title: COMUNICACION DE LA COMISION AL CONSEJO Y AL PARLAMENTO EUROPEO - Pesca costera artesanal (Línea presupuestaria B2-521)

eurovoc_concepts:
common fisheries policy
inshore fishing
less-favoured region
modernisation aid
vocational training

text: COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS Bruselas, 15. 03. 1996 COM(96)102 final COMUNICACIÓN DE LA COMISIÓN AL CONSEJO Y AL PARLAMENTO EUROPEO PESCA COSTERA ARTESANAL (LÍNEA PRESUPUESTARIA B2-521) PESCA COSTERA ARTESANAL (LÍNEA PRESUPUESTARIA B2-521) (Comunicación de la Comisión al Consejo y al Parlamento Europeo) 1. INTRODUCCIÓN La finalidad de la presente comunicación de la Comisión es informar al Consejo y al Parlamento Europeo de las iniciativas de la Comisión emprendidas en 1995 para ejecutar la línea presupuestaria B2-521. Con ella, la Comisión cumple su compromiso del 10 de julio de 1995 sobre la "pesca costera artesanal". La nueva línea presupuestaria B2-521, creada por el Parlamento Europeo, estaba dotada en el presupuesto de 1995 con 3 millones de ecus en créditos de compromiso destinados a la "pesca costera artesanal", cuya "importancia social y económica (. ) justifican la creación de este artículo en el marco de las acciones estructurales de la política pesquera común (. )". El comentario presupuestario remitía a una resolución del Parlamento Europeo(1). El carácter "no significativo" de la acción -en el sentido del párrafo segundo del apartado 1 del artículo 22 del Reglamento financiero- no requería que se aprobase previamente un acto de base, por lo que correspondía a la propia Comisión fijar las normas de utilización de los créditos disponibles, respetando la resolución del Parlamento Europeo citada. 2. MÉTODO DE TRABAJO Planes de actuación De entrada, la Comisión descartó el método de cofinanciación de proyectos individuales, cuya gestión hubiese resultado demasiado pesada y excesivamente rígida. Una vez decidido el alcance de la intervención comunitaria (véase más adelante), se decidió invitar a los Estados miembros a presentar programas globales de alcance limitado, llamados "planes de actuación en favor de la pesca costera artesanal", basados en reglas simples de funcionamiento en las que interviene en gran medida la subsidiariedad. Una vez examinado, cada plan debía ser aprobado mediante decisión de la Comisión y recibir un único compromiso presupuestario que se abonaría en dos pagos (un anticipo en el momento de la aprobación, el saldo una vez finalizado, previa recepción por la Comisión de un informe y tras un control de los gastos). <1> Resolución del Parlamento Europeo de 20. 1. 1989 sobre la pesca artesanal (doc. A2-271/88, DO C 47 de 27. 2. 1989, p. 173). 1 Ámbito de intervención Ni la línea presupuestaria ni e! comentario a ella asociado daban una definición de "pesca costera artesanal", por lo que se optó por la siguiente definición: "se entenderá por "pesca costera artesanal" la pesca practicada por buques de pesca profesionales de eslora total inferior a 9 metros o de 12 metros en el caso de los buques equipados para la pesca de arrastre". Los beneficiarios potenciales de los planes eran los propietarios, patrones y tripulantes de los buques de pesca costera artesanal. Objetivo de los planes - Tipología de las intervenciones Para atenerse a la justificación expresada por el Parlamento Europeo en el comentario presupuestario, se decidió concentrar la actuación en la modernización de la pesca costera artesanal ya que algunas flotas comunitarias están compuestas por pequeñas embarcaciones desprovistas de cubierta y equipos de seguridad, no mecanizadas, inframotorizadas y desprovistas de equipo de conservación del pescado a bordo. Sin embargo, era preciso evitar comprometer la aplicación de los programas de orientación plurianuales de las flotas pesqueras (POP)(2) y, en particular, regular de manera estricta las ayudas para remotorización de los buques, que podían ocasionar un aumento del esfuerzo pesquero. La actuación debía diferenciarse de las intervenciones estructurales tradicionales realizadas con la ayuda del IFOP(3). Habida cuenta de los modestos recursos disponibles, una medida de una envergadura tan limitada como ésta sólo tenía sentido y visibilidad política si era innovadora y valoriza dora para la profesión y capaz de suscitar un efecto de cadena por su carácter demostrativo y ejemplar, condiciones todas ellas que requerían que se fuera más allá de las simples ayudas a la inversión en los buques. Por ello, se decidió conceder prioridad a los proyectos que combinaran las inversiones en los buques con cursillos de formación de los usuarios de los buques modernizados, relacionados directamente con las inversiones. Según el apartado 1 del articulo 5 del Reglamento (CE) n° 3699/93 del Consejo, de 21 de diciembre de 1993, por el que se definen los criterios y condiciones de las intervenciones comunitarias con finalidad estructural en el sector de la pesca, la acuicultura y la transformación y comercialización de sus productos (DO L 346 de 31. 12. 1993, p. 1), un POP es "un conjunto de objetivos, acompañado de los medios necesarios para su realización, que permitan orientar los esfuerzos pesqueros con una perspectiva de conjunto de forma duradera". Las condiciones de intervención del IFOP están establecidas en el Reglamento (CE) n° 3699 ya citado. 2 Cuantía de la financiación La cuantía de la financiación se fijó del siguiente modo (en porcentaje de los gastos subvencionables): Tipo de gastos Ayuda comunitaria Participación pública Participación del del Estado miembro beneficiario (Estado, región, etc. ) Inversiones en los buques <; 75% £5% > 20% Formación. £ 75% 2: 25% Duración de los planes Las actuaciones debían finalizarse como máximo doce meses después de la decisión de aprobación adoptada por la Comisión. 3. EJECUCIÓN El 8 de agosto de 1995 se envió una carta a los Estados miembros en la que se les invitaba a presentar antes del 1 de octubre de 1995 un plan de actuación en favor de la pesca costera artesanal. Siete Estados miembros respondieron a la invitación de la Comisión: Grecia, España, Finlandia, Irlanda, Italia, Portugal y Suecia. Durante la fase final de preparación de los documentos de programación, la Comisión veló por que todos los planes combinaran realmente inversiones de modernización de los buques de pesca costera artesanal con cursillos de formación profesional de los pescadores de éstos. Los créditos disponibles se repartieron proporcionalmente a la relevancia de la pesca costera artesanal en los Estados miembros solicitantes, tanto por el número de barcos como por el tonelaje. Las dotaciones finales fueron las siguientes: Estado miembro Presupuesto total Contribución nacional Pública Privada GR E FIN IRL I P S 1. 124. 000 101. 160 179. 840 1. 174. 276 183. 179 169. 097 193. 333 133. 333 536. 000 13. 182 20. 000 54. 000 35. 151 13. 333 80. 000 689. 000 58. 000 114. 000 228. 000 22. 800 34. 200 (ecus) Ayuda comunitaria 843. 000 822. 000 145. 000 100. 000 402. 000 517. 000 171. 000 T O T A L ES 4. 077. 942 452. 321 625. 621 3. 000. 000 Los programas, aprobados por Decisión de la Comisión de 18 de diciembre de 1995, durarán hasta finales de 1996 y deberán presentarse informes de ejecución de los mismos en el primer semestre de 1997. Anexo : descripción de los programas de pesca costera artesanal GRECIA La flotilla de pesca costera artesanal griega se compone de unas 16. 000 embarcaciones y se calcula que da trabajo a unos 21. 