title: Nõukogu direktiiv 96/25/EÜ, 29. aprill 1996, mis käsitleb söödatoorainete ringlust ning millega muudetakse direktiive 70/524/EMÜ, 74/63/EMÜ, 82/471/EMÜ ja 93/74/EMÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 77/101/EMÜ

text: 96 ET Euroopa Liidu Teataja 03/19. kd 31996L0025 23. 5. 1996 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA L 125/35 NÕUKOGU DIREKTIIV 96/25/EÜ, 29. aprill 1996, mis käsitleb söödatoorainete ringlust ning millega muudetakse direktiive 70/524/EMÜ, 74/63/EMÜ, 82/471/EMÜ ja 93/74/EMÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 77/101/EMÜ EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 43, (6) siseturu tõrgeteta toimimist silmas pidades tuleks kõrval- dada liikmesriikide vahel veel täheldatavad erinevused; kõnealuse sektori ulatust silmas pidades tuleks direktiiv 77/101/EMÜ asendada uute eeskirjadega; võttes arvesse komisjoni ettepanekut, (1) võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (2) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust (3) ning arvestades, et: (7) lihtsööt ja söödatooraine on nii sarnased, et käesoleva direktiivi ühtse reguleerimisala tagamiseks tuleks need mõlemad paigutada kategooriasse “söödatooraine”; (1) (2) (3) (4) (5) söödatoorainetel on põllumajandussaaduste ja -toodete tootmise, töötlemise ja tarbimise raames põllumajanduse jaoks suur tähtsus; pidades silmas kasvavat huvi kvaliteedi, tõhususe ja kesk- konna vastu, suureneb söödatoorainete tähtsus põlluma- janduse jaoks veelgi; kõnealustel asjaoludel on söödatoorainete ringlust regu- leerivad eeskirjad eriti kasulikud selleks, et tagada põllu- loomakasvatustoodangu kvali- majandustoodangu, eriti teedi parandamisel kogu toiduahela piisav läbipaistvus; (8) (9) 23. aasta 1976. novembri nõukogu direktiivis 77/101/EMÜ (lihtsööda turustamise kohta) (4) sätesta- takse lihtsööda turustamise eeskirjad; liikmesriikide tavad on tooraine turustamise reguleerimise puhul siiski veel erinevad; seepärast lubatakse direktiiviga 77/101/EMÜ liikmesriikidel näha teatavatel juhtudel ette erandeid; sisaldab “söödatooraine” uus määratlus kõnealuste toodete sihtotstarvet, milleks on olemasolevates määrat- lustes “sööt” ja “segasööt” sätestatud kasutamine loomade söötmiseks; seega on kindel, et mõistet “sööt” võib nüüd- sest kasutada kogu söödatooraine ja segasööda üldnime- tusena; 23. 1970. novembri kõnealune sööda kõikehõlmav määratlus on eriti tähtis direktiivi nõukogu aasta 70/524/EMÜ (söödalisandite kohta) (5) ja nõukogu 17. detsembri 1973. aasta direktiivi 74/63/EMÜ (soovima- tute ainete ja toodete kohta loomasöödas) (6) puhul; teatavatel juhtudel kasutatakse sätete täpsustamiseks nii mõistet “sööt” kui mõistet “söödatooraine”, kuna teata- vaid direktiivi 74/63/EMÜ sätteid kohaldatakse üksnes söödatooraine suhtes ja teatavaid kõnealuse direktiivi sätteid kohaldatakse kõikide söötade sh söödatooraine suhtes; kõnealuste erandite tagajärjel reguleerib osades liikmes- riikides direktiiv 77/101/EMÜ nii lihtsööda kui sööda- tooraine turustamist ning osades liikmesriikides üksnes lihtsööda turustamist, mis võimaldab müüa lihtsööta söödatoorainena, mille suhtes eeskirju ei kohaldata; (10) kogu toiduahela soovitud läbipaistvuse saavutamiseks hõlmab käesolev direktiiv söödatoorainete “ringlust”; (1) EÜT C 236, 24. 8. 1994, lk 7. (2) EÜT C 305, 31. 10. 1994, lk 147. (3) EÜT C 102, 24. 4. 1995, lk 10. (4) EÜT L 32, 3. 2. 1977, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktii- viga 90/654/EMÜ (EÜT L 353, 17. 12. 1990, lk 48). (5) EÜT L 270, 14. 12. 1970, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 95/55/EÜ (EÜT L 263, 4. 11. 1995, lk 18). (6) EÜT L 38, 11. 2. 1974, lk 31. Direktiivi on viimati muudetud direk- tiiviga 93/74/EMÜ (EÜT L 237, 22. 9. 1993, lk 23). 03/19. kd ET Euroopa Liidu Teataja 97 (11) rahuldavate tulemuste saamine loomakasvatuses sõltub suuresti sobiva ja kvaliteetse söödatooraine õigest kasuta- misest; seepärast peab söödatooraine olema alati puhas, tohi ehtne ohustada loomade ega inimeste tervist ning seda ei tohi turustada eksitaval moel; turustuskvaliteediga; ja nõutava see ei (12) mitmeid tooteid võib kasutada nii söödaks kui muuks otstarbeks, seepärast tuleb söödaks kasutatavad tooted märgistada ringlusse laskmisel kohustusliku etiketiga; (17) ringlus värskete töötlemata, talupidajate hulgas või seisneb söödatoorainete konserveeritud, enamasti ühekordselt füüsiliselt töödeldud (tükeldatud või jahva- tatud) või töötlemata, muude lisaaineteta kui säilitusaine- tega taimse või loomse päritoluga toodete ringluses; selliste toodete omaduste tundmisega seotud üldistel põhjustel ja praktilistel põhjustel ei tuleks saatedokumen- tidel nagu näiteks arvel nõuda käesolevas direktiivis osutatud koostist käsitlevat teavet; seda tuleks siiski nõuda kõnealuste toodete lisaainetega töötlemisel, kuna selline töötlemine võib muuta toodete keemilist koostist ja toiteväärtust; (13) söödatooraine ringleb sageli lahtise kaubana, kas ühe või lisatud mitme partiina; sellisele toorainele on üldjuhul sellised dokumendid nagu arved ja saatekirjad; kõnealu- seid dokumente võib käsitada “saatedokumentidena” käesoleva direktiivi artiklis 5 määratletud tähenduses; see on lubatud üksnes juhul, kui saadetise (partiide) identifit- seerimine ning ühise viite ja saatedokumentide olemas- olu tagatakse nõuetekohaselt näiteks viitenumbrite või -märkide abil kõikidel ringluse etappidel; (18) paljud jaemüüjad müüvad loomse või taimse päritoluga lemmikloo- söödatoorainet väikestes kogustes ja sageli made toiduks; selliste toodete omaduste tundmisega seotud üldistel põhjustel ja praktilistel põhjustel ei tuleks kõnealuste toodete puhul nõuda koostist käsitlevat teavet; (14) söödatoorainete tervislikkus ja toiteväärtus võib olla erinev, seepärast tuleks eri söödatoorained selgelt eris- tada, lastes need ringlusse varustatuna etikettidega, kuhu on märgitud nende konkreetne nimetus; (19) teatavates kolmandates riikides ei ole alati vajalikke vahendeid, et teha analüüse, mille põhjal on võimalik esitada käesoleva direktiiviga nõutavat teavet söödatoor- ainete analüütilise koostise kohta; seepärast tuleks liik- mesriikidele anda õigus lubada teatavatel tingimustel selliste toorainete ringlusse laskmist ühenduses, varusta- tuna esialgsete koostist käsitlevate andmetega; (15) söödatoorainete ostjatele või kasutajatele tuleks anda kogu toiduahelat hõlmavat täpset ja kehtivat lisateavet, nt söödatooraine kvaliteeti otseselt mõjutavate analüüti- liste koostisosade koguste kohta; tuleks vältida seda, et müüja ei teata analüütiliste koostisosade koguseid, et kaitsta väikeostjaid, kes paluvad seda teavet asjatult, ning et vältida tarbetuid kulutusi, mida põhjustab analüüside kordamine toiduahela lõpus; teatavatel liikmesriikidel on raskusi põllumajandusettevõtete kontrollide korraldamisega; sellistel asjaoludel on vaja võtta vastu sätted, milles nõutakse analüütiliste koostisosade kogus- test teatamist toiduahela alguses; tasandil (20) ringlusse kui lõplikud analüütilist koostist käsitlevad usaldus- väärsed andmed puuduvad, eriti esimest korda ühen- duses riikidest pärit lastava kolmandatest söödatooraine puhul, peaks sadamate ja maanteede või olema ummistamise raudteede võimalus anda esialgselt deklareeritud andmetele lõplik kinnitus kümne tööpäeva jooksul; vältimiseks asjatu (16) söödatooraine analüütilist koostist käsitlevaid üksikasju ei nõuta etiketil juhul, kui ostja otsustab enne tehingut, et ta ei vaja sellist teavet; seda märgistamist käsitlevat erandit võib kohaldada eriti toodete suhtes, mida ladusta- takse kuni järgmise tehinguni; (21) mitmete ühenduse põhimäärustega nähakse ette söötade koostisosade ja lihtsöötade loetelu; 98 (22) ET Euroopa Liidu Teataja 03/19. kd praktilistel põhjustel ning vajaliku õigusliku järjekindluse ja tõhususe tagamiseks tuleks koostada peamiste sööda- toorainete loetelu, mis on samalaadne võrreldavates vald- kondades juba kehtestatud