleen tiettyjen vuorovaikutteisten palvelujen käyttökustannuksia. Yhteenliittämisdirektiivissä vaaditaan jäsenvaltioita ottamaan numeroiden siirrettävyys käyttöön kaikissa suurimmissa väestökeskittymissä viimeistään vuonna 2003. Kyseiset muut palvelut kuvataan liitteessä 2 olevassa taulukossa A6. vaihtelevat Intemet-yhteydet ecun 4 Katso yhteenliittämisdirektiivi ja täydellisen kilpailun direktiivi. Kilpailudirektiivin mukaisesti tällaisista järjestelyistä on ilmoitettava komissiolle 1 päivään tammikuuta 1997 mennessä, ja niitä arvioidaan erityisesti sen varmistamiseksi, että ehdotetut velvoitteet ovat ketään syrjimättömiä, suhteellisia, avoimia (eli niin selkein sanamuodoin 24 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 ilmaistuja, että hakijat puolueettomiin perusteisiin ja koskevat vain yrityksiä, joista säädetään yhteisön kehyksessä. tietävät etukäteen velvoitteiden laajuuden), että ne pohjautuvat Avoimen verkon tarjoamisen soveltamisesta kiinteisiin johtoihin 5 päivänä kesäkuuta 1992 annettu neuvoston direktiivi 92/44/ETY, EYVL N:o L 165, 19. 6. 1992 Digitaalisen monipalveluverkon ISDN- (ISDN) yhdenmukaistettujen palvelujen vähimmäisvalikoiman tarjoamisesta avoimen verkon tarjoamisen (ONP) periaatteiden mukaisesti 5 päivänä kesäkuuta 1992 annettu neuvoston suositus 92/383/ETY, EYVL N:o L 200, 18. 7. 1992 liittymisjärjestelyjen ja Katso puhelintoimintadirektiivi ja kiinteitä johtoja koskeva direktiivi. Monopoliympäristössä harjoittajilla oli huomattava hinnoittelun vapaus, joka oli johtamassa tuntuviin voittoihin ulkomaan- ja kaukopuhelujen osalta. Kilpailijat, jotka muuten olisivat voineet periä asiakkailtaan yhteisön pienempiä maksuja, sääntelyjärjestelmässä on vaadittu tiettyjen tariffien olevan kustannuksiin suhteutettuja tehokkaan kilpailun alkuvaiheessa. hinnoittelua. Kilpailun rajoittaneet puuttuessa eivät Tasapainottamisen taso vuosina 1990 1995 on esitetty liitteessä 2 olevissa taulukoissa A8 ja A9. Kustannuksiin suhteuttamisen periaate on Euroopan yhteisön telepalvelujen tariffeja määräävä keskeinen tekijä (katso vuonna 1990 annettu avoimen verkon tarjoamista koskeva kehysdirektiivi (90/387/ETY) ja sitä seuranneet direktiivit avoimen verkon tarjoamisen soveltamisesta kiinteisiin johtoihin ja puhelintoimintaan). Kilpailudirektiivin johdanto-osan 17 kappaleessa säädetään, että "jäsenvaltioiden olisi asteittain poistettava kaikki tasapainottamista koskevat perusteettomat rajoitukset, erityisesti ne, jotka estävät sellaisten taksojen mukauttamisen, jotka eivät ole kustannusten mukaisia ja jotka kasvattavat yleispalvelun tarjoamisen rasitetta. " Täydellisen kilpailun direktiivin 4 c artiklassa säädetään, että jos tällaista tasapainottamista ei voida saada valmiiksi ennen 1 päivää tammikuuta 1998, kyseessä olevan jäsenvaltion on toimitettava tulevasta asteittaisesta poistamisesta komissiolle kertomus, jonka on sisällettävä yksityiskohtainen toteuttamisaikataulu. teleorganisaatioiden suorittamaa hintojen tariffien epätasapainon jäljellä olevan Esimerkiksi pienkäyttäjille, vanhuksille tai pienituloisille tarkoitettuihin tariffijärjestelyihin voi sisältyä alhainen liittymämaksu, alhaiset kuukausivuokrat ja tietty määrä ilmaisia tai halpoja puheluyksikköjä kuukausittain. Hintakatto toimii jäädyttämällä koko puhelinpalvelun tai sen tietyn osatekijän (esimerkiksi yksityisasiakkaiden vuokramaksujen) vuosittaiset hinnannousut inflaation tai sitä alemmalle tasolle. Käyttäjille tämä voi merkitä todellisia hinnanalennuksia samalla, kun teletoiminnan harjoittajaa kannustetaan parantamaan tehokkuuttaan. Todellisuudessa alhaiset hinnat lisännevät kilpailuympäristössä teleliikennettä ja vähentävät näin hintakilpailun yleisvaikutusta tällaisten teletoiminnan harjoittajien kokonaistuloihin. tiedonanto Katso komission kaapelitelevisioverkkojen vapauttamista koskevan vihreän kirjan tarkastelusta, KOM(95) 158, 3. 5. 1995 sekä tulevien televiestinnän säädöspuitteiden toteuttamisesta 18 päivänä syyskuuta 1995 annettu neuvoston päätöslauselma, EYVL N:o C 258, 3. 10. 1995 infrastruktuurin televiestinnän ja Infrastruktuuria koskevaa vihreää kirjaa varten tehdyissä kustannusarvioissa yleispalveluun liittyvät kustannukset vaihtelivat useimmissa jäsenvaltioissa tuohon aikaan 1 ja 2 prosentin välillä kokonaisliikevaihdosta. Luvut olivat Irlannin ja Italian osalta noin 3 prosenttia, Espanjan osalta noin 6 prosenttia, Portugalin osalta 7 prosenttia ja Kreikan osalta 15 prosenttia. On korostettava, että tietoja pohjana olevista kustannusrakenteista. Nykyisin melkein jokaisessa jäsenvaltiossa tehdään parhaillaan laajempia tutkimuksia. Alustavat tulokset vastaavat infrastruktuuria koskevassa vihreässä kirjassa arvioituja lukuja. luvut olivat arvioita, täydellisiä tehtiin ilman jotka Kyseisen direktiivin 32 artiklassa säädetään, että komissio tekee ehdotuksen direktiivin tarkistamisesta hyvissä ajoin, jotta Euroopan parlamentti voi tehdä asiasta päätöksen 1 päivään tammikuuta 1998 mennessä. Kohtuuhintaisuutta täydennetään ilmaisen, eritellyn laskutuksen tarjoamisella pyynnöstä ja mahdollisuudella valikoivaan puhelujen estoon. Käyttäjien pitäisi myös saada jakaa liittymän alkukustannukset pitemmälle ajanjaksolle, teletoiminnan harjoittajien pitäisi korvata ja suhteettomat ja syrjivät takuujärjestelyt näitä suhteellisemmalla luottovalvonnalla (esimerkiksi ennalta sovitut luottorajat). 25 30 31 32 33 34 35 36 37 38 Tämä saadaan aikaan esimerkiksi eritellyn laskutuksen avulla ja antamalla kaikille asiakkaille mahdollisuus puhelujen estoon. Tämä edellyttää jäsenvaltioiden saattavan päätökseen niiden verkoissa parhaillaan tehtävän äänitaajuusvalinnan. Tärkeä palvelun laadun tekijä kansallisella tasolla on palvelun laatutavoitteiden käyttöönotto ja korvausten saantioikeuksien sekä sopivien hyvitysjärjestelmien kehittäminen käyttäjille. Tämä edellyttää dataliikennepalvelujen käyttämiseksi yleisesti käytettävillä nopeuksilla. sellaisten verkkojen tarjoamista, joiden siirron laatu on riittävä omaksumassa lähestymistavassa kohteena Yhdysvaltain kompensaatiomekanismi, jolla tasataan kouluille ja kirjastoille tarjottavien edullisten tariffien aiheuttamaa epätasapainoa, joskin useat yksityiskohdat ovat vielä kehitysvaiheessa. Perusteilla on myös yksityinen säätiö, The National Education Technology Funding Corporation, jonka tarkoitus on edistää rahoituksen houkuttelemiseksi alalle. ja kehittämistä yksityisen lisäpalvelujen rahoitusta huomion erityisen on Yhdysvalloissa on yksilöity neljä perustetta, joita käytettäisiin mahdollisten yleispalvelun toimittajien arvioinnissa: "(A) olennaisen tärkeä koulutukselle, kansanterveydelle tai yleiselle turvallisuudelle, (B) yksityisasiakkaiden huomattavan enemmistön markkinoilta valitsema ja tilaama, (C) teletoiminnan harjoittajien julkisissa televiestintäverkoissa käyttämä ja (D) yleisen mielenkiinnon, soveliaisuuden ja tarpeellisuuden mukainen. Nämä perusteet korostavat yleispalvelun tavoitteiden ja laajempien poliittisten tavoitteiden yhdistymistä koulutukseen tai terveydenhoitoon lainsäädäntöhankkeissa. Puhelintoimintadirektiivissä on luettelo näistä palveluista. Liitteessä 2 olevasta taulukosta A6 käy ilmi, kuinka laajalti jotkin näistä palveluista ovat jo saatavissa EU:ssa. toukokuuta 1995 neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja Komission 31 päivänä sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle antama tiedonanto tietoyhteiskunnan sovellusten täytäntöönpanon metodologiasta ja ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan laajuisia televerkkoja koskevista suuntaviivoista, KOM (95) 224. Tiedonannossa yksilöitiin erilaisia sovelluksiin, geneerisiin palveluihin ja perusverkkoihin liittyviä hankkeita. Yleistä saatavuutta on käsitelty julkaisussa "Building the European Information Society for us ali" Interim Report of the High Level Expert Group on social and societal aspects of the information society. Se on myös tietoyhteiskuntafoorumin jatkuvan työn kohteena. Koulujen, sairaaloiden ja kirjastojen yhdistämistavoitetta tutkitaan jo eräissä jäsenvaltioissa, ja se on Yhdysvaltain omaksuman kehittämislähestymistavan perustana. 