000 pescadores. Esta flotilla presenta problemas específicos que tienen especia! relevancia en Jas flotillas de las regiones insulares ultraperiféricas, caracterizadas por el aislamiento geográfico, económico y social. Algunas de estas islas (Tilos, Agatonisi, Lipsi, Anafi, etc. ) viven exclusivamente de la pesca, que únicamente tiene importancia local. Estas actividades, extremadamente limitadas tanto por la antigüedad de las embarcaciones como por los mares abiertos que rodean las islas, no proporcionan a los pescadores una renta suficiente que les permita acometer la modernización de sus embarcaciones. Por otra parte, los programas específicos de formación para la protección del medio ambiente, la gestión de los recursos costeros, la calidad de los productos, la seguridad a bordo y la navegación no han prestado hasta ahora suficiente atención a los pescadores de estas regiones insulares ultraperiféricas y a los de otras regiones de los mares Egeo y Jónico. El plan de actuación en favor de la pesca costera artesanal en Grecia contempla dos tipos de intervenciones: la modernización de las embarcaciones, especialmente en las islas de Tilos, Agatonisi, Lipsi, Anafi, etc. , mediante: la sustitución de los motores por otros nuevos de igual potencia, el suministro de cajas estándar que garanticen la conservación y la calidad del pescado, el suministro de equipos de seguridad a bordo; la formación de los pescadores mediante la organización de seminarios en las regiones de los mares Egeo y Jónico sobre: gestión de los recursos costeros, sensibilización a la protección del entorno marino, calidad de los productos y reglas de higiene, reglas de seguridad a bordo y de navegación. Está previsto que estas intervenciones, muy localizadas en el ámbito de la pesca costera artesanal, mejoren la vida de los pescadores de estas regiones insulares y ultraperiféricas. ESPAÑA La importancia de la pesca costera artesanal española debe valorarse en función de sus repercusiones regionales más que de su peso específico en el sector pesquero en su conjunto. Además, a pesar del escaso valor añadido que representa, la participación de este subsector en la economía nacional se plasma en la creación de un número importante de puestos de trabajo y de rentas. Actualmente, la flota pesquera española consta de unos 19. 000 barcos, de los que 13. 000 se dedican a la pesca costera artesanal. El plan de actuación se dirige a una parte de esta flotilla concentrada en unos pocos puertos (28) que cuentan con un número mínimo de ese tipo de barcos (como mínimo, 1. 350) y se sitúan, generalmente, en zonas del litoral muy dependientes de la pesca. Están representadas en el plan todas las fachadas marítimas de España y de las islas Baleares. El plan de actuación propone una serie de medidas agrupadas en dos campos de intervención: Inversiones en los barcos: instalación de equipos para mejorar la seguridad a bordo; concepción de un modelo de frigorífico los más normalizado posible para los productos de la pesca y de pequeños contenedores que faciliten la manipulación, el transporte y, por ende, contribuyan a la mejora de la calidad y de la higiene de los productos de la pesca; estudios técnicos para determinar el tipo de propulsión más adecuado para las zonas de pesca habituales de las unidades objeto del plan y para mejorar el mantenimiento de éstas. Está previsto que reciban ayudas por estos conceptos un total de 472 barcos de pesca costera artesanal. Formación de pescadores: organización de jornadas de formación sobre normas de seguridad a bordo y sobre cómo evitar situaciones de riesgo en la navegación costera; organización de cursillos de supervivencia en el mar; organización de cursillos de técnicas de pesca selectiva y de mejora de la higiene laboral a bordo de los barcos. Se organizará un total de 28 cursillos en los puertos y los beneficiarios de las ayudas previstas en el punto anterior tendrán prioridad para participar en ellos. La base del plan es el aspecto innovador de las intervenciones en este segmento de la flota, generalmente olvidado, pero que presenta un índice de accidentes en el mar superior al de los demás segmentos. Las medidas propuestas se orientan tanto a aumentar la seguridad a bordo como a mejorar la eficacia de los servicios de auxilio a los pescadores creados por las autoridades locales. La gestión del plan está descentralizada y las encargadas de llevar a cabo las medidas son las distintas administraciones regionales competentes, aunque la administración central las coordina. IRLANDA El plan presentado por Irlanda se centra principalmente en la formación de los propietarios, capitanes y tripulantes de los buques pesqueros de pequeñas dimensiones. Además, contiene medidas tendentes a alentar a los propietarios a invertir en equipos de seguridad. La flota irlandesa de pesca está compuesta principalmente por barcos de pequeñas dimensiones: tiene 907 buques (el 65% de toda la flota) de una eslora inferior a 12 metros y, de ellos, 433, es decir, aproximadamente el 31% de la flota, tienen una eslora inferior a 9 metros. Desde hace tiempo, Irlanda es consciente de que estos pequeños buques pesqueros contribuyen al desarrollo de numerosas poblaciones del litoral que se encuentran alejadas y en las que las alternativas de empleo apenas existen. Los principales problemas que sufre la pesca costera artesanal de Irlanda son los siguientes: escasa conciencia de las medidas de seguridad adecuadas y de la necesidad de limitar los barcos pequeños abiertos, que tienen poca estabilidad y corren el riesgo de zozobrar cuando se sobrecargan; los efectos de los largos períodos de intemperie, especialmente en el sur y en las costas oeste y noroeste, que están expuestas a las tormentas atlánticas; la dependencia de algunos sectores de un número limitado de especies. Se desarrollará un programa de formación en los puertos pesqueros, destinado exclusivamente a los propietarios y tripulantes de pequeños barcos, que constará de seminarios, talleres y demostraciones sobre los siguientes temas: seguridad, mantenimiento y equipo, calidad del pescado, conservación de los recursos, recursos alternativos, contabilidad y control financiero. El programa de formación se completará con carteles y folletos de divulgación. Uno de los problemas de los barcos pequeños suele ser el mal mantenimiento y las deficiencias que presentan la seguridad a bordo y los medios de lucha antincendios. El plan proporciona ayuda para este tipo de equipos. ITALIA La flota italiana de este tipo de pesca está compuesta por 7. 398 barcos de menos de 9 metros de eslora y por 1. 271 barcos (arrastreros) de menos de 12 metros. Los problemas de este segmento de la flota italiana son: la vetustez general, la multiplicación de conflictos con otros segmentos en relación con la explotación de los recursos costeros. Según las autoridades italianas, el plan beneficiará a 20 puertos y 330 barcos. La ayuda de la Unión Europea se destinará a inversiones a bordo en un 75% y a formación en un 25%. Tipos de intervenciones proyectadas Inversiones a bordo Seguridad a bordo: se proyecta proveer todos los barcos con un dispositivo de navegación del tipo GPS que permita localizarlos en caso de necesidad, ya que tienden a faenar cada vez más lejos de la costa. Eficacia: se instalará una maquinilla en los barcos que les permita halar las redes fondeadas en aguas profundas. Calidad del pescado: se proyecta instalar contenedores de fibra de vidrio para mejorar la calidad del pescado. Formación profesional: los cursillos de formación profesional proyectados estarán vinculados a las inversiones a bordo y deberán proporcionar a los tripulantes los conocimientos técnicos precisos para utilizar los nuevos equipos (dispositivo de navegación, maquinilla, cuidado del pescado a bordo). Función de las organizaciones de productores: los cursillos de formación profesional se impartirán únicamente a quienes hayan llevado a cabo inversiones a bordo y no se organizarán hasta realizada la primera fase de la inversión. Las autoridades italianas han asegurado a la Comisión que todos y cada uno de los inversores podrán seguir un cursillo de formación y que se efectuará un campaña de publicidad de esta iniciativa. Las autoridades italianas han encargado la realización del plan a las organizaciones productores, a las que pedirán que presenten programas precisos y asuman directamente la responsabilidad de llevarlos a cabo. PORTUGAL Inversiones a bordo de los buques: mejora de la seguridad a bordo para responder a las necesidades del sector (los medios de salvamento y de seguridad a bordo suelen ser insuficientes habida cuenta de la peligrosidad que presentan las zonas de refugio y las infraestructuras portuarias del norte de Portugal); mejora de la calidad de los productos pescados (el empleo o, incluso, la existencia de medios de conservación de la pesca no están generalizados). Formación: promoción de la formación de los