loeteludega; ja turustatakse loomadele (v. a lemmikloomad) ettenähtud segasöötade valmistamiseks) (2) koostatakse märgistamise eesmärgil segasöötade koostisosade loetelu; käesoleva direktiivi lisa A ja B osa kohaldamisest alates tuleks kõ- nealune direktiiv kehtetuks tunnistada; (23) müüdavate ja kasutatavate toodete ja kõrvalsaaduste mitmekesisuse ja toiduainetehnoloogia pideva arengu tõttu ning vajaduse tõttu mitte piirata töötlejate ja põllu- majandusettevõtjate valikuvõimalusi, ei saa kõnealune loetelu olla ammendav; on võimalik lubada muude kui eespool nimetatud loetelusse kantud söödatoorainete ringlust tingimusel, et need toorained on tähistatud konkreetse nimetusega, mis välistab nende segiajamise toorainetega, millele võidakse määrata ühenduse tasandil sätestatud nimetus; (28) söödatooraineid käsitlevate andmete identifitseerimise ja söödatooraineid käsitlevate andmete vahetamise süstee- mide selguse ja võrreldavuse parandamiseks rahvusvahe- lisel tasandil tuleks komisjonile anda juhised võtta vaja- duse korral vastu rakenduskord sellise praktilise rahvus- vahelise söödatoorainete koodisüsteemi kehtestamiseks, mis põhineb söötade eri aspektidega nagu päritolu, kasu- tamine, seotud mõistestikel; valmimisaste/kvaliteet töötlemine, (24) söödatoorainet, milles sisalduvate kahjulike ainete ja toodete tase on kõrgem direktiivi 74/63/EMÜ I lisas liht- sööda puhul märgitud tasemest, tuleks tarnida üksnes nõukogu 22. detsembri 1995. aasta direktiivi 95/69/EÜ (millega nähakse ette loomatoidusektoris tegutsevate ettevõtete ja vahendajate tunnustamise ja registreerimise tingimused ja kord) (1) sätete kohaselt heakskiidetud segasööda tootjatele; see tuleks märkida kohustuslikul erietiketil, mis näitab toote kasutusotstarvet; kõnealused kahjulikud ained ja tooted tuleks kanda direktiivi 74/63/EMÜ II lisa B osas esitatud loetellu teatavate afla- toksiini, kaadmiumi, arseeni ja kõnealuseid aineid sisal- davaid söödatooraineid käsitlevate eranditega, mis on juba loetletud direktiivi 74/63/EMÜ II lisa A osas; (25) peamiste söödatoorainete loetelu muutmine on teaduslik meede; (26) käesoleva direktiivi lisa B osa loetelu tuleks kasutada eri ja sega- kasutusotstarbega söödatoorainete ringluseks söödas kasutatavate söödatoorainete märgistamiseks; (27) 26. komisjoni direktiivis 92/87/EMÜ (millega kehtestatakse avatud nimekiri nende peamiste koostisosade kohta, mida tavaliselt kasutatakse oktoobri 1992. aasta (1) EÜT L 332, 30. 12. 1995, lk 15. (29) rakendusmeetmete vastuvõtmise hõlbustamiseks tuleks järgida korda, millega seatakse sisse alalise söödakomitee kaudu toimuv koostöö liikmesriikide ja komisjoni vahel; (30) (31) on oluline tagada, et kogu ühenduses oleks söödatoor- ainete ringluse kõikidel etappidel võimalik käesoleva direktiivi esitatud ametlikult andmete õigsust; kontrollida kohaselt 74/63/EMÜ, käesoleva direktiivi vastuvõtmine eeldab mõistete “liht- sööt”, “tooraine (koostisosad)”, “tooraine” ja “koostisosad” kaotamist; kõnealused mõisted tuleks asendada ühenduse eriti nõukogu direktiivides kehtivates õigusaktides, 82/471/EMÜ (3) 70/524/EMÜ, ja 93/74/EMÜ (4) mõistega “söödatooraine” ja määratlus “söödatooraine” tuleks vajaduse korral asendada käes- olevas direktiivis esitatud määratlusega; see mõjutab ka segasöötade määratlust; samal põhjusel tuleks komisjoni õigusaktiga muuta komisjoni direktiive 80/511/EMÜ, (5) 82/475/EMÜ (6) ja 91/357/EMÜ (7) ning komisjoni otsust 91/516/EMÜ; (8) (2) EÜT L 319, 4. 11. 1992, lk 19. (3) EÜT L 213, 21. 7. 1982, lk 8. (4) EÜT L 237, 22. 9. 1993, lk 23. (5) EÜT L 126, 21. 5. 1980, lk 14. (6) EÜT L 213, 21. 7. 1982, lk 27. (7) EÜT L 193, 17. 7. 1982, lk 34. (8) EÜT L 281, 9. 10. 1991, lk 23. 03/19. kd ET Euroopa Liidu Teataja 99 (32) on vaja tagada käesoleva direktiivi lisade sätete pidev kohandamine, pidades silmas teaduse ja tehnika viima- seid edusamme; sellised kohandamised tuleb teha ladu- salt käesolevas direktiivis sätestatud korras, et seada sisse alalise söödakomitee kaudu toimuv tihe koostöö liikmes- riikide ja komisjoni vahel; (33) loomade ja inimeste tervise tõhusaks kaitsmiseks ning siseturu tõrgeteta toimimise tagamiseks tuleks meetmed võtta ühenduse tasandil, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI: Artikkel 1 Käesolevat direktiivi kohaldatakse söödatoorainete ring- 1. luse suhtes ühenduses. Artikkel 5 1. Liikmesriigid näevad ette, et söödatoorainet võib ringlusse lasta üksnes juhul, kui saatedokumenti või vajaduse korral pakendile, mahutile või sellele kinnitatud etiketile on nähtavalt, loetavalt ja kustumatult märgitud allpool loetletud üksikasjad, importija, mille eest vastutab ühenduses asuv tootja, pakkija, müüja või turustaja: a) sõna “söödatooraine”; b) söödatooraine nimetus ja vajaduse korral muud artiklis 7 osutatud üksikasjad; c) lisa B osas loetletud söödatooraine puhul lisa B osa neljandas tulbas ettenähtud üksikasjad; d) söödatooraine puhul, mida lisa B osas ei ole nimetatud, lisa C osa tabeli teises tulbas ettenähtud üksikasjad; e) vajaduse korral lisa A osas ettenähtud üksikasjad; Käesolevat direktiivi kohaldatakse ilma, et see piiraks 2. muude loomasööta käsitlevate ühenduse sätete kohaldamist. f) netokogus, mida tahkete toodete puhul väljendatakse massi- ühikutes ja vedelate toodete puhul massi- või mahuühikutes; Artikkel 2 g) käesolevas lõikes osutatud üksikasjade eest vastutava isiku nimi või ärinimi ja aadress või registrijärgne tegutsemiskoht. Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid: a) söödatooraine – mitmesugused töötlemata värsked või konserveeritud taimset või loomset päritolu tooted, nendest tööstuslikul töötlemisel saadud tooted ning orgaanilised või anorgaanilised ained, ilma, mis on ette lisaainetega või nähtud loomadele söötmiseks kas töötlemata kujul või tööt- lemisel saadud segasöötade koostises või eelsegu kandjana; b) ringlusse laskmine (ringlus) – söödatooraine valdamine müügi eesmärgil, sh müügiks pakkumine, või mis tahes muuks kolmandatele isikutele üleandmiseks kas tasu eest või ilma ning müük ja muud liiki üleandmine. Artikkel 3 Liikmesriigid näevad ette, et söödatooraine võib ühenduses ringlusse lasta üksnes juhul, kui see on puhas, ehtne ja nõutava turustuskvaliteediga. Liikmesriigid näevad ette, et selline sööda- tooraine ei tohi ohustada loomade ega inimeste tervist ning seda ei tohi lasta ringlusse eksitaval moel. Pakenditele, mahutitele, etikettidele ja saatedokumentidele 2. võib märkida muud teavet, tingimusel et see on seotud objek- tiivsete või koguseliste parameetritega, mida on võimalik põhjendada, ja et see ei eksita ostjat. Kõnealune teave tuleb esitada lõikes 1 nimetatud teabest eraldi. 3. Lõpptarbijale ettenähtud kuni 10-kilogrammiste sööda- tooraine koguste puhul võib lõigetes 1 ja 2 sätestatud üksik- asjad esitada ostjale müügikohas asjakohases teatises. 4. Kui partii jaotatakse ringluse ajal osadeks, tuleb lõikes 1 nimetatud üksikasjad ja viide esialgsele partiile märkida iga partii osa pakendile, mahutile või saatedokumendile. 