26 Lite 1 : Lyhyen aikavälin toiminnan aikataulu (1996-1998) LIITE I: LYHYEN AIKAVÄLIN TOIMINNAN AIKATAULU (1996 1998) Aika Toimi Ennen 30 päivää kesäkuuta Tehdään ehdotus Euroopan parlamentin 1996 direktiiviksi puhelintoimintadirektiivin muuttamisesta. ja neuvoston Jäsenvaltiot alkavat luonnostella puhelintoiminnan ja yleisten verkkojen täydellisen kilpailun direktiivin mukaisesti. hyväksymisjärjestelyjä tarjoajien Jäsenvaltiot, joita asia koskee, hakevat lykkäystä vuoden 1998 määräajasta ja toimittavat kaikki tällaisen lykkäyksen oikeutuksen arvioimiseksi tarvittavat taloutta koskevat tiedot täydellisen kilpailun direktiivin mukaisesti. Vahvistetaan yhteinen kanta avoimen verkon tarjoamisen annetusta (ONP) direktiivistä ja rahoitusperiaatteet). lukien yleispalvelun kustannus- soveltamisesta (mukaan yhteenliittämiseen Vahvistetaan parlamentin hyväksymismenettelyjen yhteisestä kehyksestä Euroopan yhteisössä. kanta ehdotuksesta Euroopan yleisten direktiiviksi lupien antamisen yhteinen ja ja yksittäisten neuvoston Ennen 30 päivää syyskuuta Annetaan tiedonanto komission laatimista perusteista, jotka ja 1996 koskevat puhelintoiminnan yleispalvelun kustannuksia rahoitusta Euroopan yhteisössä. Ennen 31 joulukuuta 1996 päivää Vahvistetaan yhteinen kanta ehdotuksesta neuvoston ja Euroopan parlamentin direktiiviksi puhelintoimintadirektiivin muuttamisesta. Annetaan direktiivi avoimen verkon soveltamisesta yhteenliittämiseen. tarjoamisen (ONP) Annetaan direktiivi luvanannosta. Jäsenvaltiot antavat tiedonannot puhelintoiminnan ja yleisten televerkkojen tarjoamisen hyväksymisjärjestelyistä mukaan lukien yleispalveluun liittyvät velvoitteet. Ennen 30 päivää kesäkuuta Komissio tekee päätökset hyväksymisjärjestelyistä. 1997 kilpailun Täydellisen tiedot luvanantomenettelyistä sekä yhteenliittämisen ehdoista ja edellytyksistä julkaistaan jäsenvaltioissa. direktiivissä vaaditut Hyväksytään ehdotus neuvoston ja Euroopan parlamentin direktiiviksi puhelintoimintadirektiivin muuttamisesta. Ennen tammikuuta 1998 Ï päivää Telepalvelujen ja -verkkojen mahdollisin osalta, kun järjestelyt ovat perusteltuja ja niitä valvotaan. siirtymäjärjestelyin tiettyjen täydellinen vapauttaminen jäsenvaltioiden Ensimmäinen komission seurantakertomus puhelintoiminnan yleispalvelun ja kohtuuhintaisuudesta yhteisössä. laajuudesta, laadusta tasosta, 27 Lite 2 : Teleyleispalvelu Euroopan Yhteisössä Nykyisin LIITE 2 TELEYLEISPALVELU EUROOPAN YHTEISÖSSÄ NYKYISIN Tässä liitteessä esitellään Euroopan yhteisön nykyistä palvelun tasoa koskevan selvityksen tulokset. Siinä käsitellään seuraavaa viittä aluetta: (I) Telepalvelujen tarjonnan yleinen kehitys (II) Telepalvelun levinneisyyden määrälliset mittarit (III) Telepalvelun laadun mittarit (IV) Kehittyneiden puhelinpalveluiden saatavuus (V) Tariffien muutokset ja erityisten tai kohdennettujen tariffijärjestelyjen käyttö Tiedot perustuvat pääasiassa vastauksiin, jotka komissio sai jäsenvaltioilta kesällä 1995 lähettämäänsä kyselyyn. Kyselylomake on tämän liitteen lopussa. I TELEPALVELUJEN TARJONNAN YLEINEN KEHITYS Viime vuosikymmenen aikana tekniikan ja palvelujen kehittyminen on vaikuttanut merkittävästi peruspuhelinpalvelun luonteeseen. 1. Suhteellisten edullisten telekopiokoneiden ja modeemien kehittyminen merkitsee sitä, että tavallisia puhelinlinjoja käytetään yhä enemmän tiedon, kuvan ja myös puheen välittämiseen, vaikkakin suhteellisen alhaisella nopeudella. 2. Puhelinverkon digitalisointi parantuminen merkitsevät ja merkinannon lisäpuhelinpalvelujen tarjoamista peruspuhelinlinjan välityksellä. Näihin palveluihin kuuluu kutsunsiirto, puhelunsiirto ja koputus, puheposti ja kutsuvan tilaajan tunnistuksen mahdollistavat palvelut (kutsujan numeron ilmaisu). Teletoiminnan harjoittajilla on mahdollisuus saada merkittäviä tuloja näiden lisäpalvelujen avulla. Lisäksi asiakkaille voidaan nykyään paljon helpommin tarjota entistä kehittyneempiä yksityiskohtaisia laskutustietoja kuten eritelty laskutus. 3. Vaikka kaikki teletoiminnan harjoittajat eivät vielä tarjoa tai markkinoi laajalti monia edellä mainittuja palveluja varsinkaan yksityisasiakkaille, useimmat tarjoavat ISDN- palvelua (digitaalinen monipalveluverkko), ja jotkut suunnittelevat ISDN-liittymän tarjoamista tietyillä alueilla samaan hintaan kuin analogista yhteyttä. ISDN:ää aletaan käyttää sovelluksiin, joilta käyttäjät vaativat lisätoimintoja. Esimerkkeinä ovat työpöytävideoneuvottelut tai datasiirto kiinteiden johtojen vaihtoehtona tai varmistuksena ja ryhmän 4 tai nopeampi telekopiointi. 4. Langaton puhelintoiminta ja erityisesti matkaviestinverkkojen ja tavanomaista -tilaajien määrä ovat kasvaneet voimakkaasti. Viisi prosenttia puhelimen tilaajista Euroopan yhteisössä ovat nykyään matkaviestinverkkojen tilaajia^. Langaton' televiestintä on osoittautunut tietyn tyyppisen käytön osalta toiminnaltaan ja televiestintää edullisemmaksi. Langattoman kustannuksiltaan tai harvaan asutuilla alueilla on yhteyden huomattavasti halvempaa kuin kiinteän linjan asentaminen. Tilaajaliittymien langattomat sovellukset, joita esiintyy erityisesti Keski- ja Itä-Euroopassa, ovat yksi keino verkon nopeaan ajantasaistamiseen ja puhelinpalvelun suuren kysynnän tyydyttämiseen tai tilaajaliittymäkilpailun avaamiseen. Esimerkiksi Espanjassa2 ja toimittamiseen Saksassa käytetään tarjoaminen erityisesti syrjäisillä langattomia puhelinratkaisuja palvelun 28 Lite 2 : Teleyleispalvelu Euroopan Yhteisössä Nykyisin maaseudulla, ja digitaalisen eurooppalaisen langattoman televiestinnän (DECT) tekniikkaa käytetään kilpailussa tilaajaliittymistä Suomessa. 5. Satelliittiviestintä ei ole vielä saavuttanut aikaisemmin luvattua asemaa yleisen puhelinpalvelun toimittamisessa, koska sääntelyä koskevat ja tekniset rajoitukset ja myös ovat estäneet kasvua viime aikoihin asti. Uusi sääntely-ympäristö henkilökohtaisten satelliittiviestintä-palvelujen syntyminen voivat kuitenkin kehittää edelleen satelliittiviestinnän asemaa syrjäisten alueiden yhdistämiseksi yhteisössä, tehnyt ehdotuksen satelliittivälitteisten ja yhteensovittamisesta3. henkilöviestintäpalvelujen VSAT^jen alueiden käyttö on myös mahdollista palvelemiseen, jotka odottavat entistä pysyvämmän maanpäällisen infrastruktuurin käyttöönottoa. tätä edistääkseen komissio on luvanannon tilapäinen syrjäisten valinnan ja joka tukee puhelin- 6. Sääntelyn vapauttamisen ansiosta voidaan hyödyntää yhä paremmin kiinteiden yhdistelmäverkkojen (kuidun ja koaksiaalikaapelin ja/tai kuparin käyttö osassa paikallisverkkoa) kehittymistä, ja kaapelitelevisiopalvelun yhdistettyä tarjoamista siltä osin kuin uusia luvakesopimuksia on myönnetty ja ISDN:n sääntelytilanne sallii. Tällaisia tai käyttöönottoon laajakaistaverkkojen yhdistämällä entistä kannattavammaksi samalla, kun siirtokustannusten aleneminen johtaa etäisyydestä ja puhelun kestosta entistä riippumattomampiin tariffijärjestelyihin. Kun tehokas kilpailu on alkanut, puhelin-, tieto- ja viihdepalvelujen yhdistetty tarjoaminen tällaisessa ympäristössä voi antaa teletoiminnan harjoittajille mahdollisuuden hinnoitella puhelintoiminnan osa-alueet edullisemmiksi, mikä osoittaa niiden verkkojen entistä tehokkaampaa käyttöä ja kahta tulonlähdettä. pakkaustekniikoiden yleispalvelun ja on mahdollista digitaalisten saada tekniikoita käyttämällä toimittaminen ja niitä 29 Lite 2 : Teleyleispalvelu Euroopan Yhteisössä Nykyisin II TELEPALVELUJEN LEVINNEISYYDEN MÄÄRÄLLISET MITTARIT Telepalvelujen laatu ja taso ovat parantuneet tasaisesti ja merkittävästi Euroopan yhteisössä viiden viime vuoden aikana. Tämä ilmenee jäsenvaltioiden antamien kyselyvastausten yksityiskohdista ja monista keskustelumuistion perusteella saaduista huomautuksista. Joitakin nykyisen ympäristön piirteitä on syytä korostaa. 1. Yleensä niiden talouksien määrä, joissa on puhelin, on yhteisössä kasvanut merkittävästi (katso taulukko A1). Ranskassa, Alankomaissa ja Pohjoismaissa kotitalouksien puhelintiheys oli jo vuonna 1990 suurempi kuin 90 prosenttia ja on sen jälkeen kasvanut, ja vieläkin merkittävämpää kasvua on tapahtunut muualla. Vuonna 1990 vain 66 prosentilla Irlannin talouksista oli puhelin, kun nykyään puhelimia on 80 prosentilla niistä, ja Portugalissa määrä on noussut samana aikana 47,1 prosentista 74,8 prosenttiin. On kuitenkin huomattava, ettei neljällä viidestä kansallisesta sääntelyviranomaisesta ole tästä yleispalvelun perusmittarista. Silloin kun tietoja on saatavilla, ne eivät ole suoraan verrannollisia jäsenvaltioiden välillä. julkisesti käytettävää tietoa 2. Puhelinliittymien keskimääräinen lukumäärä sataa taloutta kohti on myös kasvanut Euroopan yhteisössä huomattavasti 87:stä 96 liittymään taloutta kohti. Nämä luvut ovat vertailukelpoisempi mittari eri jäsenvaltioiden tilanteita tarkasteltaessa, eikä niissä erotella talouksia tai henkilöitä, joilla on enemmän kuin yksi puhelinliittymä (esimerkiksi liiketoimintaan ja/tai telekopioliittymä ja yksityisliittymä), niistä, joilla ei ole puhelinta. Tämän seurauksena Tanskan, Ranskan, Luxemburgin, Suomen ja Ruotsin kotitalouksien puhelinliittymätiheys on suurempi kuin sata prosenttia. 30 Lite 2 : Teleyleispalvelu Euroopan Yhteisössä Nykyisin Taulukko A1: Puhelintiheys Euroopan yhteisössä Maa Puhelimen omaavien talouksien u s' prosenttiosu Liittymien lukumäärä 100 taloutta kohti2 B DK3 D< GR E F IRL I L NL A pb FIN S' GB EY:n keskiarvo 1990 ei tietoja 94. 3 80 ei tietoja ei tietoja 94 66 ei tietoja ei tietoja 93 1994 ei tietoja ei tietoja 89 ei tietoja ei tietoja 96. 4 80 ei tietoja ei tietoja 96. 5 1990 92 106 93 96 89 111 75 99 105 96 81 103 81 80 80 104 60 90 88 96 ei tietoja ei tietoja ei tietoja ei tietoja 47,1 95b 98. 7 88 - 74,8 97° 98. 7 91. 