pescadores, sensibilización al uso de los medios de salvamento y mejora de la calidad de los productos. Ámbito de aplicación: buques de pesca costera de eslora total inferior a 9 metros (12 metros para los arrastreros) del norte y del centro de Portugal. Objetivos del plan - tipología de las intervenciones: la adquisición del material de salvamento y de seguridad previsto en el plan de actuación portugués (señales y flotadores, chalecos salvavidas, balsas, extintores) concuerda con la tipología de las intervenciones subvencionables previstas en el plan de actuación elaborado por la DG XIV. FINLANDIA Cada año, entre 100 y 150 pescadores del archipiélago finlandés utilizan garlitos para pescar arenques y, en menor medida, percas, luciopercas y lucios. Un garlito es una red que se fija en estacas a poca profundidad y cuya extremidad tiene forma cónica. Los pescadores trabajan con pequeñas embarcaciones entre numerosas islas y pequeños brazos de mar. La captura de arenques y otras especies con garlitos es un método de pesca tradicional pero laborioso en esas regiones alejadas en las que existen pocos puertos e infraestructuras portuarias. En la costa oeste del sur de Finlandia, la Asociación de pescadores propone financiar, junto con las administraciones nacionales y la Comisión, las dos medidas siguientes: la construcción de un nuevo barco de pesca especializado para los pescadores que emplean garlitos, provisto de un sistema de bombeo para extraer los peces de dichos garlitos así como de una máquina seleccionadora y de maquinaria para envasar el pescado y refrigerarlo; de tener éxito, este proyecto piloto permitiría desarrollar el empleo de garlitos para la pesca de la perca y de otras especies; la formación de los pescadores con miras al empleo de estos nuevos barcos y de sus equipos. Los beneficios de esta inversión serían: la reducción del declive de esta pesca tradicional, la incitación de otros pescadores a emplear la misma técnica, el fomento de los garlitos para pescar otras especies, la garantía de la calidad del pescado. SUECIA El plan sueco contempla las cuatro medidas siguientes: Inversiones a bordo de los buques de pesca: introducción y desarrollo de artes más selectivos para la pesca costera, es decir, compra e instalación de ventanas de salida y mallas cuadradas para los arrastreros que pescan cigalas y para las redes de arrastre selectivas de pesca de camarones y coregonos, así como desarrollo e introducción de artes (garlitos) más selectivos para la pesca de anguilas y de nasas para la pesca de moluscos y crustáceos. Está prevista una compensación por la pérdida de ingresos que se produzca durante el período de prueba (como máximo, el 10% de los gastos públicos). Mejora de la seguridad y de las condiciones de trabajo a bordo de los buques de pesca costera, es decir, desarrollo, compra e instalación de equipos de seguridad, inversiones para reducir el ruido y equipos para una manipulación más adecuada del material y de las capturas. Mejora de la calidad del producto y de su frescura: compra de equipos de refrigeración, enfriamiento y manipulación de las capturas. Formación teórica y práctica sobre el uso de artes selectivos; formación en materia de seguridad (cursillos de cuatro días impartidos a 500 pescadores); formación sobre métodos de control de las condiciones de higiene y calidad. El carácter innovador de las medidas estriba en que las inversiones en nuevo material se experimentarán en la pesca profesional real. La formación se orientará al uso eficaz del nuevo material, de los equipos y de los métodos de pesca. La Oficina nacional de pesca ("Fiskeriverket") se encargará de ejecutar el programa. Las inversiones a bordo de los buques representan el 80% del coste total del plan y la formación, el 20% restante. Durante las consultas bilaterales referentes a los aspectos presupuestarios, las autoridades suecas expresaron su preferencia por las dos primeras medidas (métodos de pesca selectivos y mejora de la seguridad y de las condiciones de trabajo). Considerando los fondos disponibles asignados a los Estados miembros interesados y la preferencia sueca por esas dos medidas, se propone que la ayuda comunitaria enmarcada en el plan de actuación en favor de la pesca costera artesanal en Suecia se circunscriba a ellas y a la formación. El reparto de los fondos disponibles para Suecia entre las medidas subvencionables será el siguiente: artes de pesca selectivos: seguridad y condiciones de trabajo: formación: 50% 30% 20%. 10 ISSN 0257-9545 COM(96) 102 final DOCUMENTOS ES 03 N° de catálogo : CB-CO-96-110-ES-C ISBN 92-78-01409-5 Oficina de Publicaciones Oficiales de las Comunidades Europeas L-2985 Luxemburgo AA


title: Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille - Rannikkoalueiden lähivesikalastus (Budjettikohta B2-521)

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO öryssei, IO. UO. i»»o KOM(96)102 lopull. KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE RANNIKKOALUEIDEN LAHIVESIKALASTUS (BUDJETTIKOHTA B2-521) RANNIKKOALUEIDEN LAHIVESIKALASTUS (BUDJETTIKOHTA B2-521) (Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille) 1. JOHDANTO Tämän komission tiedonannon tarkoituksena on tiedottaa neuvostolle ja Euroopan parlamentille komission vuonna 1995 tekemistä aloitteista budjettikohdan B2-521 toteuttamiseksi; se on seurausta komission "rannikkoalueiden lähivesikalastukseen" liittyvälle sitoumukselle 10 päivältä heinäkuuta 1995. Talousarvioon varainhoitovuodeksi 1995 sisältyy Euroopan parlamentin luoma uusi 3 miljoonan ecun budjettikohta B2-521 maksusitoumusmäärärahoina "rannikkoalueiden lähivesikalastuksen" hyväksi, jonka "sosiaalinen ja taloudellinen merkitys. oikeuttaa tämän momentin perustamisen yhteisen kalastuspolitiikan rakenteellisten toimien yhteydessä". (1). Toimien Talousarviota koskevassa selvityksestä viitataan Euroopan parlamentin päätöslauselmaan "merkityksetön" luonne - varainhoitoasetuksen 22 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan mukaan - ei vaadi perussäädöksen antamista ennalta, joten komission tehtävänä oli laatia itse saatavissa olevien määrärahojen käyttöä koskevat säännöt, jo mainittua parlamentin päätöslauselmaa noudattaen. 2. TYÖMENETELMÄ Toimintasuunnitelmat Komissio erotti heti yhteisrahoituksen menetelmän yksittäisistä hankkeista, joiden hallinnointi olisi ollut liian raskasta ja joustamatonta. Sen jälkeen kun yhteisön intervention soveltamisala oli vahvistettu (katso jäljempänä), jäsenvaltioita päätettiin pyytää esittämään rajoitetun soveltamisalan kokonaisohjelmia eli "toimintasuunnitelmia rannikkoalueiden lähivesikalastusta varten", sellaisten yksinkertaisten toimintasääntöjen perusteella, jotka perustuivat suuressa määrin toissijaisuuteen. Tutkimuksen jälkeen jokainen suunnitelma oli hyväksyttävä komission päätöksellä ja siihen oli liityttävä budjettisitoumus sekä kaksi maksua (ennakko suunnitelmaa hyväksyttäessä; loppusumma toteuttamisen jälkeen, tiedonanto komissiolle ja kulujen valvonta). pienimuotoisesta kalastuksesta 20 päivänä tammikuuta 1989 annettu Euroopan parlamentin päätöslauselma (asiak. A2-271/88, EYVL N:o C 47, 27. 2. 