5. Kui ringluses oleva söödatooraine koostist muudetakse, tuleb uusi üksikasju esitava isiku vastutusel vastavalt muuta lõikes 1 nimetatud üksikasju. Artikkel 4 Artikkel 6 Liikmesriigid näevad ette, et käesoleva direktiivi üldsätteid kohaldatakse suhtes. söödatoorainete ringlusse lisa A osa laskmise 1. Erandina artiklist 5 ei nõuta artikli 5 lõike 1 punktides c ja d ning käesoleva direktiivi lisa A osa V rubriigi punktides 2 ja 3 nimetatud üksikasju, kui: 100 ET Euroopa Liidu Teataja 03/19. kd a) ostja kinnitab enne iga tehingut kirjalikult, et ta ei soovi kõnealust teavet; b) ei nõuta artikli 5 lõike 1 punktides c, d, e ja f ning lisa A osas nimetatud üksikasju juhul, kui ringlusse lastakse agro- tööstuslikul töötlemisel saadud taimset või loomset päritolu kõrvalsaadused, mille niiskusesisaldus on üle 50 %. b) ringlusse lastakse loomse või taimse päritoluga söödatoor- aine, mis on värske või konserveeritud, ühekordselt füüsili- töötlemata, kuni 10-kilogrammistes selt kogustes, lemmikloomadele ettenähtud ja mida samas liik- mesriigis asuv müüja tarnib otse lõpptarbijale, ilma et see piiraks direktiivi 90/667/EMÜ (1) kohaldamist. töödeldud või 2. Kui kolmandatest riikidest pärit söödatooraine puhul, mis on ühenduses esimest korda ringlusse lastud, ei ole olnud võimalik esitada artikli 5 lõike 1 punktides c ja d ning lisa A osa V rubriigi punktides 2 ja 3 nõutavaid koostist käsitlevaid tagatisi sel põhjusel, et asjaomases riigis puuduvad analüütiliste mõõtmiste tegemiseks vajalikud vahendid, võivad liikmesriigid lubada artikli 5 lõike 1 punktis g nimetatud vastutaval isikul esitada koostist käsitlevad esialgsed andmed, tingimusel et: 4. Erandina artikli 5 lõike 1 punktist a: — võib saksa keeles asendada nimetuse “Futtermittel- Ausgangserzeugnis” nimetusega “Einzelfuttermittel”, — võib itaalia keeles asendada nimetuse “materie prime per alimenti degli animali” nimetusega “mangime semplice”, — võib kreeka keeles ζωοτςοφών” nimetusega “απλή ζωοτοφή”. asendada nimetuse “πςώτη ύλη a) kontrollimise eest vastutavale pädevale asutusele teatatakse söödatooraine saabumisest ette; Artikkel 7 b) lõplikud koostist käsitlevad üksikasjad esitatakse ostjale ja pädevale asutusele kümne tööpäeva jooksul pärast sööda- tooraine saabumist ühendusse; 1. Liikmesriigid näevad ette, et lisa B osas loetletud sööda- tooraineid võib ringlusse lasta üksnes seal kindlaksmääratud nimetuste all ja tingimusel, et need vastavad esitatud kirjeldu- sele. c) dokumentidesse on lisaks koostist käsitlevatele üksikasjadele tehtud poolpaksus kirjas järgmised märkused: “proovi … (analüüsitava proovi viitenumber) käsitlevad esialgsed andmed kinnitab … (analüüsi tegemiseks volitatud laboratooriumi nimi ja aadress) enne … (kuupäev)”; 2. Liikmesriigid lubavad muu kui lõikes 1 nimetatud loete- lusse kantud söödatoorainete ringlusse laskmist, tingimusel et nende puhul kasutatakse muid kui lisas loetletud nimetusi ja/või tingimustel, mis ei võimalda ostjal talle pakutavat toodet mõne muu tootega segi ajada. d) liikmesriigid teavitavad komisjoni käesolevas lõikes osutatud erandi kohaldamise asjaoludest. Artikkel 8 3. Erandina artiklist 5: või konserveeritud, a) ei nõuta artikli 5 lõikes 1 nimetatud üksikasju töötlemata, värskete füüsiliselt töödeldud või töötlemata ja ilma muude lisaainete kui säili- tusaineteta taimset või loomset päritolu toodete puhul, mille tootja tarnib samas liikmesriigis põllumajandusettevõtjast ilma et see piiraks direktiivi asuvale aretajast kasutajale, 90/667/EMÜ kohaldamist; ühekordselt (1) EÜT L 363, 27. 12. 1990, lk 51. Liikmesriigid näevad ette, et: a) söödatoorainet, milles sisalduvate kahjulike ainete ja toodete tase on kõrgem direktiivi 74/63/EMÜ alusel söödatooraine puhul lubatavast tasemest, võib lasta ringlusse üksnes juhul, kui see on ette nähtud direktiivi 95/69/EÜ kohaselt riiklikku loetellu kantud segasööta tootvatele heakskiidetud ettevõte- tele; b) erandina artikli 5 lõike 1 punktist a tuleb käesoleva artikli punktis a määratletud söödatoorainele märkida “segasööta tootvatele heakskiidetud ettevõtetele ettenähtud söödatoor- aine”. Kohaldatakse artikli 6 lõiget 4. 03/19. kd ET Euroopa Liidu Teataja 101 Artikkel 9 Ühenduses ringlusse laskmiseks trükitakse saatedokumentidele, pakenditele, mahutitele või nendele kinnitatud etikettidele märgitav teave ühes või mitmes sihtriigi poolt kindlaksmäära- tavas ühenduse riigi- või ametlikus keeles. Arvamus esitatakse häälteenamusega, mis on sätestatud asuta- mislepingu artikli 148 lõikes 2 nõukogu otsuste vastuvõtmiseks komisjoni ettepaneku põhjal. Liikmesriikide esindajate hääli komitees arvestatakse nimetatud artiklis sätestatud viisil. Ees- istuja ei hääleta. Artikkel 10 4. a) Kui kavandatavad meetmed on komitee arvamusega kooskõlas, võtab komisjon need vastu. Liikmesriigid tagavad, et söödatoorainete suhtes ei kohaldata käesoleva direktiivi sätetega seotud põhjustel muid ringlust käsitlevaid piiranguid kui need, mis on sätestatud käesolevas direktiivis. b) Kui kavandatavad meetmed ei ole komitee arvamusega kooskõlas või kui komitee ei esita arvamust, esitab komisjon võetavate meetmete kohta viivitamata ettepa- neku nõukogule. Nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega. Artikkel 11 Artiklis 14 sätestatud korras: Kui nõukogu ei ole teinud otsust kolme kuu jooksul alates ette- paneku tegemisest, võtab komisjon ettepandud meetmed vastu, välja arvatud juhul, kui nõukogu on olnud lihthäälteenamusega kõnealuste meetmete vastu. a) võib loetletud söödatoorainete puhul kasutusele võtta arvkoodisüsteemi, mis põhineb söödatooraine päritolu, kasutatud toote/kõrvalsaaduste osa, töötlemist ja valmimis- astet/kvaliteeti käsitlevatel mõistestikel ja võimaldab identi- fitseerida sööta rahvusvahelisel tasandil eelkõige nimetuse ja kirjelduse põhjal; b) võib muuta käesoleva direktiivi lisa, pidades silmas teaduse ja tehnika edusamme. Artikkel 12 Liikmesriigid võtavad kasutusele kõik vajalikud abinõud, et jälgida ametlikult käesoleva direktiivi nõuete täitmist vähemalt võttes ringluse ajal proove. Artikkel 13 Artikkel 14 1. Direktiivi 70/524/EMÜ muudetakse järgmiselt: a) mõiste “lihtsööt” asendatakse kõikjal mõistega “söödatoor- aine”; b) artikli 2 punkt f asendatakse järgmisega: “f) söödatooraine – mitmesugused töötlemata, värsked või loomset päritolu tooted, konserveeritud taimset või saadud tooted ning nendest tööstuslikul orgaanilised või anorgaanilised ained, lisaainetega või ilma, mis on ette nähtud loomadele söötmiseks töötle- mata kujul või töötlemisel saadud segasöötade koostises või eelsegu kandjana;”; töötlemisel Komisjoni abistab nõukogu otsusega 70/372/EMÜ (1) 1. moodustatud alaline söödakomitee, edaspidi “komitee”. c) artikli 2 punkt g asendatakse järgmisega: Kui 2. tuleb järgida käesolevas artiklis sätestatud korda, suunab eesistuja omal algatusel või liikmesriigi esindaja taot- lusel küsimuse viivitamata komiteele. 3. Võetavate meetmete eelnõu esitab komiteele komisjoni esindaja. Tähtaja jooksul, mille määrab eesistuja lähtuvalt küsi- muse kiireloomulisusest, esitab komitee eelnõu kohta arvamuse. “g) segasööt – söödatoorainete segu, ilma, mis on ettenähtud loomadele söötmiseks täissööda või täiendsöödana;”. lisaainetega või 2. Direktiivi 74/63/EMÜ muudetakse järgmiselt: (1) EÜT L 170, 3. 8. 1970, lk 1. aine”; a) mõiste “lihtsööt” asendatakse kõikjal mõistega “söödatoor- 102 ET Euroopa Liidu Teataja 03/19. kd b) artikli 2 punkt b asendatakse järgmisega: Artikkel 16 “b) söödatooraine – mitmesugused töötlemata, värsked või loomset päritolu tooted, konserveeritud taimset või töötlemisel saadud tooted ning tööstuslikul nendest orgaanilised või anorgaanilised ained, lisaainetega või ilma, mis on ette nähtud loomadele söötmiseks töötle- mata kujul või töötlemisel saadud segasöötade koostises või eelsegu kandjana;”; c) artikli 2 punkt h asendatakse järgmisega: “h) segasööt – söödatoorainete segu, ilma, mis on ettenähtud loomadele söötmiseks täissööda või täiendsöödana;”; lisaainetega või d) artikli 2 punkt i tunnistatakse kehtetuks; e) mõiste “tooraine” asendatakse kõikjal mõistega “söödatoor- aine”. Komisjon esitab liikmesriikidelt saadud teabe põhjal nõukogule enne 1. juulit 2001 aruande artikli 6 lõike 1 punkti a, lõike 2 ja lõike 3 punkti a kohaldamisel saadud kogemuste kohta ning lisab vajaduse korral asjakohased ettepanekud. Artikkel 17 Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi kohaldamiseks vaja- likud õigusnormid hiljemalt 30. juunil 1998. Nad teatavad sellest viivitamata komisjonile. liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad Kui normidesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näeb ette liikmesriik. Artikkel 18 Direktiivi 82/471/EMÜ artikli 1 lõiget 2 muudetakse järg- 3. miselt: a) punktist d jäetakse välja sõnad “lihtsööda ja”; juulist 1998. Liik- Vastuvõetud sätteid kohaldatakse alates 1. mesriigid näevad siiski ette, et enne 1. juulit 1998 ringlusse lastud söödatooraine, mis ei vasta käesoleva direktiivi nõuetele, võib jääda ringlusse kuni 30. juunini 1999. b) lisatakse järgmine punkt: “g) söödatoorainete ringlus. ”. 