1°" - 43 103 121 89 87 64 104 121 99 96 Lähde: Kansalliset sääntelyviranomaiset (1995) ei tietoja: Kansallisella sääntelyviranomaisella ei ole näitä tietoja käytettävissään. keskiarvoon. Itävalta ei sisälly EY:n Huomautuksia 1 Tässä taulukon osassa ovat uusimmat käytettävissä olevat tiedot (tavallisesti vuodelta 1994). Mahdolliset lisätiedot ovat näissä huomautuksissa. Kotitalouksien puhelintiheyttä osoittava luku on epätäydellinen, koska se ei tarkoita samaa kuin puhelimen omaavien talouksien lukumäärä; viimeksi mainittu olisi enintään sata. Lähde: Tele Danmark. Saksan uudet osavaltiot sisältyvät lukuun. Luvut koskevat puhelintiheyttä Portugalin mantereella (lukuunottamatta Madeiraa ja Azoreja). Talouksien puhelintiheys mainitut saaret mukaan lukien oli 74,8 prosenttia vuonna 1994. Arviot vuosille 1990 1995. Prosenttiosuudet ovat vuodelta 1989 eli viimeiseltä vuodelta, jona lukuja laskettiin saavutetun korkean puhelintiheyden vuoksi. Tiedot ovat maaliskuulta 1995 (Lähde: UK Family expenditure survey). 2 3 4 5 6 7 8 31 Lite 2 : Teleyleispalvelu Euroopan Yhteisössä Nykyisin 3. (liike- levinneisyyden kasvu ulottuu useimmille muillekin alueille: liittymien Palvelujen ja kokonaismäärään maksullisten yleisöpuhelimien tarjontaan. Maksullisten yleisöpuhelimien osalta Euroopan yhteisön keskiarvo on noussut 2,9:stä 3,Leen tuhatta henkilöä kohti, ja kansalliset prosenttiosuudet ovat joko pysyneet ennallaan tai kasvaneet ainoan poikkeuksen ollessa Italia (jossa puhelintiheys oli jo yhteisön korkeimpia). ja yksityisasiakkaat), matkaviestintilaajien määrään Taulukko A2: Kiinteiden puhelimien ja matkapuhelimien lukumäärä sataa henkilöä kohti ja maksullisten puhelimien määrä tuhatta henkilöä kohti Euroopan yhteisössä Pääliittymät Matkapuhelin- tilaajat Maksulliset puhelimet 100 henkilöä kohti 1994 1990 100 henkilöä kohti 1990 1994 1000 henkilöä kohti 1990 1994 39 57 40 39 32 50 28 39 48 46 42 24 54 68 45 43 45 60 48 48 38 55 35 43 55 51 47 35 55 68 49 49 0 2,9 0,4 0 0,1 0,5 0,4 0,5 0,2 0,5 0,5 0,1 5,2 5,6 2,1 0,9 0,7 9,7 3,0 1,4 1,0 1,4 1,7 3,9 3,2 2,0 3,5 1,8 13,3 16,0 6,1 3,6 1,3 1,3 1,7 2,1 1,1 3,2 1,5 7,7 0,8 0,5 4,3 2,6 4,1 4,3 1,6 2,9 1,5 1,6 2,1 3,5 1,4 3,5 1,8 6,8 0,9 0,7 4,3 3,3 4,6 3,7 2,1 3,1 Maa B DK D GR E F IRL 1 L NL A P FIN S GB EY:n keskiarvÀverage keskiarvo Lähde: Kansalliset sääntelyviranomaiset (1995) 32 Lite 2 : Teleyleispalvelu Euroopan Yhteisössä Nykyisin III TELEPALVELUJEN LAADUN MITTARIT 1. Monella alalla tapahtuneen yleisen kasvun lisäksi melkein jokaisessa jäsenvaltiossa asetetaan, valvotaan ja julkaistaan palvelun laatutavoitteisiin liittyviä tuloksia. Tällainen käytäntö on nykyisin vahvistettu puhelintoimintadirektiivin vaatimuksien avulla (katso jäljempänä). Mittarit asetetaan yleensä siten, että palvelun laadun vaaditaan parantuvan vuosittain, ja niiden avulla käyttäjät saavat tietoa siitä, mitä heillä on oikeus odottaa, ja lisäksi ne ovat yleispalvelun ratkaiseva osatekijä sellaisenaan. Samalla kyselyn tulokset ovat osoittaneet huomattavia eroja asetettujen ja/tai saavutettujen standardien välillä eri puolilla yhteisöä, ja niistä käy ilmi vaikeus vertailla tilannetta eri jäsenvaltioissa. Seuraavissa kappaleissa esitetään tiivistelmä tuloksista. 2. Puhelimen toimitusaika (taulukko A3) Melkein kaikissa jäsenvaltioissa asetetaan puhelimen toimittamisen tavoiteaikoja, ja useimmissa myös julkaistaan joitakin tietoja todellisista toimitusajoista. Puhelimen toimitusajan keskiarvo vaihteli jäsenvaltioissa vuonna 1995 yhdestä päivästä Ruotsissa 45 päivään ja 220 päivään Kreikassa. Useimmissa jäsenvaltioissa suurin osa puhelimista (60 80 prosenttia) toimitetaan 5 20 päivässä. Itävallassa 33 Lite 2 : Teleyleispalvelu Euroopan Yhteisössä Nykyisin Taulukko A3: Verkkoon liittämisen tavoiteajat ja todelliset toimitusajat Euroopan yhteisössä 1 Tiedot julkaistaan Tavoite Todellinen toimitusaika B kyllä 90 % 20 työpäivässä'-^ DK kyllä 95% asiakkaan kanssa sovittuna asennuspäivänä. Loput 5% 10 päivässä. D kyllä 80 % 20 työpäivässä GR ei tietoja ei' kyllä satunnaisesti10 ei tietoja E F IRL I L 80 % uusista liittymistä 30 päivässä5 ei tietoja 5 työpäivässä0 ei tietoja uudet liittymät: 60 päivää siirrot: 30 päivää 90,9 % 20 työpäivässä 61,3% 5 työpäivässä3 98 % tavoiteajassa 87,1 % 20 työpäivässä läntisissä osavaltioissa 42,3 % 20 työpäivässä itäisissä osavaltioissa 98,3 % linjoista toimitettu käyttäjän kanssa sovittuna ajankohtana4 keskimäärin 220 päivääb keskimäärin 5 työpäivää keskimäärin 8 päivää9 keskimäärin 11 työpäivää 75 % asiakastilauksista toimitettu 2 viikossa11 97,8 % liittymistä tavoiteaikojen kuluessa ei tietoja ei tietoja 60 % 30 päivässä 89 % 3 kuukaudessa 11 % yli 3 kuukautta NL ei tietoja 1 kuukausi 96 % tavoiteajan kuluessa A P FIN S GB ei tietoja ei tietoja keskimäärin 45 päivässä kyllä kyllä ei tietoja Vain STja Mercury julkaisevat tilastoja säännöllisesti. tavoite: 2 kuukautta (95)/ 1,5 kk(96)/1 kk (97)^2 vähimmäistaso: 2,8/2,4/2 kk ei tietoja 5 päivässä14 ST: Yksityisasiakkaille 8 työpäivässä. Liikeasiakkaille 6 työpäivässä. Mercury. Liittymä asiakkaalle, jolla on välillinen kytkentä 2 päivässä tilauksesta16 keskimäärin 0,4 kuukautta (syyskuu 95) keskimäärin 5. 4 päivässä13 keskimäärin lyhyemmässä ajassa kuin päivässä BT: Yksityisasiakkaiden osalta 85,3 % tavoiteajassa Liikeasiakkaiden osalta 76,4 % tavoiteajassa15 Mercury. 72,8 % liittymistä sovittuna päivänä1 7 ei tietoja tietoja ei ole saatavilla HUOMAUTUKSIA Lähde: Kansalliset sääntelyviranomaiset (1995) Kaikki taulukossa olevat tiedot ovat uusimmat käytettävissä olevat tiedot (tavallisesti vuodelta 1994). Mahdolliset lisätiedot ovat näissä huomautuksissa. Tavoite asetettu Belgacomin hallintosopimuksessa. Vuoden 1995 tavoite on 80 %liittymistä 5 työpäivässä. Vuonna 1993:26,6 % 5 työpäivässä ja 83,9 % 20 työpäivässä. Luvut ovat vuoden 1994 jälkipuoliskolta. Vuoden 1994 ensimmäisellä puoliskolla toimitettiin läntisissä osavaltioissa 83 % linjoista 20 päivässä. Vuoden 1995 tavoite. Tiedot 31. 12. 1994. Espanjan televiestinnän neuvoa-antavalle neuvostolle annetut tiedot. Yleisöllä on mahdollisuus saada mainitulle elimelle annettuja tietoja. France Telecomin ja Direction Générale de Postes et Telecommunications^ välisessä sopimuksessa asetettu tavoite (DGPT:n vuosikertomus 1994). Luvut 31. 12. 1993 (Lähde: DGPT:n vuosikertomus 1994). Viimeisimmät tiedot julkaistiin 21. 3. 1994. Vuonna 1993 keskimäärin 19 päivässä. Tavoiteaika ja hyväksyttävä vähimmäistaso on asetettu ICP:n ja Portugal Telecomin välisessä sopimuksessa, ja se käsittää ajanjaksot 1995,1996 ja 1997. Vuonna 1993 keskimäärin 5,3 päivässä ja vuonna 1992 keskimäärin 5,5 päivässä. 9 10 11 12 13 34 Lite 2 : Teleyleispalvelu Euroopan Yhteisössä Nykyisin 14 15 16 17 Tavoite kuuluu Telian palvelutakuuseen. Suoran Mercuryn verkkoliittymän lisäksi käyttäjillä on pääsy Mercuryn kauko- ja ulkomaanpuheluverkkoon välillisesti BT:n tai jonkun muun paikallisen yhteyden avulla. Verkkoon pääsee valitsemalla erityisen verkkotunnuksen (123) sen jälkeen, kun on liittynyt Mercuryn tilaajaksi. Luvut ovat lokakuun 1994 ja maaliskuun 1995 väliseltä ajalta. Huhtikuun 1995 ja syyskuun 1995 väliseltä ajalta vastaavat luvut ovat 8 6 , 9% ja 7 8 %. Mercury toimitti keskimäärin 82,5 % liittymistä asiakkaan kanssa sovittuna päivänä vuonna 1993. 35 Lite 2 : Teleyleispalvelu Euroopan Yhteisössä Nykyisin 3. Vian korjausaika (taulukko A4) Tavoitteita on asetettu kaikissa jäsenvaltioissa, ja ne ilmaistaan yleensä prosentteina yhden työpäivän aikana korjattavista vioista ja saavutetut tavoitteet asetetaan yleensä 85 95 prosentin välille. Lisäksi kahdessatoista jäsenvaltiossa asiakkaille tarjotaan nykyisin korvausta, jos tiettyjä korjaustavoitteita ei saavuteta. Taulukko A4: Viankorjauksen tavoite- ja todelliset ajat ja korvauskäytännöt Euroopan yhteisössä Maa Viankorjausaika Korvaus järjestelmät Tavoite2 Todellinen korjausaika 71 % ennen seuraavan työpäivän loppua3 81,3 % korjauksista tehtiin tavoiteajassa ei tietoja 100% 12 työtunnissa 91 % tavoiteajassa B DK D 80 % 3 työpäivässä 82,5 % korjauksista tehtiin tavoiteajassa GR 60 % 24 tunnissa0 57 % tavoiteajassa E F IRL 1 L NL A plö 6 päivässä0 92 % ennen seuraavan työpäivän loppua? ei tietoja ei tietoja 5 päivässä0 12 työtunnissa 98,4 % vioista hoidettiin 24 tunnissa 86,3 % korjauksista tehtiin tavoiteajassa^ 90 % 2 päivässäy 67,3 % samana päivänä 97,1% 2 päivässä 86,2 % samana päivänä 100 % 10 päivässä 98 % korjauksista tehtiin tavoiteajassa 1 päivässä0 93 % 24 tunnissa tavoite: 2 työpäivässä 83 % (95)/ 85 % (96)/90 % (97) vähimmäistaso: 75 %/80 %/85 % 92 % 2 työpäivässä (syyskuu 1995) Jos Tele Danmark ei noudata toimitusaikaa olemassa olevan liittymän muuttamiseksi yleiseen televerkkoon tai jos televerkkoon tulee yhteyden keskeytymisen aiheuttavia vikoja, Tele Danmark vähentää tilausmaksusta kyseistä ajanjaksoa vastaavan summan, jos se ylittää 25 Tanskan kruunua. Summa vähennetään seuraavan laskun tilausmaksuista. Porrastettu alennusjärjestelmä (täyteen 100 % alennukseen saakka) verkkoon liittämisviipeiden ja korvausjärjestelmä verkkoon liittämis- ja viankorjaus-viipeiden osalta palvelun luonteen ja viipeen pituuden mukaan. 