1989, s. 173) Intervention soveltamisala ja siihen liittyvässä selvityksessä ei kummassakaan annettu Budjettikohdassa lähivesikalastuksen" määritelmää. Seuraavaa määritelmää voidaan lähivesikalastuksella' tarkoitetaan ammattimaista kalastusta, jota harjoittavien alusten kokonaispituus on alle 9 metriä tai troolikalastukseen soveltuvien alusten osalta alle 12 metriä". Mahdollisia edunsaajia ovat rannikkoalueiden lähivesikalastusta harjoittavien alusten omistajat, päälliköt ja miehistöt. "rannikkoalueiden käyttää: "'Rannikkoalueiden Suunnitelmien tavoite - interventioiden tyypit Talousarviota koskevassa selvityksessä esitetyn Euroopan parlamentin perustelun noudattamiseksi on päätetty keskittää toimet rannikkoalueiden lähivesikalastuksen nykyaikaistamiseen. Itse asiassa jotkut yhteisön laivastoista muodostuvat hyvin pienistä koneistamattomista pienimoottorisista veneistä, joissa ei ole kansirakenteita, turvalaitteita eikä laitteita kalojen säilyttämiseen aluksella; olisi kuitenkin soveliasta valvoa sitä, että kalastuslaivastojen monivuotisten ohjausohjelmien(2) toteutuminen ei vaarannu, ja erityisesti alusten moottoreiden tehon lisäämistä koskevia mahdollisia tukia, jotka ovat omiaan lisäämään pyyntiponnistuksia, olisi säänneltävä tarkasti. Toiminnan olisi kuitenkin erottava perinteisistä rakenteellisista interventioista, jotka on aloitettu KOR:n(3) tuella. Ottaen huomioon saatavissa olevien voimavarojen vaatimattomuuden niin vähämerkityksisellä toiminnalla olisi poliittista merkitystä ja näkyvyyttä ainoastaan jos se toisi uudistuksia ja lisäisi ammatillista arvonantoa ja sillä olisi kannustava vaikutus esimerkillisen luonteensa kautta; kaikki nämä ovat edellytyksiä, joiden olisi ulotuttava pidemmälle kuin pelkät aluksia koskevat investointituet. On siis päätetty antaa etusija hankkeille, joissa yhdistyvät sijoitukset aluksiin ja nykyaikaistettujen alusten käyttäjille suunnattu koulutus, suorassa suhteessa investointeihin. yhteisön kalastus- ja vesiviljelyalaa sekä niiden tuotteiden jalostusta ja kaupan pitämistä koskevien rakenteellisten tukitoimenpiteiden perusteista ja edellytyksistä 21 päivänä joulukuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3699/93 (EYVL N:o L 346, 31. 12. 1993) mukaisesti " 'kalastuslaivastojen monivuotisilla ohjausohjelmilla' tarkoitetaan sitä tavoitekokonaisuutta ja luetteloa tavoitteiden toteuttamiseksi tarvittavista keinoista, jotka mahdollistavat pyyntiponnistuksen kokonaisvaltaisen Ja kestävän ohjaamisen" KOR:n intervention edellytykset on vahvistettu jo mainitussa asetuksessa (EY) N:o 3699/93 Rahoituksen määrät Rahoituksen määrät on vahvistettu seuraavasti, prosentteina tukikelpoisista kustannuksista: Kustannusten luonne Yhteisön tuki Jäsenvaltioiden julkinen osuus (valtio, alue,. ) Edunsaajien osuus investoinnit aluksilla < 75 % koulutus £ 7 5% £ 5 % £ 2 5% > 20 % Suunnitelmien kesto Toimet on saatettava loppuun viimeistään 12 kuukautta komission hyväksymispäätöksen jälkeen. 3. TOTEUTTAMINEN Jäsenvaltioille lähetettiin 8. 8. 1995 kirje, jossa niitä pyydettiin laatimaan viimeistään 1. 10. 1995 rannikkoalueiden lähivesikalastusta koskeva toimintaohjelma. Seitsemän jäsenvaltioita vastasi myönteisesti komission pyyntöön (Kreikka, Espanja, Suomi, Irlanti, Italia, Portugali ja Ruotsi). Ohjelma-asiakirjojen viimeistelyn yhteydessä komissio valvoi sitä, että kaikki suunnitelmat yhdistävät tehokkaasti rannikkoalueiden lähivesikalastusta harjoittavien alusten nykyaikaistamisen ja niiden kalastajien koulutuksen, joita asia koskee. Saatavilla olevat määrärahat on jaettu suhteessa rannikkoalueiden lähivesikalastuksen merkittävyyteen kyseisissä jäsenvaltioissa, sekä alusten lukumäärän että vetoisuuden osalta. Lopulliset osuudet ovat seuraavat: Jäsenvaltio Kokonaisbudjetti Kansallinen osuus julkinen yksityinen GR E FIN IRL I P S 1. 124. 000 1. 174. 276 193. 333 133. 333 536. 000 689. 000 228. 000 101. 160 183. 179 13. 182 20. 000 54. 000 58. 000 22. 800 YHTEENSÄ 4. 077. 942 452. 321 179. 840 169. 097 35. 151 13. 333 80. 000 114. 000 34. 200 625. 621 (ecua) yhteisön tuki 843. 000 822. 000 145. 000 100. 000 402. 000 517. 000 171. 000 3. 000. 000 Komission päätöksellä 18 päivänä joulukuuta 1995 hyväksytyt ohjelmat kestävät vuoden 1996 loppuun ja niiden toteuttamisesta on tehtävä kertomukset vuoden 1997 ensimmäisen puoliskon aikana. Liite: Lähivesikalastusohjelmien kuvaileva yhteenveto KREIKKA Kreikan lähivesikalastuksen piirissä on noin 16 000 alustaja sen arvioidaan työllistävän noin 21 000 kalastajaa. Tällä laivastolla on erityisongelmia, jotka ovat vieläkin vaikeampia kaukaisten alueiden saaristoalueilla, joille on tyypillistä maantieteellinen, taloudellinen ja sosiaalinen eristyneisyys. Joillakin näistä saarista (Tiloksella, Agathonissilla, Lipsilla, Anafilla jne. ) ei ole muuta elinkeinoa kuin kalastus, jolla on yksinomaan paikallista merkitystä. Kalastustoiminta näillä saarilla on äärimmäisen rajoitettua niin alusten iän kuin saaria ympäröivän avoimen meren vuoksi eikä kalastajilla siksi ole tarpeeksi tuloja alustensa nykyaikaistamiseksi. Myöskään monet ympäristönsuojeluun, rannikoiden kalavarojen hallintaan, tuotteiden laatuun, meriturvallisuuteen ja navigointiin liittyvä erityiskoulutustoiminta on saavuttanut vain osaksi tai ei lainkaan näiden kaukaisten saaristoalueiden samoin kuin muiden Egeanmeren ja Joonianmeren alueiden kalastajia. Toimintaohjelma Kreikan lähivesikalastuksen hyväksi tähtää kahdenlaiseen toimintaan: alusten nykyaikaistaminen erityisesti Tiloksella, Agathonissilla, Lipsilla, Anafilla jne. seuraavasti: moottoreiden korvaaminen uusilla samantehoisilla normien mukaisten säilytyslaatikoiden hankkiminen kalojen säilytyksen ja laadun turvaamiseksi meriturvallisuuteen tähtäävien välineiden hankkiminen kalastajien kouluttaminen järjestämällä seminaareja Egeanmeren ja Joonianmeren alueilla seuraavista aiheista: rannikoiden kalavarojen hallinta meriympäristön suojelu tuotteiden laatu ja hygieniasäännöt meriturvallisuus- ja navigointisäännöt. Näiden lähivesikalastuksessa hyvin paikallisten toimien suunnitellaan parantavan saaristoalueiden ja kaukaisten alueiden kalastajien elämää. ESPANJA Lähivesikalastuksen merkitystä Espanjassa on tarkasteltava pikemmin sen alueellisen vaikutuksen kannalta kuin sen merkityksen kannalta koko kalastusalalle. Lisäksi huolimatta sen vähäisestä merkityksestä lisäarvon kannalta, tämän alasektorin merkitys kansantaloudelle on sen luomissa työpaikoissa ja sen tuomissa tuloissa. Nykyisin Espanjan kalastuslaivasto käsittää noin 19 000 alusta, joista 13 000 on lähivesikalastuksessa. Aiottu toimintasuunnitelma kohdistuu rajattuun määrään satamia (28), joissa näitä aluksia on kuitenkin merkittävä määrä (vähintään 1 350) ja jotka tavallisesti sijaitsevat sellaisilla rannikkoalueilla, jotka ovat voimakkaasti kalastuksesta riippuvaisia. Niitä on kaikilla Espanjan ja Baleaarien rannikoilla. Toimintasuunnitelmassa ehdotetaan kahteen toiminta-alaan kuuluvia toimenpiteitä: Investoinnit aluksiin Meriturvallisuutta lisäävien laitteiden asennus Mahdollisimman standardisoidun kylmälaitteiston sekä käsittelyä ja kuljetusta helpottavien pienten säiliöiden suunnittelu kalastustuotteille niiden laadun ja hygienian parantamiseksi Tekniset tutkimukset sopivimman koneistotyypin määrittelemiseksi suunnitelman piirissä olevien yksiköiden tavanomaisilla kalastusalueilla ja koneistojen ylläpidon parantamiseksi Tästä tuesta hyötyviä lähivesikalastusaluksia arvioidaan olevan yhteensä 472. Kalastajien kouluttaminen Alusten meriturvallisuusnormeja ja rannikkonavigoinnin vaaratilanteiden väittä mistä poja käsittelevien koulutuspäivien järjestäminen Meripelastautumiskurssien järjestäminen Valikoivien kalastusmenetelmiä ja työhygienian parantamista aluksilla käsittelevien kurssien järjestäminen Paikalla järjestetään yhteensä 28 koulutuskurssia ja edellisessä kohdassa mainittuun tukeen oikeutetuilla kalastajilla on etusija osallistua niihin. Tämän toimintasuunnitelman perustana on innovatiiviset toimenpiteet usein unohdetulla, mutta useimmin merionnettomuuksiin joutuvalla alussektorilla. Ehdotetuissa toimissa otetaan samanaikaisesti huomioon lisääntynyt meriturvallisuus ja paikallisten viranomaisten toteuttamien kalastajamerenkulkijoille kohdistettujen pelastuspalveluiden tehokkuuden lisääminen. Suunnitelman hallinta on hajautettuja suunnitelluissa toimenpiteissä toimivaltaiset alueelliset viranomaiset ovat vastuussa niiden toteuttamisesta. Valtiollinen keskusviranomainen varmistaa kuitenkin hankkeen koordinoinnin. IRLANTI Irlannin esittämä suunnitelma keskittyy pääasiassa pienten kalastusalusten omistajien, kapteenien ja aluksen miehistön koulutukseen. Aikomuksena on myös kannustaa omistajia sijoittamaan turvalaitteistoihin. Irlannin kalastuslaivasto koostuu pääasiassa pienistä aluksista. Alle 12-metrisiä aluksia on 907, mikä on 65 prosenttia koko laivaston aluksista. Näistä 907:stä aluksesta 433 on alle 9-metrisiä (noin 31 prosenttia kaikista laivaston aluksista). Irlannissa on kauan sitten ymmärretty, että nämä pienet kalastusalukset kehittävät osaltaan useita kaukaisia rannikkokuntia, joissa ei ole muita työmahdollisuuksia. Suurimmat pienimuotoisen rannikkokalastuksen ongelmat Irlannissa ovat: asianmukaisia turvallisuustoimenpiteitä ja pienten avoveneiden rajoituksia, erityisesti ylikuormitetun