4. Direktiivi 93/74/EMÜ muudetakse järgmiselt: a) artikli 5 lõikes 8 asendatakse mõiste “koostisosad” kõikjal mõistega “söödatoorained”; b) artikli 2 punkt b asendatakse järgmisega: “b) segasööt – söödatoorainete segu, ilma, mis on ettenähtud loomadele söötmiseks täissööda või täiendsöödana;”. lisaainetega või Artikkel 19 Käesolev direktiiv jõustub 20. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas. Artikkel 20 Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele. Luxembourg, 29. aprill 1996 Artikkel 15 Direktiiv 77/101/EMÜ tunnistatakse kehtetuks alates 1. juulist 1998. Nõukogu nimel eesistuja W. LUCHETTI 03/19. kd ET Euroopa Liidu Teataja 103 LISA A OSA Üldsätted I. SELGITAVAD MÄRKUSED 1. Söödatoorained on loetletud ja nimetatud B osas järgmiste kriteeriumide alusel: — toote/kõrvalsaaduse päritolu, nt taimne, loomne, mineraalne, — toote/kõrvalsaaduse kasutatav osa, nt terve toode, seemned, mugulad, kondid, — toote/kõrvalsaaduse töötlemisviis, nt koorimine, ekstraheerimine, kuumtöötlemine ja/või saadav toode/kõrval- saadus, nt helbed, kliid, pulp, rasv, — toote/kõrvalsaaduse valmimisaste ja/või omadused, nt vähese glükosinolaadisisaldusega, rasvarikas, vähese suhkrusisaldusega. 2. B osas esitatud nimekiri on jagatud 12 peatükiks. 1. Teraviljade terad, nendest valmistatud tooted ja nende kõrvalsaadused. 2. Õliseemned ja õliviljad, nendest valmistatud tooted ja nende kõrvalsaadused. 3. Kaunviljade seemned, nendest valmistatud tooted ja nende kõrvalsaadused. 4. Mugulad ja juurikad, nendest valmistatud tooted ja nende kõrvalsaadused. 5. Muud seemned ja viljad, nendest valmistatud tooted ja nende kõrvalsaadused. 6. Kuiv- ja koresöödad. 7. Muud taimed, nendest valmistatud tooted ja nende kõrvalsaadused. 8. Piimatooted. 9. Maismaaloomadest saadud tooted. 10. Kalad ja muud mereloomad, nendest valmistatud tooted ja nende kõrvalsaadused. 11. Mineraalained. 12. Muud toorained. II. SÄTTED BOTAANILISE PUHTUSE KOHTA 1. B ja C osas loetletud toodete ning kõrvalsaaduste botaaniline puhtus peab olema vähemalt 95 %, välja arvatud juhul, kui B või C osas on ette nähtud teistsugune puhtusaste. 2. Botaaniliste lisanditena käsitletakse järgmisi lisandeid: a) ohutud looduslikud lisandid (nt põhk ja põhujäätmed, teiste viljeldavate sortide või umbrohtude seemned); b) teiste õliseemnete või õliviljade ohutud jäägid, mis pärinevad eelmisest tootmistsüklist, ja mille sisaldus ei ületa 0,5 %. 3. Botaanilise puhtuse määr väljendatakse toote ja kõrvalsaaduse massi suhtes. III. SÄTTED NIMETUSTE KOHTA Kui söödatooraine nimetusele on sulgudes lisatud teatav(ad) sõna(d), võib sulgudes oleva(d) sõna(d) ära jätta, nt soja(oa)õli võib kasutada nimetust sojaoaõli või sojaõli. 104 ET Euroopa Liidu Teataja 03/19. kd IV. SÄTTED MÕISTESTIKU KOHTA Järgnevalt esitatud mõisted viitavad põhimenetlustele, mida kasutatakse käesoleva lisa B ja C osas nimetatud sööda- tooraine valmistamisel. Kui nende söödatoorainete nimetustes kasutatakse mõnda käesoleva mõistestiku üldnimetust või -omadust, peab kasutatud menetlus vastama esitatud määratlusele. Menetlus Määratlus Üldnimetus või -omadus Kontsentreerimine Teatavate komponentide sisalduse suurendamine vee või teiste komponentide eemaldamise abil Kontsentraat Koorimine (1) Terade, seemnete, puuviljade, pähklite ja muu tooraine väliskihi eemaldamine Kooritud Kuivatamine Toote säilitamiseks vee eemaldamine tehnilise menetluse abil või loomulikul teel Kuivatatud (päikese käes või tehnilise menet- Ekstraheerimine Teatavast toorainest rasva või õli eraldamine orgaanilise lahusti abil või suhkru ja teiste vees lahustuvate komponentide eraldamine vee abil. Orgaanilise lahusti kasutamise korral ei tohi saadud toode tehniliselt seda lahustit sisaldada luse abil) sisaldava tooraine Ekstraheerimisjäägid (õli puhul) Melass, pulp (toodete puhul, mis sisaldavad suhkrut või teisi vees lahustuvaid kompo- nente) Ekstrusioon Tooraine surumine rõhu all läbi avade. Vt ka eelgeelistamine Ekstruseeritud Helvestamine Niiske kuumtöödeldud tooraine valtsimine Helbed Jahvatamine Terade mehhaaniline töötlemine tera suuruse vähendamiseks ja komponentide eraldamiseks (peamiselt jahuks, kliideks ja peenkliideks) Jahu, kliid, peenkliid Kuumtöötlemine Üldmõiste, mis hõlmab mitmeid kuumtöötlemisviise, mida tehakse eritingi- mustes tooraine toiteväärtuse või struktuuri parandamiseks Röstitud, keedetud, paisutatud, kuumtöö- deldud Hüdrogeenimine Õlide ja rasvade töötlemine kõrgema sulamistemperatuuri saavutamiseks Tahkestatud Hüdrolüüs Pressimine Lagundamine lihtsamateks keemilisteks koostisosadeks vee, ensüümide, happe või leelisega töötlemise abil Hüdrolüüsitud Rasva/õli mehaaniline eraldamine (kruvipressi või mõne muu pressi abil) soojen- datud või soojendamata õlirikkast materjalist või mahla eraldamine puuviljadest või muudest taimsetest toodetest samalaadse menetluse abil Kook (õli sisaldava tooraine puhul) Pulp, pressimisjäätmed (puuviljade jms puhul) Granuleerimine Kokkupressimine vormi abil Graanul Eelgeelistamine Tärklise modifitseerimine selleks, et tunduvalt parandada selle paisuvust külmas vees Eelgeelistatud Rafineerimine Lisandite eraldamine suhkrust, õlist ja muust looduslikust toorainest keemilise/ füüsilise töötlemise abil Rafineeritud Märgjahvatamine Tärklise saamiseks tuumade/terade koostisosade mehhaaniline eemaldamine pärast leotamist vääveldioksiidiga või ilma vääveldioksiidita vees Idud, gluteen, tärklis (1) Vajaduse korral võib mõiste “koorimine” asendada mõistega “kroovimine”. Sellisel juhul on üldomaduseks kroovitud. V. SÄTTED B JA C OSAS ESITATUD SISALDUSTE VÕI VASTAVALT LISA B JA C OSADE ESITATAVATE SISAL- DUSTE KOHTA 1. Sisaldused, mis on esitatud või mida tuleb esitada, väljendatakse söödatooraine massi suhtes, kui ei ole sätestatud teisiti. 03/19. kd ET Euroopa Liidu Teataja 105 2. Direktiivi artikli 3 ja artikli 6 lõike 3 punkti b kohaselt ning tingimusel, et käesoleva lisa B osas ei ole ette nähtud teistsugust sisaldust, tuleb söödatooraine niiskusesisaldus märkida juhul, kui see ületab 14,5 % söödatooraine massist. Kui niiskusesisaldus ei ületa eespool nimetatud taset, esitatakse söödatooraine niiskusesisaldus ostja nõudmisel. 3. Direktiivi artikli 3 kohaselt ja tingimusel, et käesoleva lisa B osas ei ole ette nähtud teistsugust sisaldust, tuleb soolhappes lahustumatu tuha sisaldus söödatooraines märkida juhul, kui see ületab 2,2 % kuivaine massist. VI. SÄTTED DENATUREERIVATE AINETE JA SIDEAINETE KOHTA Kui käesoleva lisa B osa 2. tulbas või C osa 1. tulbas märgitud toodet kasutatakse söödatooraine denatureerimiseks või söödatooraine sideainena, tuleb esitada järgmine teave: — denaturandid: kasutatavate toodete iseloomustus ja kogus, — sideained: kasutatavate toodete iseloomustus. Kasutatava sideaine kogus ei tohi ületada 3 % söödatooraine kogumassist. VII. SÄTTED ESITATUD VÕI VASTAVALT B JA C OSALE ESITATAVATE LUBATUD HÄLVETE KOHTA Kui käesoleva direktiivi artikli 12 kohasel ametlikul inspekteerimisel leitakse, et söödatooraine koostis ei vasta dekla- reeritud koostisele ja vähendab selle väärtust, on lubatud järgmised hälbed: a) toorvalk: — 2 ühikut, kui esitatud sisaldus on vähemalt 20 %, — 10 % esitatud sisaldusest, kui esitatud sisaldus on vähemalt 10 %, kuid alla 20 %, — 1 ühik, kui esitatud sisaldus on alla 10 %; b) üldsuhkur, redutseeriv suhkur, sahharoos, laktoos ja glükoos (dekstroos): — 2 ühikut, kui esitatud sisaldus on vähemalt 20 %, — 10 % esitatud sisaldusest, kui esitatud sisaldus on vähemalt 5 %, kuid alla 20 %, — 0,5 ühikut, kui esitatud sisaldus on alla 5 %; c) tärklis ja inuliin: — 3 ühikut, kui esitatud sisaldus on vähemalt 30 %, — 10 % esitatud sisaldusest, kui esitatud sisaldus on vähemalt 10 %, kuid alla 30 %, — 1 ühik, kui esitatud