4 Perusmaksun palautus, jos viankorjauksen tavoiteaikaa ei noudateta. Liittymän kuukausivuokran osittainen palautus korjausten osalta, joihin kulunut aika ylittää tavoiteajan. ei tietoja ei järjestelmiä ei tietoja Vuokramaksu palautetaan, jos viankorjauksen tavoiteaikaa ei noudateta. Kaksinkertainen kuukausivuokra palautetaan, jos viankorjauksen tavoiteaikaa ei noudateta. 1/30 kuukausimaksusta palautetaan jokaista tavoiteajan ylittävää korjauspäivää kohti. Kuukausittaisen tilausmaksun palautus niiden päivien osalta, joina palvelu oli keskeytynyt. 36 Lite 2 : Teleyleispalvelu Euroopan Yhteisössä Nykyisin FIN ei tietoja 66,4% 24 tunnissa11 S GB 1 työpäivässä12 93 % korjauksista tehtiin tavoiteajassa BT. seuraavan työpäivän loppuun mennessä^ Nopeaa palvelua on tarjolla lisämaksusta. 98,9 % liikeasiakkaiden ja 95. 2 % kotitalouksien asiakkaiden viankorjauksista 2 työpäivässä13 Mercury. 2100-palvelun yhteydessä 24 tunnissa, välillisen palvelun yhteydessä 90 % viankorjauksista 24 tunnissa 68. 3 % 4 tunnissa 94,1 % 48 tunnissa Kuukausiperusmaksu palautetaan, jos linja on epäkunnossa enemmän kuin 48 tuntia yhden kuukauden aikana. Neljännesvuosimaksun alennus, jos uutta liittymää ei saa 5 päivässä tai jos vikaa ei korjata tavoiteajassa. Mahdollisuus saada korvausta useista saamatta jääneistä palveluista joko päivätaksan tai todellisen rahallisen menetyksen perusteella enintään 1000 puntaa. 14 Mahdollisuus saada korvausta myöhästyneestä palvelusta sen laadun ja viipeen pituuden mukaan enintään 5000 puntaa. ei tietoja tietoja ei ole saatavilla HUOMAUTUKSIA Lähde: Kansalliset sääntelyviranomaiset (1995) 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 tavoiteajat perustuvat vastaavien Kaikki taulukossa olevat tiedot ovat uusimmat käytettävissä olevat tiedot (tavallisesti vuodelta 1994). Mahdolliset lisätiedot ovat näissä huomautuksissa. Mahdollisuuksien mukaan ja jos erityistä tavoitetta ei ole asetettu, viankorjauksen korvausjärjestelmien aikarajoihin korvauksensaantioikeuden määrittämiseksi. Katso huomautus 6 jäljempänä. Belgacomin ja Belgian hallituksen välisessä hallintosopimuksessa vuodelle 1994 asetettu tavoite. Vuoden 1995 tavoite on 76 %. Esimerkiksi verkkoliittymän viivästyminen enintään 10 työpäivällä oikeuttaa tilaajan enintään 30 % alennukseen liittymämaksusta, ja yli 2 työpäivän viive peruspuhelinpalvelun korjauksessa oikeuttaa tilaajan saamaan 50 Saksan markkaa. 24 päivänä heinäkuuta 1995 laadittu Kreikan puhelinasetuksen muuttamista koskevassa kiertokirjeessä asetettiin tavoite 5 työpäiväksi vuodelle 1995 ja 3 työpäiväksi vuodelle 1996. Tavoite perustuu korvausjärjestelmissä käytettyihin aikarajoihin korvauksensaantioikeuden määrittämiseksi. France Telecomin ja Direction Générale de Postes et Télécommunications'n välisessä sopimuksessa asetettu tavoite (DGPT:n vuosikertomus 1994). Luvut 31. 12. 1993 (Lähde: DGPT:n vuosikertomus 1994). Luku perustuu asiakkaiden vikailmoituksiin. Liittymävioista 88 % korjataan 2 päivässä. Tavoiteaika ja hyväksyttävä vähimmäistaso on asetettu ICP:n ja Portugal Telecomin välisessä sopimuksessa, ja se käsittää ajanjaksot 1995,1996 ja 1997. Korvausta voi saada kolmen päivän jälkeen, jos palvelua ei ole toimitettu operaattorista johtuvista syistä ja kymmenen päivän jälkeen, jos palvelua ei ole toimitettu ylivoimaisen esteen vuoksi. Vuonna 1993 73,5 vioista korjattiin 24 tunnissa. Tavoite kuuluu Telian palvelutakuuseen. Luvut ovat vuoden 1994 huhti- ja syyskuun väliseltä ajalta. Samana aikana 87,6 % liikeasiakkaiden viankorjauksista hoidettiin 5 työtunnissa ja 75,5 % kotitalouksien asiakkaiden viankorjauksista 9 työtunnissa tai asiakkaan kanssa sovittuna päivänä. Asiakkaalla on oikeus vaatia päivätaksaan perustuvaa yhden kuukauden vuokramaksua kustakin viivästyspäivästä. 37 Lite 2 : Teleyleispalvelu Euroopan Yhteisössä Nykyisin 4. Toimivien maksullisten yleisöpuhelinten määrä prosentteina (taulukko A5) Yleisöpuhelimilla on erityisasema puhelinten vähäisen määrän tasoittajana varsinkin maaseutualueilla. Niissä jäsenvaltioissa, joissa tietoja on saatavana, erittäin monet maksulliset yleisöpuhelimet (92 98 prosenttia) ovat toimintakuntoisia. Viiden jäsenvaltion kansalliset viranomaiset eivät kuitenkaan voineet toimittaa tietoja toimivien maksullisten yleisöpuhelinten prosenttiosuudesta. Taulukko A5: Toimivien maksullisten jäsenvaltioissa vuonna 19941 yleisöpuhelimien keskiarvo prosentteina B ei tie toja DK 92^ 973 D eitie- toja GR 95 E ei tie toja4 F ei tie toja5 IRL yli 93 I ei tie toja L yli 97 NL 95 A 97 P 99,9 FIN ei tie toja s +/-98 GB 94. 6Ö ei tietoja tietoja ei ole saatavilla HUOMAUTUKSIA Lähde: Kansalliset sääntelyviranomaiset (1995) 1 2 3 4 5 6 Kaikki taulukossa olevat tiedot ovat uusimmat käytettävissä olevat tiedot (tavallisesti vuodelta 1994). Mahdolliset lisätiedot ovat näissä huomautuksissa. Kolikkokäyttöiset maksupuhelimet. Korttikäyttöiset maksupuhelimet. Kaiken tyyppisten (eli julkisissa ja yksityistiloissa olevien) yleisöpuhelimien keskimääräinen viankorjausaika on 2,8 tuntia; puhelinkioskien osalta se on 10,6 tuntia. France Telecomin ja Direction Générale de Postes et Télécommunications'n välisessä sopimuksessa vaaditaan, että vain 5 % maksullisista yleisöpuhelimista saa olla epäkunnossa yli 24 tuntia. 31 päivältä joulukuuta 1993 olevien tietojen mukaan 4,8 % puhelimista oli epäkunnossa kauemmin (lähde: DGPT:n vuosikertomus 1994). Luku koskee BT:n maksullisia yleisöpuhelimia lokakuun 1994 ja maaliskuun 1995 välisenä aikana. Edeltävän puolen vuoden aikana luku oli 95,9 %. 5. Avoimen verkon tarjoamisen (ONP) soveltamisesta puhelintoimintaan annetun direktiivin liitteessä II vaaditut toimitusajan ja palvelun laadun mittarit Puhelintoiminnasta annetun direktiivin^ mukaisesti jäsenvaltioita vaaditaan vuoden 1996 lopusta lähtien asettamaan ja julkaisemaan toimitusaikatavoitteet ja palvelun laadun teletoiminnan mittarit seuraaville harjoittajien osalta: tekijöille direktiivin soveltamisalaan kuuluvien Ensimmäisen verkkoliittymän toimitusaika Vikojen määrä liittymää kohden, vian korjausaika ja epäonnistuneiden puhelujen määrä Valintaäänen viive ja puhelunmuodostusviive Siirronlaatutilastot Operaattoripalvelujen vastausaika Toimivien kolikko- ja korttiyleisöpuhelimien osuus Laskutustarkkuus Tulokset on julkaistava vuosittain, ja komissio julkaisee Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä, mistä tiedot löytyvät kansallisella tasolla. Mittarien valinnasta kuvastuu osittain OECD:n, ITU:n ja ETSI:n jo suorittama työ6. IV KEHITTYNEIDEN PUHELINTOIMINTOJEN SAATAVUUS 1. Kehittyneitä puhelintoimintoja on yhä enemmän kaupallisesti saatavilla tai koekäytössä kaikkialla yhteisössä, vaikka levinneisyys usein liittyykin kansallisten verkkojen digitalisoinnin laajuuteen. 38 Lite 2 : Teleyleispalvelu Euroopan Yhteisössä Nykyisin. Äänitaajuusvalinta (DTMF) on käytettävissä kaikissa jäsenmaissa (vaikka se toisinaan rajoittuu tilaajiin, joilla on liittymä digitaaliseen keskukseen). ja kutsunsiirtopalvelut ovat myös varsin Koputus- ja kutsuvan tilaajan tunnistus on tarjolla viidessä jäsenvaltiossa, ja teletoiminnan harjoittajat kolmessa jäsenvaltiossa tarjoavat sitä osana ISDN:ää, ja sen tarjoamista tai koekäyttöä suunnitellaan lisäksi kolmessa jäsenvaltiossa vuoden 1996 aikana. laajalti käytettävissä, Puhelunrajoitustoiminnot ovat käytettävissä kahdessatoista jäsenvaltiossa (vaikka Itävallassa, Belgiassa, Tanskassa ja Suomessa toiminto rajoittuu nykyään tiettyihin lisäarvopalveluihin). Puhepostipalvelut ovat käytettävissä seitsemässä jäsenvaltiossa, kolmessa muussa jäsenvaltiossa kokeilu on parhaillaan käynnissä, ja lisäksi toiminto on yleinen GSM-verkossa. 2. kansallisella Mainituista toiminnoista kolme (äänitaajuusvalinta, kutsunsiirto ja kutsuvan tilaajan annetussa tunnistus direktiivissä puhelinpalveluina, jotka otetaan käyttöön kansallisesti asetettujen ajankohtien mukaisesti. Ne ovat yhä useammin saatavilla suuressa osassa verkkoa. tasolla) määritellään puhelintoiminnasta Koputus on palvelu, jonka avulla tilaajalle ilmoitetaan (tietyllä äänimerkillä) käynnissä olevan puhelun aikana tulevasta uudesta puhelusta. Käyttäjällä on mahdollisuus ottaa tuleva puhelu vastaan, hylätä se tai jättää huomiotta. Kutsunsiirto on palvelu, jonka avulla palvelun käyttäjä voi ohjata verkon siirtämään kaikki numeroonsa (Palvelua ei pidä sekoittaa viivästettyyn ennakkosiirtoon, joka tapahtuu, kun puheluun ei määräajassa vastata tai liittymä on varattu. ) toiseen numeroon. tulevat puhelut Puhelunsiirto on palvelu, jonka avulla käyttäjä voi siirtää muodostetun puhelun kolmannelle osapuolelle. Puhelun voi siirtää joko kutsuva tai kutsun vastaanottava tilaaja. Kutsuvan tilaajan tunnistus on palvelu, jonka avulla kutsuvan tilaajan numero ilmoitetaan kutsun vastaanottaneelle tilaajalle ennen puhelunmuodostusta. Kutsuva tilaaja voi mahdollisesti rajoittaa numeronsa ilmoittamista kutsun vastaanottavalle tilaajalle. Aänitaajuustoiminto (Dial-Tone Multi-Frequency, DTMF) tarkoittaa käyttäjille äänitaajuusvalinnan tarjoavaa toimintoa, joka on olennainen monien uusien vuorovaikutteisten puhelinpalvelujen kannalta. Toiminto määritellään avoimen verkon soveltamisesta puhelintoimintaan annetussa direktiivissä siten, että kiinteä yleinen puhelinverkko tukee äänitaajuuspuhelimien käyttöä merkinannossa vaihteeseen käyttäen ITU-T -suosituksessa Q. 23 määriteltyjä ääniä ja tukee samojen äänien käyttöä päästä päähän -merkinannossa koko verkossa sekä yhdessä jäsenvaltiossa että jäsenvaltioiden välillä. Digitaalinen monipalveluverkko (ISDN) on verkko, jossa puhelintoiminnan, tekstin, datan ja kuvien siirto on mahdollista yhden ainoan liittymän välityksellä olemassa olevaa tilaajaliittymää käyttäen. 