aluksen vakauden ja kaatumisen osalta, koskevan tiedon puute; pitkään jatkuvien huonon sään jaksojen vaikutukset erityisesti etelä-, länsi- ja luoteisrannikoilla, jotka ovat alttiita Atlantin myrskyille; eräiden alojen riippuvuus rajallisesta määrästä kalalajeja. Pienissä rannikon kalastussatamissa tullaan toteuttamaan pienten alusten omistajille ja miehistölle kohdistettu koulutusohjelma. Ohjelmaan kuuluu seminaareja, pienryhmäopetusta ja esitelmiä seuraavilta aloilta: turvallisuus aluksen hoito ja varustus kalan laatu kalavarojen säilyttäminen vaihtoehtoiset kalavarat kirjanpito ja rahoituksen valvonta. Koulutusohjelmaa täydentävät opetusjulisteet ja -esitteet. Yksi pienten kalastusongelma on myös se, että niitä pidetään usein huonosti ja että meriturvallisuus- ja paloturvallisuuskalusto on usein puutteellista. Suunnitelma tukee tämänlaisten laitteiden hankintaa. ITALIA Italian kyseinen laivasto koostuu 7 398 alle 9-metrisestä aluksesta ja 1 271 alle 12- metrisestä aluksesta (troolareita). Italiassa tämän segmentin ongelmia ovat: yleinen rappeutuneisuus rannikoiden kalavarojen hyödyntämistä koskevat kasvavat selkkaukset muiden segmenttien kanssa. Italian viranomaisten mukaan tästä toiminnasta on etua 20 satamalle ja 330 alukselle. Euroopan unionin varoista käytetään 75 prosenttia investointeihin ja 25 prosenttia koulutukseen. Suunnitellut toimenpiteet Investoinnit aluksiin: Meriturvallisuus: kaikkiin aluksiin suunnitellaan asennettavaksi GPS-navigointilaitteistoja (global position system), jonka avulla ne voidaan tarvittaessa paikallistaa, koska ne toimivat nykyisin kauempana rannikoilta. Tehokkuus: aluksiin asennetaan vintturit, joiden avulla voidaan hinata märkiä verkkoja syvässä vedessä. Kalan laatu: on suunniteltu lasikuitusäiliöiden asentamista kalan laadun parantamiseksi. Ammatillinen koulutus: suunniteltu ammattikoulutus käsittelee alusten investointeihin liittyviä aiheita; niiden avulla miehistö pystyy hankkimaan uusien laitteiden (navigointivälineet, vintturit, kalan käsittely aluksella) käyttöön tarvittavan teknisen tuntemuksen. Tuottajajärjestöjen asema: ammattikoulutus kohdistuvat yksinomaan kalastajille, jotka ovat suostuneet investointeihin aluksilla. Ne järjestetään vasta ensimmäisen investointivaiheen alussa. Italian viranomaiset ovat antaneet komissiolle vakuutuksen siitä, että jokainen investointeja tekevä kalastaja voi seurata ammattikoulutusta ja että tästä aloitteesta tehdään markkinointikampanja. Italian viranomaiset ovat antaneet vastuun ohjelman toteuttamisesta tuottajajärjestöille. Näitä kehotetaan esittämään yksityiskohtaiset toimintaohjelmat ja ottamaan suoraan vastuu niiden toteuttamisesta. PORTUGALI Investoinnit aluksilla - alan Meriturvallisuuden parantaminen ja meriturvallisuusvälineet ovat usein puutteellisia huomioon ottaen suojavyöhykkeiden ja Pohjois- Portugalin satamainfrastruktuurien vaarallisuuden). Kalastustuotteiden laadun parantaminen. Kalastustuotteiden säilytysmenetelmät eivät yleisesti ole käytössä eikä niitä usein edes ole. tarpeiden mukaisesti (pelastus- Koulutus Kalastajien koulutuksen edistäminen - tietoa pelastusvälineiden käyttöön liittyvistä kysymyksistä ja tuotteiden laadun parantaminen. Soveltamisala: suurimmalta kokonaispituudeltaan alle 9-tai 12-metriset Pohjois-ja Keski-Portugalin rannikkokalastustroolarit. Suunnitelman tavoitteet - toimenpiteiden tyyppi: Portugalin toimintasuunnitelman mukaisten pelastus- ja ja sammuttajat) on PO XIV. n laatiman tukeen oikeuttavan toiminnan toimintasuunnitelman mukaista. (merkinantovälineet, pelastusrenkaat, turvallisuusvälineiden hankkiminen -liivit, -lautat SUOMI Vuosittain 100-150 kalastajaa käyttää Suomen saaristossa rysiä silakan pyynnissä ja pienimuotoisemmin ahvenen, kuhan ja hauen pyynnissä. Verkosta tehdyt rysäpyydykset kiinnitetään matalassa vedessä oleviin pylväisiin ja sen perä on suppilomainen. Kalastajat toimivat pienissä aluksissa useiden saarten ympärillä ja pienissä merenlahdissa. Silakoiden ja muiden lajien pyytäminen rysillä on perinteinen, mutta työläs tapa kalastaa kaukaisilla alueilla, joilla ei ole paljon satamia tai satamavälineistöä. Etelä-Suomen länsirannikolla kalastajien yhdistys ehdottaa, että yhdistys, kansalliset viranomaiset ja komissio rahoittaisivat yhdessä seuraavat kaksi toimenpidettä: Sellaisen uudenlaisen kalastusaluksen rakentamisen rahoitus, jossa otettaisiin huomioon tällaista rysää käyttävien kalastajien erityistarpeet ja jossa olisi pumppujärjestelmä kalojen saamiseksi rysästä. Varustukseen kuuluisi lajittelija ja koneita kalojen purkittamiseen ja niiden jäähdyttämiseen. Tämä olisi kokeiluhanke, jonka avulla voitaisiin kehittää ahvenen ja muiden lajien rysäkalastusta. Kalastajien sellaisen koulutuksen rahoitus, jonka avulla he oppivat hyödyntämään näitä uusia aluksia ja niiden laitteita. Näiden investointien mahdollisia etuja ovat: tämän perinteisen kalastusmuodon vähenemisen lakkaaminen, muiden kalastajien kannustaminen käyttämään tätä tekniikkaa, rysäkalastuksen kehittäminen muiden lajien kalastukseen, kalan laadun varmistaminen. RUOTSI Ruotsin suunnitelmaan kuuluu neljä seuraavaa toimenpidettä: investoinnit kalastusaluksilla: tämä toimenpide käsittää rannikkokalastuksessa käytettävien pyydysten valikoivuuden kehittämisen eli valikoivien paneelien tai neliösilmien ostaminen ja asentaminen merirapua pyytäviin troolareihin, katkarapua ja siikaa pyytäviin valikoiviin trooleihin sekä ankeriasta pyytäviin valikoiviin trooleihin sekä valikoivampien pyydysten kehittäminen ja käyttöönotto (rysät) ankeriaan pyynnissä ja säilytyslaatikot nilviäisten ja äyriäisten pyynnissä. Kokeiluajanjaksoina on suunniteltu ansionmenetyksen korvauksia (enintään 10 prosenttia julkisista menoista), rannikkokalastusalusten turvallisuuden ja työolojen parantaminen, siis turvalaitteiden kehittäminen, ostaminen ja asentaminen, meluntorjuntaan tähtäävät investoinnit sekä varusteiden ja pyynnin varmempaan käyttöön tarkoitettujen laitteiden hankkiminen. tuotteen laadun ja tuoreuden parantaminen, siis investoinnit saaliin jäähdytys-, uudelleenjäähdytys- ja käsittelylaitteisiin. valikoivien pyydysten käytön teoreettinen ja käytännöllinen koulutus, turvallisuuskoulutus (nelipäiväinen kurssi 500 kalastajalle), hygieniaolosuhteiden ja laadun valvonnan toimenpiteiden koulutus. Näiden toimenpiteiden innovatiivista luonnetta korostetaan siinä mielessä, että uusiin laitteisiin tehtyjä investointeja voidaan kokeilla todellisessa ammattikalastustoiminnassa. Koulutus tähtää uusien laitteiden, varusteiden ja kalastusmenetelmien tehokkaaseen käyttöön. Kansallinen kalastusviranomainen (Fiskeriverket) on vastuussa ohjelman täytäntöönpanosta. Kalastusaluksiin tehtäviin investointeihin ja koulutukseen käytetään vastaavasti 80 ja 20 prosenttia suunnitelman arvioiduista kokonaiskustannuksista. Kahdenvälisten neuvottelujen aikana, jotka koskivat erityisesti talousarvioon liittyviä näkökohtia, Ruotsin viranomaiset ilmaisivat suosivansa kahta ensimmäistä toimenpidettä, jotka koskivat kalastusmehetelmiä ja turvallisuuden ja työolosuhteiden valikoivaa parantamista. Kun otetaan huomioon asianosaisille jäsenvaltioille myönnettävissä olevat varat ja Ruotsin kiinnostus kahta ensimmäistä toimenpidettä kohtaan, ehdotetaan, että vain näihin toimenpiteisiin ja koulutukseen myönnetään yhteisön tukea Ruotsin pienimuotoisen rannikkokalastuksen toimintasuunnitelman puitteissa. Käytettävissä olevista varoista myönnetään Ruotsille tukeen oikeuttaville toimenpiteille seuraavasti: valikoivat pyydykset turvallisuus ja työolosuhteet koulutus 50 prosenttia 30 prosenttia 20 prosenttia 10 ISSN 1024-4492 KOM(96) 102 lopullinen ASIAKIRJAT FI 03 Luettelonumero : CB-CO-96-110-FT-C ISBN 92-78-01418-4 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg A*


title: COMMUNICATION FROM THE COMMISSION TO THE COUNCIL AND THE EUROPEAN PARLIAMENT - Small-Scale coastal fishing (Budget heading B2-521)