sisaldus on alla 10 %; d) toorõli ja rasv: — 1,8 ühikut, kui esitatud sisaldus on vähemalt 15 %, — 12 % esitatud sisaldusest, kui esitatud sisaldus on vähemalt 5 %, kuid alla 15 %, — 0,6 ühikut, kui esitatud sisaldus on alla 5 %; e) toorkiud: — 2,1 ühikut, kui esitatud sisaldus on vähemalt 14 %, — 15 % esitatud sisaldusest, kui esitatud sisaldus on vähemalt 6 %, kuid alla 14 %, — 0,9 ühikut, kui esitatud sisaldus on alla 6 %; f) niiskus ja toortuhk: — 1 ühik, kui esitatud sisaldus on vähemalt 10 %, — 10 % esitatud sisaldusest, kui esitatud sisaldus on vähemalt 5 %, kuid alla 10 %, — 0,5 ühikut, kui esitatud sisaldus on alla 5 %; 106 ET Euroopa Liidu Teataja 03/19. kd g) üldfosfor, naatrium, kaltsiumkarbonaat, kaltsium, magneesium, happearv ja petrooleetris lahustumatud ained: — 1,5 ühikut, kui esitatud sisaldus (arv) on vähemalt 15 % (15), — 10 % esitatud sisaldusest (arvust), kui esitatud sisaldus (arv) on vähemalt 2 % (2), kuid alla 15 % (15), — 0,2 ühikut, kui esitatud sisaldus (arv) on alla 2 % (2); h) soolhappes lahustumatu tuhk ja kloriidid, väljendatuna NaCl sisaldusena: — 10 % esitatud sisaldusest, kui esitatud sisaldus on vähemalt 3 %, — 0,3 ühikut, kui esitatud sisaldus on alla 3 %; i) karoteen, A vitamiin ja ksantofüll: — 30 % esitatud sisaldusest; j) metioniin, lüsiin ja lenduvad lämmastikalused: — 20 % esitatud sisaldusest. B OSA Peamiste söödatoorainete avatud nimekiri 1. TERAVILJADE TERAD, NENDEST VALMISTATUD TOOTED JA NENDE KÕRVALSAADUSED Nr 1 Nimetus 2 Kirjeldus 3 1. 01 Kaer Avena sativa L. ja teiste kaerasortide terad Andmed, mille esitamine on kohustuslik 4 1. 02 Kaerahelbed Toode, mis saadakse kroovitud kaeraterade aurutamisel ja valtsi- misel. Võib sisaldada väheses koguses kaerakesti Tärklis 1. 03 Kaera peenkliid Kõrvalsaadus, mis tekib kroovitud ja sõelutud kaeraterade ümber- töötamisel tangudeks ja jahuks. Koosneb peamiselt kaerakliidest ja teatavast osast endospermist Toorkiud 1. 04 Kaera jämekliid ja kliid Kõrvalsaadus, mis tekib sõelutud kaeraterade ümbertöötamisel kaeratangudeks. Koosneb peamiselt kaerakestadest ja -kliidest Toorkiud 1. 05 Oder Hordeum vulgare L. terad 1. 06 Odra peenkliid Kõrvalsaadus, mis tekib kroovitud ja sõelutud odraterade ümber- töötamisel kruupideks, peentangudeks või jahuks Toorkiud 1. 07 Riis, purustatud Riisi (Oryza sativa L. ) poleerimise või glaseerimise kõrvalsaadus. Koosneb peamiselt alamõõdulistest ja/või purustatud teradest Tärklis 1. 08 Riisikliid (tumedad) Kroovitud riisiterade esimese poleerimise kõrvalsaadus. Koosneb peamiselt hõbedastest soomuskihtidest, aleuroonkihi osakestest, endospermist ja idudest Toorkiud 1. 09 Riisikliid (heledad) Kroovitud riisiterade teise poleerimise kõrvalsaadus. Koosneb peamiselt aleuroonkihi osakestest, endospermist ja idudest Toorkiud 03/19. kd ET Euroopa Liidu Teataja 107 Nr 1 Nimetus 2 Kirjeldus 3 Andmed, mille esitamine on kohustuslik 4 1. 10 1. 11 Riisikliid, kaltsiumkarbo- naadi lisandiga Kroovitud riisiterade poleerimise kõrvalsaadus. Koosneb peami- selt hõbedastest soomuskihtidest, aleuroonkihi osakestest, endo- spermist, ja sisaldab poleerimisel väikeses koguses tekkivat kaltsiumkarbonaati (CaCO3 maksimumsisaldus 3 %) idudest Toorkiud Söödajahu eelkuumutatud riisist Kroovitud ja eelkuumutatud riisiterade poleerimise kõrvalsaadus. Koosneb peamiselt hõbedastest soomuskihtidest, aleuroonkihi osakestest, endospermist, idudest ja sisaldab poleerimisel väikeses koguses tekkivat kaltsiumkarbonaati (CaCO3 maksimumsisaldus 3 %) Toorkiud 1. 12 Riisiidukook Õlitööstuse kõrvalsaadus, tekib endospermi- ja seemnekestaosa- kestega riisiidude pressimisel Toorvalk Toorrasv Toorkiud 1. 13 Riisiidud, ekstraheeritud Õlitööstuse kõrvalsaadus, tekib endospermi- ja seemnekestaosa- kestega riisiidude ekstraheerimisel Toorvalk 1. 14 Riisitärklis Tehniliselt puhas riisitärklis Tärklis 1. 15 Hirss Panicum miliaceum L. terad 1. 16 Rukis Secale cereale L. terad 1. 17 1. 18 Rukki peenkliid (1. frakt- sioon) Jahutööstuse kõrvalsaadus, sõelumisel. Koosneb peamiselt endospermiosakestest, mille hulgas on väikseid kesta- osakesi ja terajääke tekib rukki Toorkiud Rukki peenkliid (2. frakt- sioon) Jahutööstuse kõrvalsaadus, sõelumisel. Koosneb peamiselt kesta- ja teraosakestest, mille küljes on rohkem endo- spermi kui rukkikliidel tekib rukki Toorkiud 1. 19 Rukki jämekliid Jahutööstuse kõrvalsaadus, sõelumisel. Koosneb peamiselt kesta- ja teraosakestest, mille küljest suurem osa endo- spermi on eemaldatud tekib rukki Toorkiud 1. 20 Sorgo Sorghum bicolor (L. ) Moench s. l. seemned 1. 21 Nisu Triticum aestivum L. , Triticum durum Desf. ja muude nisusortide terad 1. 22 1. 23 Nisu peenkliid (1. frakt- sioon) Jahutööstuse kõrvalsaadus, tekib nisuterade või kroovitud spelta- nisu sõelumisel. Koosneb peamiselt endospermiosakestest, mille hulgas on väikseid kestaosakesi ja terajääke Toorkiud Nisu peenkliid (2. frakt- sioon) Jahutööstuse kõrvalsaadus, tekib nisuterade või kroovitud spelta- nisu sõelumisel. Koosneb peamiselt kesta- ja teraosakestest, mille küljes on rohkem endospermi kui nisukliidel Toorkiud 1. 24 Nisu jämekliid (1) Jahutööstuse kõrvalsaadus, tekib nisuterade või kroovitud spelta- nisu sõelumisel. Koosneb peamiselt kesta- ja teraosakestest, mille küljest suurem osa endospermi on eemaldatud Toorkiud 108 ET Euroopa Liidu Teataja 03/19. kd Nr 1 Nimetus 2 1. 25 Nisuidud Kirjeldus 3 Andmed, mille esitamine on kohustuslik 4 Jahutööstuse kõrvalsaadus, koosneb peamiselt valtsimisel või muul menetlusel eraldatud nisuidudest, mis võivad sisaldada endospermi- ja kestaosakesi Toorvalk Toorrasv 1. 26 Nisugluteen Nisutärklise valmistamise kuivatatud kõrvalsaadus. Koosneb peamiselt tärklise eraldamisel saadavast gluteenist Toorvalk 1. 27 Nisu gluteensööt Nisutärklise valmistamise kõrvalsaadus. Koosneb peamiselt klii- dest ja gluteenist, millele võib olla lisatud leotusvedelikku ja väike kogus idusid, millest on eraldatud õli Toorvalk Tärklis 1. 28 Nisutärklis Tehniliselt puhas nisutärklis Tärklis 1. 29 Speltanisu Triticum spelta L. , Triticum dioccum Schrank ja Triticum monococcum terad 1. 30 Tritikale Hübriidi Triticum X Secale terad 1. 31 Mais Zea mays L. terad 1. 32 Maisi peenkliid Maisijahu või manna valmistamise kõrvalsaadus. Koosneb peami- selt kesta- ja teraosakestest, mille küljes on rohkem endospermi kui maisikliides Toorkiud 1. 33 Maisikliid Maisijahu või manna valmistamise kõrvalsaadus. Koosneb peami- selt kestadest ning teataval määral maisiidu- ja endospermiosa- kestest Toorkiud 1. 34 Maisiidukook Õlitööstuse kõrvalsaadus, tekib selliste kuiv- või märgtöödeldud maisiidude pressimisel, mis võivad sisaldada endospermi- ja seemnekestaosakesi Toorvalk Toorrasv 1. 35 Maisiidud, ekstraheeritud Õlitööstuse kõrvalsaadus, tekib selliste kuiv- või märgtöödeldud maisiidude ekstraheerimisel, mis võivad sisaldada endospermi- ja seemnekestaosakesi Toorvalk 1. 36 Maisi gluteensööt (2) Maisitärklise valmistamise kõrvalsaadus. Koosneb kliidest ja gluteenist, millele võib olla lisatud leotusvedelikku ja väike kogus idusid, millest on eraldatud õli Toorvalk Tärklis 1. 37 Maisigluteen Maisitärklise valmistamise kuivatatud kõrvalsaadus. Koosneb peamiselt tärklise eraldamisel saadavast gluteenist Toorvalk 1. 38 Maisitärklis Tehniliselt puhas maisitärklis 1. 39 Eelgeelistatud maisitärk- lis (3) Kuumtöödeldud maisitärklis, mis külma veega kokkupuutumisel paisub märkimisväärselt Tärklis 03/19. kd ET Euroopa Liidu Teataja 109 Nr 1 Nimetus 2 Linnaseidud Kuivatatud õlleraba Kirjeldus 3 Andmed, mille esitamine on kohustuslik 4 Linnasekasvatuse kõrvalsaadus, koosneb peamiselt kuivatatud teraviljaidudest Toorvalk tekib linnasteks muutunud või Õllepruulimise kõrvalsaadus, muutumata teravilja või muude tärkliserikaste toodete jääkide kuivatamisel Toorvalk Kuivatatud fermenteeritud terad Piiritusetööstuse tahkete jääkide kuivatamisel kõrvalsaadus, tekib fermenteeritud terade Toorvalk Tumedad fermenteeritud terad (4) Piiritusetööstuse kõrvalsaadus, tekib selliste fermenteeritud terade tahkete jääkide kuivatamisel, millele on lisatud kääritamispära siirupit või kokkuaurutatud pärmivaba virret Toorvalk 1. 