39 Lite 2 : Teleyleispalvelu Euroopan Yhteisössä Nykyisin Taulukko A6: Kehittyneiden puhelintoimintojen saatavuus Euroopan yhteisössä Maa B DK D GR E F IRL 1 L NL A P FIN S GB Ääni taajuus valinta (DTMF) kyllä1 kyllä kyllä kyllä^ kyllä kyllä kyllä0 kyllä^ kyllä kyllä kyllä kyllä1» kyllä kyllä kyllä Koputus Kutsunsiirto Puheposti yleisessä verkossa kyllä^ kyllä0 kyllä kyllä0 kylläy kyllä kyllä** kyllä kyllä e i1* kyllä kyllä10 kyllä kyllä kyllä kyllä^ kyllä0 eiö kyllä0 kylläy kyllä kyllä0 kyllä kyllä kyllä kyllä kyllä10 kyllä kyllä kyllä kyllä kyllä0 kyllä ei ei kyllä kyllä0 e i" ei e l" kyllä10 kyllä10 kyllä kyllä e i11 Kutsuvan tilaajan tunnistus kyllä3 eiö kyllä ei eilö kyllä ei kyllä3 ei eliö kyllä3 kyllä kyllä kyllä kyllä Puhelun- rajoitus toimi n not kyllä4 kyllä'' kyllä ei ei kyllä ei kyllä1^ kyllä13 kyllä kyllä11 kyllä1 ö kyllä19 kyllä kyllä HUOMAUTUKSIA Lähde: Kansalliset sääntelyviranomaiset (1995) 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 93,5 % julkisen kytkentaisen puhelinverkon (PSTN) linjoista. 60 % juikisen kytkentaisen puhelinverkon linjoista. Saatavana digitaalisessa monipalveluverkossa (ISDN). Puhelunrajoitus käytettävissä estämään kaikki puhelut kioskipalveluihin. Saatavuus on liitetty kaupallisesti siihen, onko tilaajalla liittymä digitaaliseen keskukseen (suluissa näiden valtioiden tilaajamäärä prosentteina): Tanska (55 %), Kreikka (3 %), Irlanti (75 %) ja Italia (76 %). Käyttöönotto vaiheittain helmikuussa 1996. Kaupallisesti on saatavana puhelurajoitus tiettyjen lisäarvopalvelujen osalta; linja- tai puhelukohtainen puhelutoimintojen (esimerkiksi kutsuvan tilaajan tunnistuksen) rajoitus otetaan käyttöön joulukuussa 1995. Teknisesti mahdollista digitaalisessa monipalveluverkossa, muttei vielä kaupallisesti saatavana. 47,8 prosentilla tilaajista on mahdollisuus palveluun. Palvelun tarjoamista suunnitellaan vuonna 1996 digitaaliseen vaihteeseen yhdistetyille tilaajille. Puhepostia kokeiltiin vuonna 1995. Kaukopuheluiden ja kioskiperiaatteella laskutettavien palvelujen puhelunrajoitustoiminnot. Asiakkailla on mahdollisuus liittymäkohtaiseen puhelutoimintojen rajoitukseen. Koekäyttö 1995 ja käyttöönotto 1996. Koekäyttö 1995. Saatavana matkapuhelimiin (GSM). Rajoitus käytettävissä vain tiettyihin lisäarvopalveluihin (ei liittymäkohtaisia tai puhelunrajoitustoimintoja). Käytettävissä heti, kun tekninen toteutus on mahdollista ja kutsuvan tilaajan tunnistuksen osalta käytettävissä ISDN:ssä heti, kun tekninen toteutus on mahdollista. Asiakkailla on mahdollisuus linjakohtaiseen puhelutoimintojen rajoitukseen ja erityisten lisäarvopalvelujen käytön rajoitukseen. 40 Lite 2 : Teleyleispalvelu Euroopan Yhteisössä Nykyisin V TELEPALVELUJEN KOHTUULLINEN HINTATASO EUROOPAN YHTEISÖSSÄ NYKYISIN Kuten tiedonannosta käy ilmi, useimmille käyttäjille puhelinpalvelun yleinen kohtuullinen hintataso on tärkeää. Monissa saaduissa huomautuksissa myös tähdennettiin, että käyttäjille on annettava enemmän tietoa siitä, paljonko he kuluttavat ja heille on annettava mahdollisuus valvoa kulutustaan paremmin. Tämä on yhä tärkeämpää ympäristössä, jossa puhelimen käyttö yleisesti lisääntyy ja jossa tarjotaan entistä enemmän uusia tietoa tai viihdettä tarjoavia nauhoitettuja puhelinpalveluja, jotka usein kustannuksia yleispuhelinpalvelun hinnoitellaan korkeammiksi. tavanomaisia lisämaksuilla Hintataso vaihtelee yhteisössä jo nyt. Tiedot absoluuttisesta hintatasosta esitetään taulukossa A7. 41 Lite 2 : Teleyleispalvelu Euroopan Yhteisössä Nykyisin Taulukko A7 jäsenvaltioissa : Yksityisasiakkailta perittävät puhelinmaksut1 Euroopan (vuoden 1995 lopussa) yhteisön Asennus- maksut2 (uusi liittymä) B PK D GR E F IRL I L NL A p FIN S GB(BT) GB (Mercury)4 90 2Î2 46 Ï6Ô 133 39 148 99 64 93 90 77 169 79 117 117 Vuokra maksut3 (kahdelta kuukaudelta) 23 27 23 Ï1 16 12 25 Ï2 ÏÏ 22 24 Ï9 ~ 20 20 17 25 3 minuutin paikallispuhelu 3 minuutin kaukopuhelu Ruuhka-aika Hiljainen aika5 Ruuhka-aika Hiljainen aika6 B DK D GR E F IRL I L NL A P FIN S GB (BT) 0,10 0,13 0,11 0,10 0,07 0,09 0,12 0,13 0,08 0,08 0,15 0,06 0,12 0,08 0,12 0,03 0,07 0,04 0,10 0,07 0,03 0,02 0,09 0,04 0,04 0,15 0,02 0,12 0,05 0,05 GB (Mercury)' ei tietoja ei tietoja 0,58 0,29 0,87 0,98 1,00 0,81 0,67 0,92 0,08 0,25 1,21 1,17 0,28 0,24 0,30 0,23 0,23 0,14 0,40 0,65 0,42 0,28 0,46 0,34 0,04 0,13 0,90 0,59 0,17 0,14 0,18 0,15 HUOMAUTUKSIA 1 2 3 Kaikki taulukon maksut on ilmaistu ecuina ja sisältävät arvonlisäveron. Maksut ovat vähimmäismaksuja lukuunottamatta joissakin jäsenvaltioissa perittäviä asennusaika- ja materiaalikuluja. Vuokramaksut osoittavat yhden liittymän hintaa pääkaupungissa. Saksassa hintaan sisältyy ilmaista puhelinaikaa 2,42 ecun an/osta. Mercuryn vuokramaksuun sisältyy BT:n vuokramaksu ja maksu henkilökohtaisesta tunnuksesta. Halvin hiljaisen ajan taksa on otettu huomioon. Katso huomautus 5. Mercury ei tarjoa paikallispuheluja yksityisasiakkaille. 4 5 6 7 42 Lite 2 : Teleyleispalvelu Euroopan Yhteisössä Nykyisin Tariffirakenteiden mukauttamisen edistyminen yhteisössä yleispalvelun yleiseen kohtuuhintaisuuteen ja sen vaikutus 1. Taulukosta A8 käy ilmi telepalvelujen yleisen hintatason muutos Euroopan yhteisön jäsenvaltioissa vuosien 1990 ja 1995 välillä. (Yksityiskohtainen erittely muutoksen eri tekijöistä kansallisten Taulukon sääntelyviranomaisten antamiin lasketaan kansallisten käytäntöjen tietoihin ja ne mukaan. Tämän vuoksi hintojen muutoksia ei voida suoraan verrata eri jäsenvaltioiden välillä. taulukossa perustuvat tiedot A8. ) on Lisäksi taulukoissa A7 ja A8 esitetään prosenttimuutokset eikä todellisia perittyjä hintoja. Tämän vuoksi ei voida vetää johtopäätöksiä näiden hinnannousujen vaikutuksesta kyseisten palvelujen yleiseen kohtuuhintaisuuteen. Kuitenkin tiedot osoittavat tariffirakenteissa parhaillaan tapahtuvaa merkittävää muutosta, yleistä suuntausta erityisesti yleispuhelinpalvelutariffien kiinteiden tekijöiden (liittymä ja vuokra) nousuun, kalliimpiin paikallispuhelumaksuihin ruuhka-aikoina ja useimmissa jäsenvaltioissa vastaaviin alennuksiin alueellisten, kauko- ja ulkomaanpuhelujen hinnoista. 2. Taulukossa A9 esitetään nykyiset kohdennetut tai erityistariffijärjestelyt. 43 Lite 2 : Teleyleispalvelu Euroopan Yhteisössä Nykyisin Taulukko A8: sääntelyviranomaisten arviot) 1990 1995 Tariffien kokonaistarkistukset keskimäärin (kansallisten Tariffien muutokset on ilmaistu todellisina muutoksina, ja mahdolliset nimelliset muutokset ovat suluissa. Yksityiskohtaiset tiedot asennus- ja vuokratariffien sekä paikallis-, alueellisten, kauko- ja ulkomaanpuhelujen tariffien muutoksista ovat taulukossa A8. Tariffien kokonaismuutos prosentteina (1990-1995) ei tietoja. _ ei tietoja - 43,2 (-7,2 nimellinen muutos) ei tietoja -14 (- 3,4 nimellinen muutos) - 42 (- 25% nimellinen muutos) ei tietoja + 3. 7 (pakolliset palvelut) + 6. 6 (pieni käyttäjätariffi) ei tietoja -10,2 (+ 27,6 nimellinen muutos) __ -8 (+ 8 nimellinen muutos) - 23. 7 (-10. 2 nimellinen muutos) B1 _ ~D^ GR2 ID F^ _ IRL L NL4 "A1" P __ ~S^ GBb ei tietoja: Tietoja ei ole käytettävissä. Lähde: Kansalliset sääntelyviranomaiset (1995)HUOMAUTUKSIA 1 2 3 4 5 6 Tiedot yksittäisten tariffien osissa tapahtuneista muutoksista; kokonaislukuja ei ole käytettävissä. Vain puhelumaksujen tariffeissa tapahtuneet keskimääräiset kokonaismuutokset. Ajanjakso 1990 1994. Tiedoista ilmenee määrittelemättömän palvelupaketin hinnanmuutos suhteessa kuluttajahintaindeksiin. Laskettu Telian tariffipakettia koskevan indeksin perusteella. BT:n tariffeissa vuosina 1990 91 ja 1994 95 tapahtuneiden muutosten kokonaismäärä prosentteina ja suhde kaikkien hintavalvontapaketissa olevien palvelujen eikä vain taulukossa lueteltujen palvelujen painotettuun kokonaiskeskiarvoon. Tiedot asiakkaiden televiestintäkuluista ja niiden valvontamahdollisuus 3. 