text: COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES Brussels, 15. 03. 1996 COM(96)102 final COMMUNICATION FROM THE COMMISSION TO THE COUNCIL AND THE EUROPEAN PARLIAMENT SMALL-SCALE COASTAL FISHING (BUDGET HEADING B2-521) SMALL-SCALE COASTAL FISHING (BUDGET HEADING B2-521) (Commission Communication to the Council and Parliament) 1. INTRODUCTION The purpose of this Commission communication is to inform the Council and Parliament about the initiatives taken by the Council in 1995 to. implement budget heading B2-521. It follows on from the undertaking made by the Commission on 10 July 1995 with regard to "small-scale coastal fishing". The new budget heading B2-521, introduced by Parliament, allocated ECU 3 million in commitment appropriations in 1995 for "small-scale coastal fishing", "the economic and social importance" of which ". justifies the creation of this line in the context of structural operations for this sector under the common fisheries policy. ". The remarks contained in the budget referred to a Parliament Resolution0'. The "non-significant" nature of the operation - within the meaning of the second paragraph of Article 22(1) of the Financial Regulation - means that there is no need for the prior adoption of a basic instrument, and hence it is up to the Commission to lay down itself the rules governing the use of the available appropriations, subject to Parliament's resolution of 20 January 1989 referred to above. 2. METHODOLOGY Actions plans The Commission rejected from the first the part-financing of individual products, the management of which would have been inefficient and over-rigid. After fixing a level for the Community contribution (see below), it was decided to ask the Member States to submit whole programmes of a limited scope, known as "action plans for small-scale coastal fishing", drawn up in accordance with simple rules, with stress on subsidiarity. After examination, each plan would be approved by a Commission decision and allocated a single commitment paid in two instalments (an advance on approval of the plan with the balance being paid after completion following submission of a report to the Commission and verification of expenditure). Resolution of the European Parliament of 20. 1. 1989 on small-scale fisheries (Doc. A2-271/88, OJ C 47, 27. 2. 1989, p. 173) 1 Scope Neither the budget heading or the accompanying remarks provide a definition of "small-scale coastal fishing'. The following definition was adopted: " 'small-scale coastal fishing' means fishing by professional fishing vessels of an overall length of less than 9 metres, or 12 metres for vessels equipped for trawling". The potential beneficiaries of the plans are owners, skippers and crew of small-scale coastal fishing vessels. Aims of the plans - type of interventions In order to remain faithful to Parliament's intentions as expressed in the remarks in the budget, a measure will have to focus on the modernisation of small-scale coastal fishing. Some Community fleets are made up of a very small, undecked boats, lacking safety equipment and mechanisation, which are underpowered and without equipment on board for the conservation of catches. Care had nevertheless to be taken to avoid interfering with the multiannual guidance programmes for fishing fleets (MGPs)(2) and, in particular, to provide for very strict guidelines on aid towards new engines for vessels, which could increase fishing effort. A measure has to be distinguishable, however, from the traditional structural operations undertaken with FIFG assistance^. In view of the modest level of resources available, a measure of such limited scope would be politically meaningful and visible only if it is innovative and quality-enhancing for the fishery and can trigger a multiplier effect by being exemplary and serving as a model, conditions requiring more than the simple grant of aid for investments in vessels. It has therefore been decided to give priority to projects which combine such investments with training courses for users of the modernised vessels that are directly related to the investment. (2> (S) According to Article 5(1) of Council Regulation (EC) No 3699/93 of 21 December 1993 laying down the criteria and arrangements regarding Community structural assistance in the fisheries and aquaculture sector and the processing and marketing of its products (OJ L 346, 31. 12. 1993, p. 1), a MGP is "a series of objectives accompanied by a set of measures for their realisation, allowing for management of fishing effort on a consistent, longer-term basis" The conditions governing FIFG assistance are laid down by Regulation (EC) No 3699/93, referred to above. 2 Rate of financing The following rates of financing have been set (as a percentage of eligible expenditure): Type of expenditure Community aid Member State's public contribution (national, regional, etc. ) Beneficiaries' contribution Investment on board vessels £ 75% £5% > 20% Training £ 75% ;> 25% Duration of plans The measures are to be completed at the latest twelve months after the Commission has taken the decision approving a plan. 3. IMPLEMENTATION A letter was sent to the Member States on 8 August 1995 inviting them to submit an action plan for small-scale coastal fishing by 1 October 1995. The Commission's invitation was taken up by seven Member States (Greece, Spain, Finland, Ireland, Italy, Portugal and Sweden). During finalisation of the programming document, the Commission took care to ensure that all the plans actually combined investments for the modernisation of small-scale coastal fishing vessels and training courses for the fishermen concerned. The available appropriations were allocated according to the importance of small-scale coastal fishing in the Member States concerned in terms of both the number of vessels and tonnage. The final allocations were as follows: Member State Total budget National contribution GR E FIN IRL I P S 1. 124. 000 1. 174. 276 193. 333 133. 333 536. 000 689. 000 228. 000 Public 101. 160 183. 179 13. 182 20. 000 54. 000 58. 000 22. 800 TOTAUX 4. 077. 942 452. 321 Private 179. 840 169. 097 35. 151 13. 333 80. 000 114. 000 34. 200 625. 621 (ecu) Community assistance 843. 000 822. 000 145. 000 100. 000 402. 000 517. 000 171. 000 3. 000. 000 The programmes, which were approved by Commission decision of 18 December 1995, will run until the end of 1996 and implementation reports will be submitted during the first half of 1997. Annex : descriptif summary of "small-scale coastal fishing" programs GREECE The small scale coastal fishing fleet in Greece concerns some 16 000 boats and it is considered that it occupies some 21000 fishermen. This fleet presents problems which in particular become more important for the fleets of remote regions characterized by geographical, economic and social isolation. Some of these islands (Tilos, Agathonissi, Lipsi, Anafi, etc. ) live from fishing only which is of particular local importance. The fishing activities are limited both by the age of the boats and by the open seas which encircle these islands, and they do not enable the fishermen to have a sufficient income to modernize their boats. Moreover, the specific training activities relating to environmental protection, to coastal resource management, to product quality, to on board safety and to navigation have until now not sufficiently covered if at all, the fishermen of these insular and remote regions as well as of other regions located in the Aegean and Ionian seas. The action plan for small scale coastal fishing in Greece aims to have two kinds of interventions: The modernization of the boats mainly for the islands Tilos / Agathonissi / Lipsi / Anafi, etc by: the replacement of existing engines by new ones having the same power the supply of pots ensuring the conservation and the quality of the fish the supply of equipment aiming at safety on board Training by seminars in the regions of the Aegean and Ionian seas on the : management of coastal resources awareness of marine environmental protection quality of the products / hygiene rules safety rules on board and navigation requirements It is envisaged that these actions, focused on small scale coastal fishing, will improve the life of the fishermen of these insular and most remote regions. SPAIN The significance of small-scale coastal fishing in Spain should be appreciated from the point of view of its impact on regions rather than its specific importance to the fisheries sector as a whole. Moreover, despite