40 1. 41 1. 42 1. 43 (1) Kui see koostisosa on jahvatatud väga peeneks, võib kõnealusele nimetusele lisada sõna “peeneteraline” või asendada kõnealuse nimetuse vastava teise nimetusega. (2) Selle nimetuse võib asendada nimetusega “maisitõlviku gluteensööt”. (3) Selle nimetuse võib asendada nimetusega “väljapressitud maisitärklis”. (4) Selle nimetuse võib asendada nimetusega “kuivatatud fermenteeritud terad ja lahustuvad kuivained”. 2. ÕLISEEMNED JA ÕLIVILJAD, NENDEST VALMISTATUD TOOTED JA NENDE KÕRVALSAADUSED Nr 1 Nimetus 2 Kirjeldus 3 Andmed, mille esitamine on kohustuslik 4 Maapähklid, osaliselt kooritud, kook Õlitööstuse kõrvalsaadus, Arachis hypogaea L. ja teiste Arachis'e sortide pressimisel. (Toorkiu maksimumsisaldus kuivaines 16 %) tekib osaliselt kooritud maapähklite Toorvalk Toorrasv Toorkiud Maapähklid, osaliselt kooritud, ekstraheeritud Õlitööstuse kõrvalsaadus, ekstraheerimisel. (Toorkiu maksimumsisaldus kuivaines 16 %) tekib osaliselt kooritud maapähklite Toorvalk Toorkiud Maapähklid, kooritud, kook Õlitööstuse kõrvalsaadus, tekib kooritud maapähklite pressimisel Toorvalk Toorrasv Toorkiud Maapähklid, kooritud, ekstraheeritud Õlitööstuse kõrvalsaadus, tekib kooritud maapähklite ekstraheeri- misel Toorvalk Toorkiud 2. 01 2. 02 2. 03 2. 04 2. 05 Rapsiseemned (1) Järgmiste sortide seemned: Brassica napus L. ssp. oleifera (Metzg. ) Sinsk. , Brassica napus L. Var. Glauca (Roxb. ) O. E. Schulz ja Brassica campestris L. ssp. oleifera (Metzg. ) Sinsk. (Botaaniline puhtusaste vähemalt 94 %) 2. 06 Rapsiseemned, kook (1) Õlitööstuse kõrvalsaadus, tekib rapsiseemnete pressimisel. (Botaa- niline puhtus vähemalt 94 %) Toorvalk Toorrasv Toorkiud 2. 07 Rapsiseemned, ekstrahee- ritud (1) Õlitööstuse kõrvalsaadus, tekib rapsiseemnete ekstraheerimisel. (Botaaniline puhtus vähemalt 94 %) Toorvalk 110 ET Euroopa Liidu Teataja 03/19. kd Nr 1 Nimetus 2 Kirjeldus 3 Andmed, mille esitamine on kohustuslik 4 2. 08 Rapsiseemnekestad Rapsiseemnete koorimise kõrvalsaadus Toorkiud 2. 09 Safloori seemned, osaliselt kooritud, ekstraheeritud Õlitööstuse kõrvalsaadus, tekib safloori Carthamus tinctorius L. osaliselt kooritud seemnete ekstraheerimisel Toorvalk Toorkiud 2. 10 Koprakook tekib kookospalmi Cocos nucifera L. Õlitööstuse kõrvalsaadus, seemnete kuivatatud tuumade (endospermi) ja väliskestade (inte- gumendi) pressimisel Toorvalk Toorrasv Toorkiud 2. 11 Kopra, ekstraheeritud Õlitööstuse kõrvalsaadus, tekib kookospalmi seemnete kuivatatud tuumade (endospermi) ja väliskestade (integumendi) ekstraheeri- misel Toorvalk 2. 12 Palmituumakook Jacq. , Õlitööstuse kõrvalsaadus, Corozo oleifera (HBK) L. H. Bailey (Elaeis melanococca auct. ) tuumade pressimisel, kusjuures eelnevalt on eemaldatud võimali- kult palju kõvakesta tekib palmi Elaeis guineensis Toorvalk Toorkiud Toorrasv 2. 13 Palmituumad, ekstrahee- ritud Õlitööstuse kusjuures eelnevalt on eemaldatud võimalikult palju kõvakesta tekib palmituumade pressimisel, kõrvalsaadus, Toorvalk Toorkiud 2. 14 Sojaoad, röstitud Sobival viisil kuumtöödeldud sojaoad Glycine max. L. Merr. 2. 15 2. 16 Sojaoad, ekstraheeritud, röstitud Õlitööstuse kõrvalsaadus, ja sobival kuumtöötlemisel. (Toorkiu maksimumsisaldus kuivaines 8 %) tekib sojaubade ekstraheerimisel Toorvalk Sojaoad, kooritud, ekstra- heeritud röstitud Õlitööstuse kõrvalsaadus, tekib kooritud sojaubade ekstraheeri- misel ja sobival kuumtöötlemisel Toorvalk Toorkiud 2. 17 Sojavalgu kontsentraat Toode, mis saadakse kooritud sojaubadest, millest rasv on ekstra- heeritud Toorvalk 2. 18 Sojaõli Õli, mis saadakse sojaubadest 2. 19 Sojakestad Sojaubade koorimise kõrvalsaadus 2. 20 Puuvillaseemned Puuvilla Gossypium ssp. seemned, millest kiud on eemaldatud Toorkiud Toorvalk Toorkiud Toorrasv 2. 21 Puuvillaseemned, osaliselt kooritud, ekstraheeritud Õlitööstuse kõrvalsaadus, tekib selliste puuvillaseemnete ekstra- heerimisel, millest on eemaldatud kiud ja osa kestadest (Toorkiu maksimumsisaldus kuivaines 22,5 %) Toorvalk Toorkiud 2. 22 Puuvillakook Õlitööstuse kõrvalsaadus, tekib selliste puuvillaseemnete pressi- misel, millest kiud on eemaldatud Toorvalk Toorkiud Toorrasv 03/19. kd ET Euroopa Liidu Teataja 111 Nr 1 Nimetus 2 2. 23 Õliramtillakook Kirjeldus 3 Andmed, mille esitamine on kohustuslik 4 Õlitööstuse kõrvalsaadus, tekib õliramtilla Guizotia abyssinica (L. F. ) Cass. seemnete pressimisel (Soolhappes lahustumatu tuha maksimumsisaldus 3,4 %) Toorvalk Toorrasv Toorkiud 2. 24 2. 25 2. 26 2. 27 2. 28 2. 29 2. 30 Päevalilleseemned Päevalille Helianthus annuus L. seemned Päevalilleseemned, ekstra- heeritud Õlitööstuse kõrvalsaadus, misel tekib päevalilleseemnete ekstraheeri- Toorvalk Päevalilleseemned, osaliselt kooritud, ekstraheeritud Õlitööstuse kõrvalsaadus, tekib selliste päevalilleseemnete ekstra- heerimisel, millest on eemaldatud osa kestadest Toorvalk Toorkiud Linaseemned Linakook Linum usitatissimum L. seemned. (Botaaniline puhtusaste vähemalt 93 %) Õlitööstuse kõrvalsaadus, tekib linaseemnete pressimisel. (Botaa- niline puhtusaste vähemalt 93 %) Linaseemned, ekstrahee- ritud Õlitööstuse kõrvalsaadus, (Botaaniline puhtusaste vähemalt 93 %) tekib linaseemnete ekstraheerimisel. Toorvalk Toorrasv Toorkiud Toorvalk Oliivipulp Õlitööstuse kõrvalsaadus, tekib Olea europea L. oliivide ekstrahee- rimisel, kusjuures eelnevalt on eemaldatud võimalikult palju tuumaosakesi Toorvalk Toorkiud 2. 31 Seesamikook Õlitööstuse kõrvalsaadus, tekib india seesami Sesamum indicum'i L. seemnete pressimisel (Soolhappes lahustumatu tuha maksimumsisaldus 5 %) Toorvalk Toorkiud Toorrasv 2. 32 Kakaooad, osaliselt kooritud, ekstraheeritud tekib hariliku kakaopuu Theobroma Õlitööstuse kõrvalsaadus, cacao L. kuivatatud ja röstitud seemnetest ekstraheerimisjäägina, kusjuures eelnevalt on osaliselt eemaldatud kestad Toorvalk (1) Vajaduse korral võib lisada piiritluse “vähese glükosinolaadisisaldusega”. Mõiste “vähene glükosinolaadisisaldus” on määratletud ühenduse õigusaktides. 3. KAUNVILJADE SEEMNED, NENDEST VALMISTATUD TOOTED JA NENDE KÕRVALSAADUSED Nr 1 Nimetus 2 Kirjeldus 3 3. 01 Kikerherne seemned Cicer arietinum L. seemned Andmed, mille esitamine on kohustuslik 4 3. 02 Guaarijahu, ekstraheeritud Kõrvalsaadus, mis tekib Cyamopsis tetragonoloba (L. ) Taub. seemne- test taimeliimi ekstraheerimisel Toorvalk 3. 03 Lääts-hiireherne seemned Ervum ervilia L. seemned 3. 04 Põld-seaherne seemned (1) Lathyrus sativus L. seemned, sobival viisil kuumtöödeldud 112 ET Euroopa Liidu Teataja 03/19. kd Nr 1 Nimetus 2 Kirjeldus 3 Andmed, mille esitamine on kohustuslik 4 3. 05 3. 06 3. 07 3. 08 3. 09 3. 10 3. 11 3. 12 3. 13 Läätseseemned Lens culinaris a. o. Medik seemned Maguslupiiniseemned Lupinus ssp. seemned, vähese alkaloidisisaldusega Aedoad, röstitud Phaseolus'e või Vigna ssp. seemned, sobival viisil kuumtöödeldud mürgiste lektiinide lagundamiseks Herned Pisum'i ssp. seemned Herne peenkliid Hernejahu valmistamise kõrvalsaadus. Koosneb peamiselt idule- heosakestest ja väiksemal määral kestadest Toorvalk Toorkiud Hernekliid Põldoad Hernejahu herneste koorimisel ja puhastamisel eraldatud kestadest kõrvalsaadus. Koosneb valmistamise peamiselt Toorkiud Vicia faba L. ssp. faba var. equina Pers. ja var. minuta (Alef. ) Mansf. seemned Üheõielise hiireherne seemned Vicia monanthos'e Desf. seemned Vikiseemned Vicia sativa L. var. sativa ja teiste liikide seemned (1) Lisaks nimetusele tuleb märkida kuumtöötlemise viis. 4. MUGULAD, JUURIKAD, NENDEST VALMISTATUD TOOTED JA NENDE KÕRVALSAADUSED Nr 1 Nimetus 2 4. 01 Suhkrupeedilõigud Kirjeldus 3 Suhkrutööstuse kõrvalsaadus, kujutab endast suhkrupeedi Beta vulgaris L. ssp. vulgaris var. altissima Doell. ekstraheeritud ja kuiva- tatud lõike (Soolhappes 3,5 %) lahustumatu tuha maksimumsisaldus kuivaines Andmed, mille esitamine on kohustuslik 4 Sahharoosina väljendatud üldsuhkur 4. 