4. yhä useammin Edellä osoitettiin, että puhelunestotoimintoja, joiden avulla heille tarjotaan valvontamahdollisuus siten, että puhelut valittuihin (esimerkiksi lisämaksullisiin) palveluihin tai mahdollisesti kauko- ja/tai ulkomaanpuhelut voidaan estää. yksityisasiakkaiden käytettävissä on Lisäksi puhelintoimintadirektiivissä vaaditaan, että vuoden 1996 lähtien jäsenvaltioiden on asetettava tavoitteet eriteltyjen puhelinlaskujen saatavuudelle, joka on joka tapauksessa kaikkialla EY:ssä yleistymässä oleva palvelu. Eritelty puhelinlasku on tärkeä keino antaa käyttäjille riittävästi tietoa heidän puhelinkuluistaan. Samalla useissa huomautuksissa korostettiin, että nykyisten pitkien laskutuskausien vuoksi joidenkin käyttäjien on vaikeaa valvoa kulujaan ja että tietyn puhelinyhteyden liiallisesta tai epätavallisesta käytöstä on tämän vuoksi annettava varoitus. lopusta Erikoistariffien ja kohdennettujen tariffien käyttö EY:ssä 44 Lite 2 : Teleyleispalvelu Euroopan Yhteisössä Nykyisin Osana telepalvelujen kohtuullisen hintatason yleistavoitetta kaikissa jäsenvaltioissa on tarjolla erikois- ja kohdennettujen tariffien käytäntöjä (yksityiskohtaiset tiedot ovat taulukossa A8) yleisen puhelinpalvelun yleisen kohtuullisen hintatason parantamiseksi tiettyjen käyttäjien tai tiettyjen käyttäjäryhmien osalta, joilla on erityistarpeita tai erityisiä puhelimen käyttötapoja. Pienkäyttötariffeja on käytettävissä Ranskassa, Irlannissa, Ruotsissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Tällaiset käytännöt ovat erityisen tärkeitä tariffien tasapainottamisen yhteydessä, koska yleensä käyttäjille, jotka soittavat vähän tai jotka saattaa olla haittaa tasapainottamisesta johtuvista hintamuutoksista. Lisäksi Belgiassa, Saksassa, Itävallassa on käytössä erityisjärjestelmiä pienituloisille. Kaikki Ranskassa jäsenvaltiot Luxemburgia, Alankomaita ja Suomea lukuunottamatta tarjoavat myös jonkinlaisia erikoistariffipaketteja vanhuksille ja vammaisille. ja ulkomaanpuheluja, soittavat harvoin kauko- ja tässä Erityisesti vammaisten käyttäjien etuja edustavat organisaatiot yhteydessä sitä, että kyseisten järjestelmien olisi oltava tällaisten käyttäjien ulottuvilla ilman muuta tai ainakin järjestelmien käyttöön liittyviä hallinnollisia muodollisuuksia olisi vähennettävä järjestelmään on ilmoittauduttava erikseen). (esimerkiksi sen välttämiseksi, että tähdensivät jokaiseen 45 Lite 2 : Teleyleispalvelu Euroopan Yhteisössä Nykyisin Taulukko A9: Tariffimuutokset Euroopan yhteisössä vuosina 1990 1995 Todellinen muutos on ilmoitettu prosentteina (nimellinen muutos suluissa): * tarkoittaa, että luku ilmaisee todellista muutosta, jos nimellisen muutoksen lukua ei ole ilmoitettu Kokonais- muutos Bi ei tietoja Asennus Vuokra Paikallispuhelut Ensimmäinen liittymä + 39 % Olemassa oleva liittymä - 37 % + 35 % suurilla alueilla + 50 % keskikokoisilla alueilla + 70 % pienillä alueilla + 7,6 % +0,5 % + 8,3 % + 3,5 % + 8,5% ei tietoja -15,4 %* -15,4 %* -15,4 %* DK D3 GR4 Alueelliset puhelut Maan puhelut sisäiset Ulkomaanpuhelut +5,8 % (vierek käisten alueiden välillä) ei muutosta ei tietoja -5,8% (muiden kuin vierekkäisten alueiden välillä) Esimerkkejä: Ranska - 22,2 %; Italia - 33,3 %; Espanja - 28,6 %; USA - 40 %; Japani - 55 %; - 20,6 % -5%2 - 55,4 %* (>100 km) Esimerkkejä: USA - 68,9 %* Norja - 33,9 %* -43,2 % (-7,2 nimellisesti) + 105,2%* + 68,1 %* + 89,1 %* - + 68,6 %* -1,6%* E* ei tietoja F6 -14 % (- 3,4 % nimellinen muutos) 1990-1994 + 2,38 % 1995 - 15% + 30 %7 (+16 %) + 24,2 % + 3. 5% + 192,3 % + 30,7 % + 25% (+11,5%) - 23,5 % + 10,6 % - 29,5 %8 (-37 %) - 34,5 % -19% (>100km) (- 27,5%) 1 ei tietoja ei tietoja Yksityisasiakkaat: + 4 2% Liikeasiakkaat: ei muutosta Ruuhka-aikoina: + 41 % Liikeasiakkaat: + 12% IRL - 42 % (-25 % nimellinen muutos) ei muutosta ei muutosta + 10 % ______________ ruuhka-aikoina: 1 1% liikeasiakkaat: - 6% -4feiö Esimerkkejä: EY: n sisällä -11,7% USA-51,7% -7,5/15% -18,7% (-27,5%)9 Esimerkkejä: GB ruuhka-aik. - 20 %; edull. aikoina - 20 % USA ruuhka-aik. - 43 % edull. aikoina - 48 % GB: muut: - 4,7 % - 4,7 % 46 Lite 2 : Teleyleispalvelu Euroopan Yhteisössä Nykyisin Kokonais- m uutos Asennus Vuokra Paikallispuhelut Alueelliset puhelut Maan puhelut sisäiset Ulkomaanpuhelut L" ei tietoja ei muutosta ei muutosta NL12 pakolliset palvelut + 3,7 %* Pienkäyttäjä-tariffi + 6,6 %* ei muutosta 16,7 % katso maan sisäiset puhelut keskiarvo: + 22 % ruuhka-aikoina: + 26 % edullisina aikoina: + 18 % A P ei tietoja -10,2 % (+27,6 % nimellinen muutos) FIN -5%rö +33 % - 0,6 % (+41,2% nimellinen muutos) ei tietoja ei muutosta ei muutosta - 5,9 % (+ 33,7 % nimellinen muutos) + 11,9% (+ 58,9 % nimellinen muutos) ei tietoja + 14,2 % 14 + 2,4 (%)* katso maan sisäiset puhelut keskiarvo: + 22 % ruuhka- aik. : + 26 % edull. aik. : + 18 % - 40 % + 27,1 %- (+ 80,6 % nimellinen muutos) ei tietoja ruuhka-aikoina: - 6% muulloin: -13,4 % 1995 -13 5 0% -21,3% - 1 1% ei tietoja -13,7 % (+ 22,6 % nimellinen muutos) Eurooppa: - 32,2 % (- 3,6 % nimellinen muutos) Muut:-44,5% (-21,2 % nimellinen muutos) ruuhka-aikoina: - 6 1 , 2% Esi merkkejä 15; Ruotsi - 47,4 % Saksa -19,2 % USA -16,8 % S16 GB18 - 8% (+8 % nimellinen muutos) - 23,7 % (-10,2% nimellinen muutos)-! 9 ei tietoja + 15 2 0 %17 + 6 0 %17 ei tietoja ei tietoja yksityisasiakkaat - 0,7 % liikeasiakkaat - 33,1 % yksityisasiakkaita lukuunottamatta: + 37,5 % liikeasiakkaita lukuunottamatta: + 37,7 % kokonaisuudessaan: + 54,4 % -13 % -19,8% B1-taksa: -19,5% B-taksa: - 35,5 % - 22,3 % ei tietoja: Kansalliset sääntelyviranomaiset eivät ole toimittaneet tiettyjen tariffien prosentuaaUsia muutoksia 1990-1995. Lähde: Kansalliset sääntelyviranomaiset (1995) HUOMAUTUKSIA 47 Lite 2 : Teleyleispalvelu Euroopan Yhteisössä Nykyisin 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 Belgacom maksaa takaisin asiakkailta aikaisemmin vaaditun takuun. Vuosina 1994 1995. Heinäkuusta 1995 lähtien puhelut Tanskasta muihin EY-maihin, Norjaan ja Sveitsiin ovat vähentyneet 20 prosenttia (muina kuin ruuhka-aikoina). Puhelut USAan ja Kanadaan vähenivät samoin tammikuussa 1995. Ajanjakso 1990 1994. Hinnat nousivat 15,4 prosenttia inflaation vuoksi kyseisenä ajanjaksona. Vain puhelumaksujen kokonaismuutoksen keskiarvo. Tariffien muutokset ovat vain vuodelta 1994. Ajanjakso 1990 1994. Prosentuaaliseen muutokseen sisältyvät sekä liittymä- että vuokramaksut. Hintojen lasku johtuu aikaisempaa suurempien paikallispuhelualueiden muodostamisesta. Tiedot koskevat tariffivalikoimaa, joka vaihtelee - 19 prosentista (- 27,5 %) EY:n sisäisten tai rajat ylittävien puhelujen osalta - 32 prosenttiin (-29 %) Pohjois-Amerikkaan soitettujen puhelujen osalta. Sisältää puhelut Pohjois-lrlantiin. Heinäkuusta 1993 lähtien puheluyksikkö on ollut 4 minuuttia (ruuhka-aikoina) ja 8 minuuttia (hiljaisina aikoina). Toukokuun 1. päivästä 1995 lähtien on laskutettu 20 yksikköä vastaava vähimmäissumma kuukausittain tilaajaliittymää kohden. Tiedot osoittavat määrittelemättömän palveluvalikoiman hintamuutoksia suhteessa kuluttajahintaindeksiin. Kokonaisluku on laskettu yksityisasiakkaiden osalta, jotka käyttävät lähinnä paikallisia puhelinpalveluja. Luku olisi erilainen liikeasiakkaiden osatta, koska he käyttävät televiestintää enemmän kauko-ja ulkomaanliikenteessä, ja tällaisten palvelujen hinnat ovat laskeneet huomattavasti. Tiedot osoittavat määritellyn paikallispalveluvalikoiman hintamuutoksia suhteessa kuluttajahintaindeksiin. Valikoimaan sisältyy 8 prosentin yhteysmaksu, vuositilausmaksu ja 750 4-minuuttista paikallispuhelua päiväsaikaan. Edullisin taksa ja edullisin operaattori: (1990) Telecom Finland ja (1995) Telivo. Ajanjakso 1993 1995. Laskettu Telian tariffivalikoimaindeksin perusteella. Hinnanmuutokset koskevat BT:tä. BT:n tariffeissa vuosina 1990 91 ja 1994 95 tapahtuneiden muutosten kokonaismäärä prosentteina ja suhde kaikkien hintavalvontavalikoimassa olevien palvelujen eikä vain taulukossa lueteltujen palvelujen painotettuun kokonaiskeskiarvoon. 48 Lite 2 : Teleyleispalvelu Euroopan Yhteisössä Nykyisin Taulukko A 1 0: Tietyille käyttäjäryhmille kohdistetut erikoistariffijärjestelyt Euroopan yhteisössä Maa Järjestely B DK EL Belgian valtion ja Belgacomin välisessä sopimuksessa määrätään tiettyjen tariffialennuksien myöntämisestä sosiaalisin tai humanitaarisin perustein. i) Sosiaalisin perustein määritellyt ryhmät: Noin 370 000:a henkilöä laskutetaan sosiaalisin perustein määräytyvän puhelintaksan mukaan (8,1 % liittymien kokonaismäärästä). Tariffialennuksia sovelletaan seuraavasti: 70 %:n alennus liittymismaksuista, 50 %:n alennus vuokramaksusta ja 50 ilmaista puheluyksikköä kahden kuukauden ajan. ii) Vanhukset ia vammaiset: Alennetut tariffit (yli 65-vuotiaille) vanhuksille ja vammaisille. Heikkokuuloisille käyttäjille erityinen tekstipuhelinpalvelu, johon kuuluu eri tyyppisten päätelaitteiden tarjonta. Palvelua ei tarjota kaupallisin perustein. Alennetut tariffit heikkonäköisille ja sokeille käyttäjille luettelopalvelujen osalta. Alennetut tariffit vanhuksille, vammaisille ia pienituloisille. Näille erityisryhmille myönnetään 5 Saksan markan alennus vuokramaksuista ja 30 ilmaista puheluyksikköä kuukaudessa. Tariffeja tarkistetaan vuonna 1996, ja alennuksia aiotaan suurentaa. Pienkäyttötariffeja ei ole eikä sellaisia suunnitella. 