its minor importance in terms of added value it is a significant creator of jobs and income in the national economy. The Spanish fishing fleet currently comprises some 19 000 vessels, 13 000 of which are part of the small-scale coastal sub-sector. The action plan is targeted at that part of the fleet segment which is based in a small number of ports (28) which have a significant number of those vessels (at least 1 350) and which are generally located in coastal areas highly dependent on the fisheries sector. They cover all parts of the Spanish coastline and the Balearic Islands. The action plan proposes a series of measures grouped in two fields of assistance: Investments in fishing vessels Installation of facilities to improve safety on board. Design of a highly standardised refrigerator model for fishery products and of small containers to facilitate product handling and transport and to contribute to improving fishery product hygiene and quality. Technical studies aimed at identifying the best type of engine for the fishery zones normally used by the vessels concerned by the plan and at improving maintenance. It is envisaged that a total of 472 vessels of the small-scale coastal fishing fleet will be eligible for aid. Training for fishermen Organisation of training days covering safety standards on board and ways of avoiding hazard situations in coastal navigation. Organisation of courses on survival at sea. Organisation of courses on selective fishing methods and on improving work hygiene on board. In all, 28 training courses will be organised on site and beneficiaries of the aids mentioned in point 1 will have priority. The innovatory aspect of the assistance, in a fleet segment often overlooked but having a rate of accidents at sea higher than other segments, forms the basis for the plan. The proposed measures take account both of increased safety on board and of an increase in the effectiveness of the emergency services created for fishermen by the local authorities. Administration of the plan is decentralised and the various regional authorities competent for the envisaged measures will be responsible for their implementation. However, Spain's central government will coordinate the plan. IRELAND The plan submitted by Ireland concentrates primarily in the training of owners, skippers and crewmen of small fishing vessels. Provision has also been made for assisting owners to invest in safety equipment. The Irish fishing fleet is predominantly made up of smaller vessels. There are 907 vessels under 12 metres in registered length, representing 65 % of all vessels in the fleet. Of the 907 vessels under 12 metres, 433 are under nine metres in length (approx. 31 % of the total number of vessels in the fleet). Ireland has long recognised the contribution which these small fishing vessels make to many remote coastal communities where few alternative employment opportunities exist. The major problems facing the small-scale coastal fishery in Ireland are: a lack of awareness of correct safety procedures and of the limitations of small open boats particularly in terms of stability and the attendant danger of overloaded vessels capsizing; the effects of prolonged periods of rough weather, especially on the South, West and North-West coasts which are exposed to Atlantic storms; overdependance in some areas on a limited range of target species. A training programme aimed exclusively at the owners/crew of small vessels will be undertaken at fishing ports around the coast. The programme will include seminars, workshops and demonstration focusing on the following areas: safety; maintenance and equipment; fish quality; resource conservation; alternative resources; book-keeping and financial control. The training programme will be supplemented by a series of educational posters and leaflets. One of the problems with small fishing vessels is that they are often poorly maintained and lack even the basic life saving and firefighting equipment. The plan provides assistance for this type of equipment. ITALY The Italian fleet concerned is composed as follows : 7398 vessels under 9 metres overall lenght, 1271 vessels (trawlers) under 12 metres overall lenght. Problems concerning this segment of the Italian fleet : general obsolescence of the vessels; growing conflict with other segments of the fleet in the exploitation of coastal resources. Italian Authorities have identified 20 ports and 330 vessels that will benefit from this action. Total EU contribution will be divided equally between each of the two measures. Type of intervention envisaged On board investment Safety on board : it is envisaged that all vessels will be fitted with a navigation device (GPS type), to establish the location of vessels in case of necessity, since vessels now tend to fish farther from the coast. Vessel Efficiency : vessels will be supplied with a net-winding winch for use in deeper waters. Quality preservation of the fish : the installation of fibreglass containers to improve quality is envisaged. Vocational training : the vocational training courses envisaged are related to the actions considered under the investments on board, in order to provide the technical knowledge for using this new equipment (navigation device, net-winding winch, fish handling techniques on board). Linkage of the two types of investment and role of the Producer Associations : vocational training courses will be directed only at those who have participated in the investment on board. These training courses will be organised only when the first phase of the investment on board has been carried out. Italian Authorities have assured the Commission that training courses will be available to each investor and that a promotion campaign for this initiative will be launched. The Italian Authorities have nominated the Producer Organisations as the responsible bodies for the execution of the plan. They will be invited to introduce detailed operational programmes and to assume the direct responsibility for their execution. PORTUGAL On board investment Improve on board safety - to meet the needs of the sector (the means of rescue and of safety are often insufficient since the sheltered areas and the harbours in the North of Portugal are dangerous). Quality improvement of fish products. Use or even the existence of means for preserving fish products is not widespread Training Promotion of fishermen's training by raising the awareness about the means of rescue and improvement of the product quality. Scope: Coastal fishing vessels of length overall less than 9 or 12 metres for the trawlers located on North and the Centre of Portugal. Objectives of the plan - type of intervention. The acquisition of rescue and safety equipment envisaged in the Portuguese action plan (signals and buoys, life-jackets, rafts, extinguishers) is in line with the type of eligible actions envisaged in the action plan established by DG XIV. FINLAND Each year, there are about 100-150 fishermen in the Finnish archipelago who use "fyke" nets to catch herring and to a lesser extent perch, pike-perch and pike. A fyke net is a net which is fixed in shallow water with poles and has a cone shaped end to catch the fish. The fishermen operate from small vessels around the many islands and small inlets. Catching herring and other species with fyke nets is a traditional but laborious way of fishing in these remote areas where there are few harbours and landing facilities. In the south west coast of Finland, the fishermen's Association is proposing that the Association, the national authorities and the Commission together jointly finance two measures as follows: To finance the construction of a new and specialised fishing boat which would serve the fyke net fishermen and be equipped with a pumping system to extract fish from the fyke nets. The equipment would include a sorting machine and machinery for boxing and chilling fish. This would be a pilot type project which, if successful, would enable the development of the fyke netting of perch and other species. To finance the training of fishermen to operate this proposed new boat and equipment. The potential benefits of this investment are; it will help reduce the decline in this traditional fishery, if very successful other fishermen will use the same technique, it will enable the development of fyke fishing for other species, maintain the quality of the fish. SWEDEN The Swedish plan, submitted on 29. 