02 Suhkrupeedimelass Kõrvalsaadus, mis kujutab endast peedisuhkru tootmisel või rafi- neerimisel kogutud siirupjat kõrvalsaadust (Maksimaalne niiskusesisaldus 25 %) Sahharoosina väljendatud üldsuhkur 4. 03 Suhkurpeedilõigud, melas- silisandiga Suhkrutööstuse kõrvalsaadus, koosneb kuivatatud suhkrupeedi- lõikudest, millele on lisatud melassi Sahharoosina väljendatud üldsuhkur 4. 04 Suhkrupeedivinass Kõrvalsaadus, mis pärmi, sidrunhappe ja teiste orgaaniliste ainete tootmiseks tekib peedimelassi kääritamisel alkoholi, Toorvalk NPN 4. 05 Peedisuhkur (1) Suhkrupeedist ekstraheeritud suhkur Sahharoos 03/19. kd ET Euroopa Liidu Teataja 113 Nr 1 Nimetus 2 Kirjeldus 3 Andmed, mille esitamine on kohustuslik 4 4. 06 4. 07 4. 08 4. 09 4. 10 4. 11 Maguskartul Maniokk Ipomoea batatas (L. ) Poiri mugulad, igal kujul Manhiot esculenta Crantzi mugulad, igal kujul Maniokitärklis, paisutatud Maniokimugulatest saadud tärklis, asjakohase kuumtöötlemise abil paisutatud Kartulipulp Kartulitärklis Kartulivalk Kartulitärklise Solanum tuberosum L. ekstraheerimise kõrvalsaadus Tehniliselt puhas kartulitärklis Tärklisetööstuse kuivatatud kõrvalsaadus, koosneb peamiselt valkudest, mis on saadud tärklise eraldamisel Tärklis Tärklis Tärklis Tärklis Toorvalk (1) Selle nimetuse võib asendada nimetusega “sahharoos”. 5. MUUD SEEMNED JA VILJAD, NENDEST VALMISTATUD TOOTED JA NENDE KÕRVALSAADUSED Nr 1 Nimetus 2 5. 01 Jaanikaunad Tsitruspulp Õunapulp Tomatipulp 5. 02 5. 03 5. 04 5. 05 5. 06 Kirjeldus 3 Andmed, mille esitamine on kohustuslik 4 Toode, mis saadakse jaanikaunapuu Ceratonia seliqua L. kuiva- tatud viljade (kaunade) purustamisel, kusjuures enne on eraldatud seemned Toorkiud Kõrvalsaadus, mis tekib tsitrusviljadest Citrus ssp. mahla pressi- misel Toorkiud Kõrvalsaadus, mis tekib õuntest Malus ssp. mahla pressimisel Toorkiud Kõrvalsaadus, mis tekib tomatitest Solanum lycopersicum Karst. mahla pressimisel Toorkiud Viinamarjapulp Kõrvalsaadus, mis tekib viinamarjadest Vitis vinifera L. mahla pressimisel Toorkiud Viinamarjaseemnesrott Viinamarjatöötlemise kõrvalsaadus, mis koosneb ekstraheeritud seemnetest ja milles peaaegu puuduvad muud komponendid Toorkiud 114 ET Euroopa Liidu Teataja 03/19. kd Nr 1 Nimetus 2 6. 01 Lutsernijahu (1) 6. KUIV- JA KORESÖÖDAD Kirjeldus 3 Andmed, mille esitamine on kohustuslik 4 Toode, mis saadakse noore lutserni Medicago sativa L. ja Medicago var. Martyn kuivatamisel ja jahvatamisel (Botaaniline puhtusaste vähemalt 80 %) (Soolhappes 3,4 %) lahustumatu tuha maksimumsisaldus kuivaines Toorvalk Toorkiud 6. 02 6. 03 Lutserni pressimisjäägid Kuivatatud kõrvalsaadus, mis tekib lutsernist mahla pressimisel Toorvalk Lutsernivalgu kontsentraat Toode, mis tehnilise kuivatamise abil saadakse pressitud lutserni- mahla fraktsioonidest, mida valkude sadestamiseks on eelnevalt tsentrifuugitud ja kuumtöödeldud Karoteen Toorvalk 6. 04 Ristikujahu (1) Toode, mis saadakse noore ristiku Trifolium ssp. kuivatamisel ja jahvatamisel (Botaaniline puhtusaste vähemalt 80 %) (Soolhappes lahustumatu tuha maksimumsisaldus 3,4 %) Toorvalk Toorkiud 6. 05 6. 06 6. 07 Rohujahu (1) Toode, mis saadakse noorte söödataimede kuivatamisel ja jahva- tamisel Toorvalk Toorkiud Nisupõhk Nisust saadud põhk Teraviljapõhk, töödeldud (2) Toode, mis saadakse teraviljapõhu töötlemisel asjakohase menet- luse abil toodet on töödeldud Toorvalk NPN, kui ammoniaagiga Naatrium, kui toodet on töödeldud NaOHga (1) Mõiste “jahu” asemel võib kasutada mõistet “graanulid”. Nimetuses võib märkida kuivatamisviisi. (2) Lisaks nimetusele tuleb märkida keemilise töötlemise viis. 7. MUUD TAIMED, NENDEST VALMISTATUD TOOTED JA NENDE KÕRVALSAADUSED Nr 1 Nimetus 2 7. 01 Suhkruroomelass Kirjeldus 3 Kõrvalsaadus; kujutab endast jääksiirupit, mis tekib suhkru toot- misel suhkruroost Saccharum officinarum L. või selle suhkru rafi- neerimisel (Maksimaalne niiskusesisaldus 25 %) Andmed, mille esitamine on kohustuslik 4 Sahharoosina väljendatud üldsuhkur 7. 02 7. 03 7. 04 Suhkruroovinass Kõrvalsaadus, mis tekib suhkruroomelassi kääritamisel alkoholi, pärmi, sidrunhappe või teiste orgaaniliste ainete tootmisel Toorvalk NPN Roosuhkur (1) Suhkruroost ekstraheeritud suhkur Vetikajahu Toode, mis saadakse vetikate, eeskätt pruunvetikate kuivatamisel ja purustamisel. Toode võib olla pestud joodisisalduse vähenda- miseks Sahharoos Toortuhk (1) Selle nimetuse võib asendada nimetusega “sahharoos”. 03/19. kd ET Euroopa Liidu Teataja 115 Nr 1 Nimetus 2 Lõssipulber Petipulber 8. PIIMATOOTED Kirjeldus 3 Andmed, mille esitamine on kohustuslik 4 Toode, mis saadakse, kuivatades piima, millest on eemaldatud suurem osa rasva Toorvalk Toode, mis saadakse, kuivatades või valmistamisel eralduvat vedelikku Toorvalk Toorrasv Laktoos Vadakupulber Toode, mis saadakse, kuivatades juustu, kohupiima, kaseiini või mõne samalaadse toote valmistamisel eralduvat vedelikku Toorvalk Laktoos Vadakupulber, vähese suhkrusisaldusega Toode, mis saadakse kuivatades vadakut, millest laktoos on osali- selt eraldatud Toorvalk Laktoos Vadakuvalgupulber (1) Toode, mis saadakse vadakust või piimast mõne keemilise või füüsikalise menetluse abil ekstraheeritud valkude kuivatamisel Toorvalk Kaseiinipulber Laktoosipulber Toode, mis saadakse lõssist või petipiimast happe või kalgendatud kaseiini kuivatamisel laabiga Toorvalk Puhastamise ja kuivatamise teel piimast või vadakust eraldatud suhkur Laktoos 8. 01 8. 02 8. 03 8. 04 8. 05 8. 06 8. 07 (1) Selle nimetuse võib asendada nimetusega “piimaalbumiini pulber”. Nr 1 Nimetus 2 9. 01 Lihajahu (1) 9. MAISMAALOOMADEST SAADUD TOOTED Kirjeldus 3 Andmed, mille esitamine on kohustuslik 4 Toode, mis saadakse püsisoojaste maismaaloomade kogu keha või teatavate kehaosade kuumtöötlemisel, kuivatamisel ja jahvata- misel, kusjuures rasv võib olla enne osaliselt ekstraheeritud või mehaaniliselt eemaldatud. Loomal eemaldatakse enne täielikult kabjad, sarved, harjased, karvad, suled ja soolesisaldis (Toorvalgu miinimumsisaldus kuivaines 50 %) (Soolhappes lahustumatu tuha maksimumsisaldus 2,2 %) Toorvalk Toorrasv Toortuhk 9. 02 Liha-kondijahu (1) Toode, mis saadakse püsisoojaste maismaaloomade kogu keha või teatavate kehaosade kuumtöötlemisel, kuivatamisel ja jahvata- misel, kusjuures rasv võib olla enne osaliselt ekstraheeritud või mehaaniliselt eemaldatud. Loomal eemaldatakse enne täielikult kabjad, sarved, harjased, karvad, suled ja soolesisaldis Toorvalk Toorrasv Toortuhk 9. 03 Kondijahu saadakse püsisoojaste maismaaloomade kontide Toode, mis kuumtöötlemisel, kuivatamisel ja peenjahvatamisel, kusjuures rasv on enne osaliselt ekstraheeritud või mehaaniliselt eemal- datud. Loomal eemaldatakse enne täielikult kabjad, sarved, harjased, karvad, suled ja soolesisaldis Toorvalk Toortuhk 116 ET Euroopa Liidu Teataja 03/19. kd Nr 1 9. 04 9. 05 Nimetus 2 Kirjeldus 3 Andmed, mille esitamine on kohustuslik 4 Kõrned Sulatatud rasva ja muu ekstraheeritud või mehaaniliselt eraldatud loomse rasva töötlemise jääksaadus Toorvalk Toorrasv Kodulindude tapajäätmete jahu (1) Toode, mis saadakse kodulindude tapajäätmete kuivatamisel jahvatamisel. Lindudel eemaldatakse enne täielikult suled (Soolhappes lahustumatu tuha maksimumsisaldus 3,4 %) ja Toorvalk Toorrasv Toortuhk 9. 06 Sulejahu, hüdrolüüsitud Toode, mis saadakse kodulinnusulgede hüdrolüüsimisel, kuivata- misel ja jahvatamisel (Soolhappes lahustumatu tuha maksimumsisaldus 3,4 %) Toorvalk 9. 07 9. 08 Verejahu Toode, mis saadakse püsisoojaste tapaloomade vere kuivatamisel. Toode ei tohi sisaldada võõrlisandeid Toorvalk Loomne rasv Püsisoojaste maismaaloomade rasv (1) Tooted, mille kuivaines on üle 13 % rasva, tuleb nimetada rasvarikasteks. 10. KALAD JA MUUD MERELOOMAD, NENDEST VALMISTATUD TOOTED JA NENDE KÕRVALSAADUSED Nr 1 Nimetus 2 10. 01 Kalajahu (1) 10. 