0 Vammaiset: Alennettuja erikoistaksoja on otettu käyttöön sokeita tilaajia varten. Heille myönnetään 150 ilmaista puheluyksikköä kuukaudessa ensimmäistä tilaajan nimellä tehtyä puhelinliittymää kohden. Lisäksi erityisesti sokeille tilaajille suunniteltuja korttiyleisöpuhelimia on asennettu lentoasemille, rautatie- ja linja-autoasemille sekä sairaaloihin. Yleispalvelun yhteydessä ei ole erityistä pienkäyttötariffijärjestelmää. n Vanhukset ia vammaiset: Erityinen tilaajakäytäntö sosiaalisin perustein, jonka mukaan yli 64-vuotiaat ja vammaiset (vain jos he eivät yllä määrättyyn tulotasoon) saavat 95 prosentin alennuksen kuukausimaksusta ja 70 prosentin alennuksen liittymämaksusta. i) Vammaiset, vanhukset ia sosiaalisin perustein määritellyt ryhmät: Alennetut tariffit erityisryhmille ja sosiaalisin perustein määritellyille ryhmille, kuten vammaisille, yli 65-vuotiaille yksin tai kumppaninsa kanssa eläville ja sotaveteraaneille. Alennuksiin kuuluu 50 prosentin alennus tilausmaksusta, 40 ilmaista puheluyksikköä kuukaudessa (kotimaanpuhelut), ja ilmainen pääsy tietopalveluihin, ii) Pienkävttöiäriestelmässä myönnetään alennusta niille, jotka käyttävät enintään 26 puheluyksikköä kuukaudessa. 49 Lite 2 : Teleyleispalvelu Euroopan Yhteisössä Nykyisin Maa Järjestely IRL NL FIN Ilmainen vuokra ja käyttöavustukset erityisille käyttäjäryhmille, kuten kuuroille, vanhuksille ja vammaisille. i) Vammaiset: Kuurot asiakkaat voivat käyttää erityisiä tekstipäätteitä (Minicom) viestinnässään kuulevien asiakkaiden kanssa. Koska menetelmä on tavallista puhetta hitaampi, teletoiminnan harjoittajalla on hyvitysjärjestelmä, jonka perusteella kuuroilla asiakkailla on oikeus vaatia enintään 70 prosenttia hyvitystä vuosittaisen enimmäismäärän alittavien puhelukustannuksiensa osalta. Lisäksi valtio voi palauttaa arvonlisäveron osuuden kuuroille tarkoitetun Minicom-laitteiston ostohinnasta. ii) Yhtiö avustaa myös muita hyväntekeväisyystyötä tekeviä vapaaehtoisryhmiä, muun muassa samarialaisia, Irlannin syöpäyhdistystä, raiskauksen uhrien kriisikeskusta, ja kyseisten ryhmien palvelujen käyttäjät voivat ottaa niihin yhteyttä ilmaiseksi tai alennetuin taksoin. iii) Pienkävttötariffit: Analogisissa matkaviestinpalveluissa on pienkäyttötariffijärjestelmä, jonka perusteella liittymämaksut ovat jopa 41 prosenttia ja vuokramaksut vähän yli 103 prosenttia tavallisiin maksuihin verrattuna; tosin jälkimmäisiin sisältyy kuukausiluottoa kotimaanpuhelujen osalta. iv) Vanhukset ia vammaiset: Sosiaaliministeriö myöntää valtionapua vanhuksille ja vammaisille eli puhelimen vuokrauksen ilmaiseksi joillekin yksin tai muiden henkilöiden kanssa asuville vanhuksille ja vammaisille. Tammikuusta 1995 lähtien pienkäyttäjille on tarjottu pyynnöstä erikoistariffia (johon kuuluu alhainen vuokramaksu ja alhaiset tariffit vähäisestä kuukausikäytöstä eli 50 liiraa enintään 40 yksiköstä kuukaudessa). P&T Luxembourg ei ole suunnitellut erityisiin sosiaaliryhmiin kohdistettuja käytäntöjä, koska peruspuhelintariffit ovat hyvin alhaisia. Erityisille asiakasryhmille ei ole erikoiskäytäntöjä. Jotkut sosiaaliryhmät, kuten sokeat, vammaiset, eläkeläiset, pienituloiset ia opiskeliiat on vapautettu liittymän peruskuukausimaksusta, ja he saavat käyttää puhelinta ilmaiseksi yhden tunnin ajan kuukaudessa. Erityisiä tariffialennuksia on eläkeläisille, joiden kuukausitulo on maan minimituloa pienempi. Näihin sisältyy 60 prosentin alennus tilausmaksuista ja vähintään 25 ilmaista puheluyksikköä kuukaudessa. Teletoiminnan harjoittajien on myös myönnettävä muun muassa vahvistimella varustettu mikrofonipuhelin ja soitonvaroitus henkilöille, joilla on erityistarpeita. Telemaksujen osalta ei ole erityiskäytäntöjä. Valtion talousarviosta rahoitetaan tietyille erityisryhmille suunnattuja erityispalveluja, joita teletoiminnan harjoittajat eivät halua tarjota (esimerkiksi vammaisten erityispalvelut). Valtion ja Telian välisen sopimuksen mukaan Telia on sitoutunut tarjoamaan pienkäyttötilausta (Telia Mini). Neljännesvuosittainen maksu ei saa ylittää 70 prosenttia tavallisesta neljännesvuosimaksusta, ja vähintään 10 prosentilla yksityisasiakkaista on oltava mahdollisuus tällaiseen tilausmahdollisuuteen. 50 Lite 2 : Teleyleispalvelu Euroopan Yhteisössä Nykyisin GB BT tarjoaa seuraavia järjestelyjä: Hajautettu liittymämaksu: Maksu jaetaan viiteen neljännesvuosierään (hallintokulujen lisäksi). Takuumaksut: Vuonna 1996 BT suunnittelee käyttörajojen käyttöönottoa, jolloin uusien käyttäjien kanssa sovitaan puhelinkulujen kattosummasta. Näin takuumaksujen perimiseen ei olisi enää suurta tarvetta. Pienkävttötariffit: BT tarjoaa toimilupansa perusteella pienkäyttötariffeja, joiden suuntaviivoista neuvotellaan sääntelyviranomaisen kanssa. Vanhukset ia vammaiset: Uusilta yli 65-vuotiailta asiakkailta ei peritä takuumaksua, jolleivät he ole BT:lle velkaa tai varattomia (Kingston noudattaa samanlaista politiikkaa). Suoiattu palveluiäriestely: Järjestelyn avulla vanhukset laskunmaksusta. Ilmainen viankoriauspalvelu: Palvelua tarjotaan asiakkaille, joille puhelin on elintärkeä yhteydenpitoväline; käytännön tarkoituksena on turvata ensisijainen palvelu vian sattuessa. Näkövammaiset ia sokeat asiakkaat: Tällaisille asiakkaille tarjotaan suurin kirjaimin tai sokeainkirjoituksella painettuja tai "puhuvia" laskuja sekä ilmaista numerotiedustelua tarjotaan luvansaantivaatimukset). näkövammaisille asiakkaille ja muille, joiden on fyysisesti mahdotonta käyttää painettua puhelinluetteloa. Kuurot käyttäjät: Kuuroilla on mahdollisuus käyttää kansallista Type talk -puheenvälityspalvelua, jota BT on velvoitettu tarjoamaan ja rahoittamaan toimilupansa perusteella. Tekstipuhelinkäyttäjän alennus on käytettävissä sen vuoksi, että tekstipuhelimella soitetut puhelut kestävät kauemmin kuin vastaavat äänipuhelut. Jotkut kaapeliyhtiöt laskunsa yhtiön edustajien henkilökohtaisten käyntien yhteydessä. ja vammaiset asiakkaat voivat nimetä kolmannen osapuolen huolehtimaan tarjoavat vammaisille asiakkaille mahdollisuutta maksaa Ilmaista numerotiedustelua (jota kaikki yhtiöt täyttääkseen tarjoavat Lähde: Kansalliset sääntelyviranomaiset (1995) 51 Litle 2 : Jäsenval tioille lähetetty kysely JÄSENVALTIOILLE LÄHETETTY KYSELY / - NYKYINEN TILANNE YLEISPALVELUN OSALTA Puhelinten yleistä levinneisyyttä koskevat kysymykset. 1. Mikä oli yritysten ja yksityisten asiakkaiden puhelinlinjojen kokonaismäärä vuoden 1990 lopussa ja vuoden 1994 lopussa? Antakaa uudemmat luvut, jos sellaisia on saatavana. 2. Mikä oli yksityisten puhelinlinjojen suhde kotitalouksien määrään vuoden 1990 lopussa ja vuoden 1994 lopussa? 3. Mikä oli maksullisten yleisöpuhelimien kokonaismäärä vuoden 1990 lopussa ja vuoden 1994 lopussa? 4. Mikä oli matkapuhelintilaajien kokonaismäärä vuoden 1990 lopussa ja vuoden 1994 lopussa? Antakaa uudemmat luvut, jos sellaisia on saatavana. Palvelun laadun perusnäkökohtia koskeva kysymys 5. Kertokaa puhelinpalvelun laadun tärkeimmät tunnusmerkit, jotka ovat julkisia tällä hetkellä. Siltä osin kuin tietoja on saatavana, kertokaa verkkoyhteyden toimitusaika, vikojen korjausajat ja korvausmenetelmät sekä toimivien maksullisten yleisöpuhelimien suhteellinen osuus. Tarjottavan peruspuhelinpalvelun ominaisuuksia koskeva kysymys 5. Kertokaa kiinteiden puhelinpalvelujen operaattoreiden tärkeimmät palvelut. Mainitkaa, tai kertokaa niiden ovatko jotkin seuraavista palveluista saatavana kaupallisesti suunniteltu tuloaika markkinoille: äänitaajuusvalinta (DTMF) , puhelun keskeytys/koputus, kutsunsiirto tai puhelunsiirto, puheposti, kutsuvan tilaajan tunnistus. Mainitkaa myös, onko asiakkailla mahdollisuus poistaa käytöstä ominaisuuksia linja- tai puhelukohtaisesti (kuten kutsuvan tilaajan tunnistus) tai estää pääsy tiettyihin lisäarvopalveluihin (kuten lisämaksullisiin palveluihin tai "kioskipalveluihin"? 52 Litle 2 : Jäsenval tioille lähetetty kysely II- HINNOITTELURAKENTEIDEN, KOHTUUHINTAISUUDEN JA ERITYISTOIMENPITEIDEN MUKAUTTAMINEN Useimmissa jäsenvaltioissa tariffirakenteet muuttuvat, kun niitä tasapainotetaan heijastamaan nykyaikaisia kustannusrakenteita ja kilpailupaineita sekä rohkaisemaan televiestintäverkon tehokkaampaa käyttöä. Kysymyksiä, jotka liittyvät tärkeimpiin hinnoittelun mukautusmenetelmiin ja siihen, onko kokonaishintojen aleneminen mitattavissa, käytetäänkö hintakattojärjestelmiä hinnoittelun mukauttamisen ohjaukseen ja onko saatavana erikoistariffijärjestelmiä. 1. Mitkä ovat suurimmat tariffiuudistukset, jotka on toteutettu tai jotka ovat suunnitteilla? 2. Onko mahdollista antaa tietoa tariffitasojen keskimääräisestä muuttumisesta vuodesta vuokramaksuihin/kiinteisiin 1990 alkaen (yksilöitynä suhteessa liittymämaksuihin, maksuihin sekä paikallis- kauko-ja ulkomaanpuhelumaksuihin)? 