09. 95, includes the following 4 measures: Investments on board vessels: this measure concerns the introduction and development of more selective gear in coastal fisheries, i. e. purchase and installation of exit windows/square meshes in Norway lobster trawlers, selective prawn and vendace trawls, and finally development and introduction of more selective fyke nets in the eel fisheries and in creels for shellfish fisheries. Compensation for loss of income during trial periods is envisaged (max. 10 % of public expenditures). Improvement of safety and working conditions on board small scale fishing vessels i. e. development, purchase and installation of safety equipment, investments aimed at noise reduction and facilities for safer handling of gear and catches. Improvement of product quality and refrigeration/chilling/catch handling. Training in theory and practice in using selective gear, safety training (4-day course offered to 500 fishermen), training in procedures for hygiene conditions and quality control. in equipment investments freshness, i. e. for The innovative character of the measures is stressed in the sense that the investments in new gear will be tested in actual professional fisheries. The training will ensure the efficient use of new gear, equipment and methods. The National Board of Fisheries (Fiskeriverket) will be responsible for the execution of the programme. Investments on board fishing vessels and training account for resp. 80% and 20% of the envisaged total costs of the plan. During bilateral consultations, in particular on the budgetary aspects, the Swedish authorities have expressed a preference forthe first two measures concerning selective fishing methods and improvement of safety and working conditions. Considering the allocation of the funds available for the interested Member States and the Swedish preference for the first two measures, it is proposed that only these measures and training shall be eligible for Community assistance under the action plan for small-scale coastal fishing in Sweden. The allocation between the eligible measures of the funds available for Sweden will be as follows: - selective fishing gear - safety and working conditions - training 50% 30% 20% 10 ISSN 0254-1475 COM(96) 102 final DOCUMENTS EN 03 Catalogue number : CB-CO-96-110-EN-C ISBN 92-78-01413-3 Office for Official Publications of the European Communities L-2985 Luxembourg ^AA


title: Uredba Komisije (ES) št. 465/96 z dne 14. marca 1996 o spremembi Uredbe (ES) št. 2898/95 o preverjanju skladnosti s standardi kakovosti za banane

eurovoc_concepts:
EU control
free circulation
marketing standard
preparation for market
quality standard
tropical fruit

formats: html pdf print

text: 470 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 18 31996R0465 15. 3. 1996 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI L 65/5 UREDBA KOMISIJE (ES) št. 465/96 z dne 14. marca 1996 o spremembi Uredbe (ES) št. 2898/95 o preverjanju skladnosti s standardi kakovosti za banane KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 404/93 z dne 13. febru- arja 1993 o skupni ureditvi trga za banane (1), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 3290/94 (2), in zlasti člena 4 Uredbe, ker določa Uredba Komisije (ES) št. 2898/95 (3), da začnejo pravila v zvezi s preverjanjem skladnosti s standardi kakovosti za banane, določena z Uredbo Komisije (ES) št. 2257/94 (4), veljati 1. aprila 1996; ker bi bilo treba datum začetka veljav- nosti preložiti zaradi lažjega izvajanja postopkov preverjanja in da bi se lahko do konca opravilo obveščanje trgovcev; ker so ukrepi iz te uredbe v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za banane, SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: Člen 1 V členu 9 Uredbe (ES) št. 2898/95 se „1. april 1996“ nado- mesti s „1. julij 1996“. Člen 2 Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti. Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 14. marca 1996 Za Komisijo Franz FISCHLER Član Komisije (1) UL L 47, 25. 2. 1993, str. 1. (2) UL L 349, 31. 12. 1994, str. 105. (3) UL L 304, 16. 12. 1995, str. 17. (4) UL L 245, 20. 9. 1994, str. 6


title: A Bizottság 465/96/EK rendelete (1996. március 14.) a banánra vonatkozó minőségi előírásoknak való megfelelés ellenőrzéséről szóló 2898/95/EK rendelet módosításáról

text: 470 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/18. kötet 31996R0465 1996. 3. 15. AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA L 65/5 A BIZOTTSÁG 465/96/EK RENDELETE (1996. március 14. ) a banánra vonatkozó minőségi előírásoknak való megfelelés ellenőrzéséről szóló 2898/95/EK ren- delet módosításáról AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, mivel az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Banánpiaci Irányítóbizottság véleményével, tekintettel a legutóbb a 3290/94/EK rendelettel (1) módosított, a banánpiac közös február 13-i rendeletre (2) és különösen annak 4. 404/93/EGK tanácsi cikkére, szóló, 1993. szervezéséről ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 1. cikk rendelet (3) előírja, hogy a mivel a 2898/95/EK bizottsági 2257/94/EK bizottsági rendeletben (4) megállapított, a banánra vonatkozó minőségi előírásoknak való megfelelés ellenőrzésére vonatkozó szabályok 1996. április 1-jén lépnek hatályba; mivel a hatálybalépés időpontját indokolt elhalasztani az ellenőrzési eljárások bevezetésének megkönnyítése és a kereskedők tájékoz- tatásának lebonyolítása érdekében; A 2898/95/EK rendelet 9. cikkében az „1996. április 1. ” helyébe „1996. július 1. ” lép. 2. cikk Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihir- detését követő harmadik napon lép hatályba. Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, 1996. március 14-én. a Bizottság részéről Franz FISCHLER a Bizottság tagja (1) HL L 349. , 1994. 12. 31. , 105. o. (2) HL L 47. , 1993. 2. 25. , 1. o. (3) HL L 304. , 1995. 12. 16. , 17. o. (4) HL L 245. , 1994. 9. 20. , 6. o


title: Rozporządzenie Komisji (WE) nr 465/96 z dnia 14 marca 1996 r. zmieniające rozporządzenie (WE) nr 2898/95 dotyczące weryfikacji zgodności z normami jakości bananów

text: 470 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 03/t. 18 31996R0465 15. 3. 1996 DZIENNIK URZĘDOWY WSPÓLNOT EUROPEJSKICH L 65/5 ROZPORZĄDZENIE KOMISJI (WE) NR 465/96 z dnia 14 marca 1996 r. zmieniające rozporządzenie (WE) nr 2898/95 dotyczące weryfikacji zgodności z normami jakości bananów KOMISJA WSPÓLNOT EUROPEJSKICH, uwzględniając Traktat ustanawiający Wspólnotę Europejską, środki przewidziane w niniejszym rozporządzeniu są zgodne z opinią Komitetu Zarządzającego ds. Bananów, uwzględniając rozporządzenie Rady (EWG) nr 404/93 z dnia 13 lutego 1993 r. w sprawie wspólnej organizacji rynku bananów (1), rozporządzeniem (WE) nr 3290/94 (2), w szczególności jego art. 4, zmienione ostatnio a także mając na uwadze, co następuje: (WE) nr 2898/95 (3) przewiduje, że rozporządzenie Komisji przepisy odnoszące się do weryfikacji zgodności z normami jakości bananów, ustanowione rozporządzeniem Komisji (WE) nr 2257/94 (4), mają wejść w życie z dniem 1 kwietnia 1996 r. ; data wejścia w życie powinna być odroczona w celu ułatwienia uzupełnienia wykonywania rozpowszechniania informacji wśród podmiotów gospodar- czych; procedur weryfikacyjnych i PRZYJMUJE NINIEJSZE ROZPORZĄDZENIE: Artykuł 1 W art. 9 rozporządzenia (WE) nr 2898/95 datę „1 kwietnia 1996 r. ” zastępuje się datą „1 lipca 1996 r. ”. Artykuł 2 Niniejsze rozporządzenie wchodzi w życie trzeciego dnia po jego opublikowaniu w Dzienniku Urzędowym Wspólnot Europej- skich. Niniejsze rozporządzenie wiąże w całości Państwach Członkowskich. i jest bezpośrednio stosowane we wszystkich Sporządzono w Brukseli, dnia 14 marca 1996 r. W imieniu Komisji Franz FISCHLER Członek Komisji (1) Dz. U. L 47 z 25. 2. 1993, str. 1. (2) Dz. U. L 349 z 31. 12. 1994, str. 105. (3) Dz. U. L 304 z 16. 12. 1995, str. 17. (4) Dz. U. L 245 z 20. 9. 1994, str. 6