02 Kalamahl, kontsentreeritud Kirjeldus 3 Andmed, mille esitamine on kohustuslik 4 Toode, mis saadakse tervete kalade või kala osade töötlemisel, kusjuures õli võib olla enne osaliselt eraldatud ja kalamahl võib olla tootele tagasi lisatud (Soolhappes lahustumatu tuha maksimumsisaldus 2,2 %) Toorvalk Toorrasv Toortuhk Stabiliseeritud toode, mis kujutab endast pressitud kalamahla, mis saadakse, valmistades kalajahu, millest on eraldatud enamus kalaõlist ja osa veest Toorvalk 10. 03 10. 04 Kalaõli Kalast saadud õli Kalaõli, rafineeritud, tahkestatud Kalast saadud õli, mida on rafineeritud ja hüdrogeenitud Joodiarv (1) Tooteid, mille kuivaines on üle 75 % toorvalku, võib nimetada valgurikasteks. 03/19. kd ET Euroopa Liidu Teataja 117 Nr 1 Nimetus 2 11. 01 Kaltsiumkarbonaat (1) 11. MINERAALAINED Kirjeldus 3 Toode, mis saadakse, toorainet, nt sadestades seda välja happelistest lahustest (Soolhappes lahustumatu tuha maksimumsisaldus 5 %) jahvatades kaltsiumkarbonaati sisaldavat ja rannakarbi kodasid või lubjakivi ning austri Andmed, mille esitamine on kohustuslik 4 Kaltsium Soolhappes lahustamatu tuhk 11. 02 11. 03 11. 04 11. 05 11. 06 Kaltsiummagneesiumkarbo- naat Lupja sisaldavad mereve- tikad (Maerl) Kaltsiumkarbonaadi ja magneesiumkarbonaadi looduslik segu Kaltsium Magneesium Looduslikku päritolu toode, mis saadakse lupja sisaldavatest veti- katest, jahvatatud või granuleeritud (Soolhappes lahustumatu tuha maksimumsisaldus 5 %) Kaltsium Soolhappes lahustamatu tuhk Magneesiumoksiid Tehniliselt puhas magneesiumoksiid (MgO) Kiseriit Looduslik magneesiumsulfaat (MgSO4 · H2O) · Magneesium Magneesium Dikaltsiumfosfaat (2) Kontidest või anorgaanilisest toorainest väljasadestatud kaltsium- monovesinikfosfaat (CaHPO4 · xH2O) · Kaltsium Üldfosfor 11. 07 Monodikaltsiumfosfaat Keemilise menetluse abil saadud segu, mis sisaldab võrdsetes osades monokaltsiumfosfaati ja dikaltsiumfosfaati Üldfosfor Kaltsium 11. 08 11. 09 Defluoritud looduslik fosfaat Toode, mis looduslike fosfaatide jahvatamisel saadakse puhastatud ja asjakohaselt defluoritud Üldfosfor Kaltsium Deželatiniseeritud kondi- jahu Deželatiniseeritud, steriliseeritud ja jahvatatud kondid, millest on eemaldatud rasv Üldfosfor Kaltsium 11. 10 Monokaltsiumfosfaat Tehniliselt puhas kaltsiumdivesinikfosfaat 11. 11 Kaltsiummagneesiumfos- faat Tehniliselt puhas kaltsiummagneesiumfosfaat 11. 12 Monoammooniumfosfaat Tehniliselt puhas monoammooniumfosfaat (NH4H2PO4) · 11. 13 Naatriumkloriid (1) Tehniliselt puhas naatriumkloriid või saadakse naatriumkloriidi sisaldava tooraine nagu kivisoola ja meresoola jahvatamisel toode, mis Üldfosfor Kaltsium Magneesium Üldfosfor Üldlämmastik Üldfosfor Naatrium 11. 14 Magneesiumpropionaat Tehniliselt puhas magneesiumpropionaat Magneesium (1) Lisaks sellele nimetusele või selle asemel võib märkida vastava loodusliku tooraine nimetuse. (2) Nimetuses võib märkida ka tootmismenetluse. 118 ET Euroopa Liidu Teataja 03/19. kd Nr 1 Nimetus 2 12. MUUD TOORAINED Kirjeldus 3 Andmed, mille esitamine on kohustuslik 4 12. 01 Pagari- ja makaronitööstuse jäägid Küpsiste, kookide, leiva või makaronide valmistamise kõrvalsaa- dused Tärklis Sahharoosina väljendatud üldsuhkur 12. 02 Kondiitritööstuse jäägid Šokolaadi, kommide ja muude maiustuste valmistamise kõrval- saadused Tärklis Sahharoosina väljendatud üldsuhkur 12. 03 Rasvhapped Kõrvalsaadus, mis tekib taimsete või loomsete õlide ja rasvade neutraliseerimisel leelisega või destilleerimisel Toorrasv 12. 04 Rasvhapete soolad (1) Toode, mis saadakse rasvhapete seebistamisel kaltsiumhüdrok- siidi, naatriumhüdroksiidi või kaaliumhüdroksiidi toimel Toorrasv Ca (või vajaduse korral Na või K) (1) Seda nimetust võib täiendada saadud soola nimetuse märkimisega. C OSA Sätted B osas loetlemata söödamaterjalide teatavate koostisosade deklareerimise kohta Kooskõlas direktiivi artikli 5 lõike 1 punktiga d tuleb ringlusse lastud söödatooraine puhul, mida ei ole loetletud käes- oleva lisa B osas, esitada järgmise tabeli teises tulbas märgitud koostisosad. Söödatooraine koostisosa Andmed, mille esitamine on kohustuslik 1 2 Teraviljade terad Teraviljade teradest valmistatud tooted ja nende kõrvalsaadused Tärklis, kui seda on üle 20 % Toorvalk, kui seda on üle 10 % Toorrasv, kui seda on üle 5 % Toorkiud Õliseemned, õliviljad Õliseemnetest ja õliviljadest valmistatud tooted ja nende kõrvalsaadused Toorvalk Toorrasv, kui seda on üle 5 % Toorkiud Kaunviljade seemned Kaunviljade seemnetest valmistatud tooted ja nende kõrvalsaadused Mugulad, juurikad Mugulatest ja juurikatest valmistatud tooted ja nende kõrvalsaadused Toorvalk Toorkiud Tärklis Toorkiud Suhkrupeedi töötlemise tooted ja nende kõrvalsaadused Toorkiud Sahharoosina väljendatud üldsuhkur 03/19. kd ET Euroopa Liidu Teataja 119 Söödatooraine koostisosa Andmed, mille esitamine on kohustuslik 1 2 Muud seemned ja viljad, nendest valmistatud tooted ja nende kõrvalsaadused Toorvalk Toorkiud Kuiv- ja koresöödad Muud taimed, nendest valmistatud tooted ja nende kõrvalsaadused Suhkruroo töötlemise tooted ja nende kõrvalsaadused Piimatooted Laktoosirikkad piimatooted Maismaaloomadest saadud tooted Toorvalk Toorkiud Toorvalk Toorkiud Toorvalk Toorkiud Sahharoosina väljendatud üldsuhkur Toorvalk Toorvalk Laktoos Toorvalk, kui seda on üle 10 % Toorrasv, kui seda on üle 5 % Kalad ja muud mereloomad, nendest valmistatud tooted ja nende kõrvalsaa- dused Toorvalk, kui seda on üle 10 % Toorrasv, kui seda on üle 5 % Mineraalained Muud toorained Asjakohased mineraalained Toorvalk, kui seda on üle 10 % Toorkiud Toorrasv, kui seda on üle 10 % Tärklis, kui seda on üle 30 % Sahharoosina väljendatud üldsuhkur, kui seda on üle 10 %


title: Nariadenie Rady (ES) č. 818/96 z 29. apríla 1996, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EHS) č. 1907/90 o určitých obchodných normách na vajcia

eurovoc_concepts:
Finland
egg
marketing standard
preparation for market

formats: html pdf print

text: 03/zv. 19 SK Úradný vestník Európskej únie 51 31996R0818 4. 5. 1996 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV L 111/1 NARIADENIE RADY (ES) č. 818/96 z 29. apríla 1996, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EHS) č. 1907/90 o určitých obchodných normách na vajcia RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, PRIJALA TOTO NARIADENIE: so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (EHS) č. 2771/75 z 29. trhu s vajciami (1), októbra 1975 o spoločnej organizácii najmä na jeho článok 2 ods. 2, Článok 1 Nariadenie (EHS) č. 1907/90 sa týmto mení a dopĺňa takto: so zreteľom na návrh Komisie, 1. do článku 2 ods. 3 sa vkladá tento pododsek: keďže nariadenie (EHS) obchodné normy na vajcia; č. 1907/90 (2) ustanovuje určité keďže nariadenie (EHS) č. 1907/90 sa nevzťahuje na priame predaje od výrobcov maloobchodníkom v určitých regiónoch Fínska vzhľadom na špecifické podmienky predaja vajec v týchto regiónoch; keďže zoznam týchto regiónov by sa mal teraz zmeniť a doplniť, aby zohľadnil lepšie trhové podmienky z dôvodu zvýšenia počtu triediarní v menej odľahlých oblas- tiach Fínska; keďže v súlade s článkom 17 nariadenia (EHS) č. 2771/75 by sa mali prijať opatrenia, ktoré by umožnili skrá- tenie tohto zoznamu v budúcnosti, „Zoznam regiónov zahrnutých do prílohy II sa môže skrátiť v súlade s postupom uvedeným v článku 17 nariadenia (EHS) č. 2771/75. “; 2. príloha II sa nahrádza prílohou II tak, ako je uvedená v prí- lohe k tomuto nariadeniu. Článok 2 Toto nariadenie nadobúda účinnosť siedmy deň po jeho uverej- není v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Luxemburgu 29. apríla 1996 Za Radu predseda W. LUCHETTI (1) Ú. v. ES L 282, 1. 11. 1975, s. 49. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 2916/95 (Ú. v. ES L 305, 19. 12. 1995, s. 49). (2) Ú. v. ES L 173, 6. 7. 1990, s. 5. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 3117/94 (Ú. v. ES L 330, 21. 12. 1994, s. 4). 52 SK Úradný vestník Európskej únie 03/zv. 19 PRÍLOHA „PRÍLOHA II Provincie: Regióny Fínska uvedené v článku 2 ods. 3 — Lappi, — Oulu, — Pohjois-Karjala, — Kuopio. Ostrovy Åland. “