3. Mitkä ovat tariffirakenteiden mukauttamisen erityiset kohdetasot, jos sellaisia on? 4. Onko hintakattojärjestelmiä käytössä ja mitä ne ovat? Onko suunnitelmia ottaa käyttöön hintakattojärjestelmiä tai muuttaa olemassa olevia järjestelmiä ja mitä ne ovat? 5. tiedot erityisjärjestelmistä (joko vapaaehtoisesti Antakaa uusimmat tai sääntelyn seurauksena toteutetuista), jotka ovat käytössä tai suunnitteilla palvelun tarjoamiseksi erityisasiakasryhmille. Näihin sisältyvät järjestelmät, jotka on suunnattu tiettyjä sosiaalisia tarkoituksia varten (vammaisten, vanhusten, vähätuloisten jne. järjestelmät), ja joiden tarkoitus on korvata tasapainotettujen tariffien käänteinen vaikutus tiettyihin asiakkaisiin? Mitä pienkäyttäjäjärjestelmiä on lisäksi saatavana tai suunnitteilla (joko vapaaehtoisesti tai sääntelyn seurauksena toteutettuja)? 53 Litle 3 : Luettelo yleispalvelua koskevaan keskustelumuistioon vastanneista organisaatioista LIITE 3 : LUETTELO YLEISPALVELUA KOSKEVAAN KESKUSTELUMUISTIOON VASTANNEISTA ORGANISAATIOISTA ANGA Antelope Consulting APEC - Association of Private European Cable Operators ARD - Radio + TV ASIMILEC A T &T ATC Finland Austrian Ministry of economy and transport Belgacom BellSouth British Telecom Bureau Européen des Unions des Consumateurs Conseil National du Patronat Francais Compagnie General des Eaux COST 219 - National Research & Development Centre for Welfare & Health COST 219 The Mike Martin Consultancy CRID CURDS - University of Newcastle Dansk Industri (Dl) Department of Trade and Industry (Yhdistynyt Kuningaskunta) Deutsche Postgewerkschaft Deutsche Telekom Direction Générale des Postes et Télécommunications (Ranska) ETNO EU Committee of the American chamber of Commerce in Belgium European Conference of Data Protection Commissioners Forschungsinstitut fur anwendungsorientierte Wissensverarbeitung France Telecom Fundesco GEF - Global Electronic Finance Management INESC Ingeneria y Gestion de Redes INTEL International Council of Aircraft Owner and Pilot Associations IPTT Kooperativa Institutet Liikenneministeriö (Suomi) Liikenneministeriö (Ruotsi) Erika Mann M. E. P. Mercury Communications Ltd MFS Communications Ministerie Van Verkeer en Waterstaat (Alankomaat) Omnitel Pronto Italia Portugal Telecom PTT Force Ouvrière PTT Telecom Suomen kuluttajaliitto STET TAG - Telecommunications Action Group TELECEL S. A. 54 Litle 3 : Luettelo yleispalvelua koskevaan keskustelumuistioon vastanneista organisaatioista Telecom Eireann Telefonica de Espana Telenor TELIA AB Thyssen Telecom A. G. The Telecommunications Managers Association United States Council for International Business Universidad de Valencia Universität Potsdam VEBACOM 55 Liite 4: Pääkysymykset yleispalvelua koskevan keskustelumuistion julkisessa kuulemisessa LIITE 4: PÄÄKYSYMYKSET YLEISPALVELUA KOSKEVAN KESKUSTELUMUISTION JULKISESSA KUULEMISESSA Julkisessa kuulemisessa tehtiin annettiin suuri määrä kommentteja. On syytä korostaa viittä esille noussutta pääasiaa: 1. Teleyleispalvelun laajuus tapahtuva palvelun Euroopan yhteisön alueella jatkuva paraneminen tunnustetaan. Muutamissa kommenteissa puollettiin teleyleispalvelun nykyisen käsitteen radikaalia muuttamista siten, että sen määritelmä jäisi kapeaksi, mutta se olisi avoin tulevaisuuden kehitykselle asiakkaiden ja markkinoiden kysynnän muuttuessa. Erityisesti heikommin kehittyneiden alueiden käyttäjäjärjestöt ja operaattorit ehdottivat kuitenkin, että teleyleispalvelun nykyisen käsitteen pitäisi olla kunnianhimoisempi ja siihen tulisi sisältyä sekä kiinteät johdot että digitaalinen monipalveluverkko (ISDN). tason ja Samalla tuettiin Euroopan tason toimenpiteitä nykyisen käsitteen vahvistamiseksi, jotta päästäisiin eroon tällä hetkellä vallitsevista merkittävistä aukoista teleyleispalvelun laajuuden ja nimenomaisen kohtuuhintaisuusvelvoitteen suhteen. Korostettiin sen varmistamista, että käyttäjillä on riittävästi tietoa siitä, mihin he kuluttavat rahaa, ja että he pystyvät valvomaan rahan kulutusta (esimerkiksi eritelty joustavat maksutavat, liittymämaksujen jakaminen eriin tai käyttäjien mahdollisuus estää puhelut tiettyihin numeroihin). laskutus, 2. Palvelun laatuja vertailukelpoisuus Euroopan tasolla Yksi kuulemisessa ilmi tulleista erityishuolenaiheista oli huomattava vaihtelu kansallisella tasolla nykyisin vallitsevien palvelun käyttäjien huolenaihetta täydensivät vaikeudet, joita joillakin kansallisilla sääntelyviranomaisilla on ollut teleyleispalvelun perusindikaattoreiden (esimerkiksi niiden kotitalouksien määrä, joissa on puhelin) saamisessa, ja tiettyjen tietojen vertailukelvottomuus jäsenvaltioiden kesken. laatutavoitteiden välillä. Tätä Tilannetta parantaa osittain puhelintoimintadirektiivi, jossa säädetään kansallisen palvelun laatuindikaattoreiden laatimisesta ja julkaisemisesta. Kuulemisen perusteella käyttäjät etsivät kuitenkin jotakin enemmän ja palvelun vaihteleva taso jäsenvaltioissa vaikuttaa Euroopan laajuisten verkkojen ja palvelujen tarjoamiseen, ja jos tätä ei oikaista, ja heikommin seurauksena saattaa olla sosiaalisen kehittyneiden alueiden yhteenkuuluvuuden tavoitetta. lisääntyvä kuilu yhteisön kehittyneiden välillä, mikä heikentää taloudellisen ja Yksi kuluttajajärjestöjen esille tuomista huolista oli, onko kansallisella tasolla riittäviä pakotteita palvelun laadun parantamiseksi. Yleisellä tasolla nämä järjestöt ottivat esille kuluttajan osallistumisen - sekä kansallisella että Euroopan tasolla - palvelun laatutavoitteiden ja kohtuuhintaisuuteen tähtäävien jotka koskevat toimenpiteiden teleyleispalvelun tulevaisuuden kehitystä ja tietoyhteiskuntaa. tasolla, päätöksiin, ja yleisemmällä laatimiseen, 3. Teleyleispalvelun kustannukset ja rahoitus 56 Liite 4: Pääkysymykset yleispalvelua koskevan keskustelumuistion julkisessa kuulemisessa Viimeisimmässä kuulemisessa ei pyydetty yksityiskohtaisia kommentteja teleyleispalvelun kustannuksista ja rahoituksesta, koska niitä käsiteltiin yksityiskohtaisesti infrastruktuuria käsittelevässä vihreässä kirjassa (katso KOM(95) 158). Nämä periaatteet heijastuvat ehdotetussa yhteenliittämisdirektiivissä ja täydellisen kilpailun direktiivissä. Siltä osin kun kommentteja kuitenkin annettiin, ne käsittelivät tyypillisesti kustannuksiin liittyviä käytännön asioita (esimerkiksi laskelmat teleyleispalvelua tarjoavien nykyisten operaattoreiden saamasta arvosta) liittyviä käytännön asioita (teleyleispalvelurahaston vaatimukset ja lisämaksujärjestelmien toteuttamiskelpoisuus). Lisäopastus näistä käytännön asioista Euroopan tasolla koettiin hyödylliseksi, vaikka sääntelyn pääperiaatteet löytyvätkin lainsäädäntöehdotuksesta. rahoitukseen tai 4. Tariffien tasapainottaminen Tariffien tasapainottamista, johon Euroopan yhteisö on sitoutunut, tuettiin yleisesti, ja täydellisen monissa kommenteissa korostettiin joita yleisesti vapautumisen määräpäivään mennessä. Monet viittasivat etuihin, alhaisemmat kustannukset tarjoaisivat monille käyttäjille. tarvetta saada prosessi valmiiksi vapaaehtoisen Samalla tunnustettiin luopua verkosta tasapainottamisen vaikutuksilta, kustannusten takia. Kuluttajajärjestöt korostivat tässä yhteydessä hintakattojärjestelmien ja kohdennettujen tariffijärjestelmien merkitystä. suojella jotta asiakkaiden ei käyttäjäryhmiä tarvitsisi tiettyjä tarve 5. Tietoyhteiskunnan palvelujen yleinen saatavuus Tietoyhteiskunnan perustavan laatuinen tärkeys tunnustettiin laajalti, mutta syntymässä olevia palveluja ei katsottu osaksi tämän päivän teleyleispalvelua. Samalla tuettiin kouluihin, ajatusta markkinajohtoisesta sairaaloihin, kirjastoihin jne. ), vaikka tarkkojen tavoitteiden asettamista ei katsottu tarpeelliseksi tässä vaiheessa. saatavuudesta" (yhteyksistä "yleisestä Samalla tunnustettiin tarve ottaa käyttöön asianmukaiset menetelmät uusien palvelujen kysynnän ja leviämisen valvomiseksi sekä kansallisella tasolla että Euroopan tasolla, jotta teleyleispalvelun Jaajuus voidaan pitää tarkkailun alaisena ja erityisesti jotta voidaan mitata, mihin saakka "yleistä saatavuutta" kehitettiin unionin heikommin kehittyneillä alueilla. Kuluttajajärjestöt korostivat oman äänensä kuuluvuuden tärkeyttä tässä valvontaprosessissa. VIITTEET 1 2 3 4 5 6 Esimerkiksi Ruotsissa matkaviestinpalvelujen uudet tilaukset ovat ensimmäistä kertaa ylittäneet kiinteiden verkkojen palvelujen tilaukset. Esimerkiksi Espanjassa yli 180 000 tilaajaa käyttää langattomia tilaajaliittymäpalveluja, ja maassa on yli 700 langatonta yleisöpuhelinta. Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi toiminnasta unionin tasolla satelliittivälitteisten henkilöviestintäpalvelujen alalla Euroopan unionissa, KOM(95) 529, 8. 11. 1995 Hyvin pienipeittoiset satelliitit (Very Small Aperture Terminals) 5 artikla ja liite III Katso Performance Indicators for Public Telecommunications Operators, Information Computer and Communications Policy - sarja N:o 22, OECD, Pariisi 1990 ja ETSI. n tekninen kertomus Quality of service indicators for Open Network Provision (ONP) of voice telephony and Integrated Services Digital Network (ISDN), ETR 138, heinäkuu 1994 57 ISSN 1024-4492 KOM(96) 73 lopullinen ASIAKIRJAT FI 15 08 10 Luettelonumero : CB-CO-96-118-FT-C ISBN 92-78-01693-4 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg