title: Komission kertomus tiettyjä yhteisön tukijärjestelmiä koskevan yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän täytäntöön panemisesta jäsenvaltioissa

eurovoc_concepts:
EU aid
aid system
aid to agriculture
animal production
area of holding

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 29. 04. 1996 KOM(96)1741opull. 96/0122 (CNS) KOMISSION KERTOMUS tiettyjä yhteisön tukijärjestelmiä koskevan yhdennetyn hallinto-ja valvontajärjestelmän täytäntöön panemisesta jäsenvaltioissa Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) tiettyjä yhteisön tukijärjestelmiä koskevasta yhdennetystä hallinto-ja valvontajärjestelmästä annetun asetuksen (ETY) N:o 3508/92 muuttamisesta (komission esittämä) KOMISSION KERTOMUS tiettyjä yhteisön tukijärjestelmiä koskevan yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän täytäntöön panemisesta jäsenvaltioissa \ SISÄLLYSLUETTELO 1. Johdanto 2. Valvonnanalaisten menojen merkitys 3. Yhdennetyn järjestelmän perustekijät 3. 1 Pinta-alojen tunnistamisjärjestelmä 3. 2 Eläinten tunnistamista koskeva järjestelmä 3. 3 Pinta-alatukea koskeva hakemus 3. 4 Eläimiä koskevat tukihakemukset 3. 5 Hallinnolliset rakenteet 3. 6 Tietokonepohjaiset ristiintarkastukset 3. 7 Yhteenveto valvontaa koskevista tilastotiedoista 4. Yhteisrahoitus 5. Yhdennetyn järjestelmän soveltamisala ja tulevaisuudennäkymät 6. Tilanne 31. 12. 95 7. Tilintarkastusta koskevat päätelmät 8. Loppupäätelmät Liitte: Tiivistetty jäsenvaltioiden tilannetta koskeva taulukko 1. Johdanto Yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) kesäkuussa 1992 vahvistettu uudistus merkitsi ratkaisevaa muutosta maatalouden tukitoimenpiteiden osalta. Tämä merkittävä kehitys ilmeni siirtymisenä tuotteiden hintoja koskevista tukitoimenpiteistä suoraan tuottajille maksettuihin tasaustukiin. Nämä tuet liittyvät viljelypinta-alaan ja tuottajan kasvattamien eläinten lukumäärään. Tuet sisältävät tuotannon hallintaa edistäviä toimenpiteitä, kuten esimerkiksi pellonpoisto tai karjankasvatuksen laajaperäistämisen tukeminen. Tukia koskevien hallinto- ja valvontakeinojen on oltava asianmukaisesti hyväksyttyjä ja niillä on kaksi tärkeää tehtävää: - sellaisen viljelijän, joka haluaa hyödyntää olemassa olevia tukia, työn helpottaminen, ja - hakemusten käsitteleminen niiden määrän edellyttämällä nopeudella ja asianmukaista huolellisuutta noudattaen. Vastaavanlaisten tukien hallinnosta ja valvonnasta aikaisemmin saatu kokemus on osoittanut, että ilman aivan uuden lähestymistavan omaksumista soveltamisesta olisi aiheutunut merkittäviä vaikeuksia sekä viljelijöille että hallinnosta ja valvonnasta vastaaville yksiköille. Kunkin järjestelmän hallinnoiminen ja valvominen erikseen ei tullut kysymykseenkään, joten päätettiin ottaa huomioon kaikki haetut tuet tuottajakohtaisesti yhtä käsittelyjärjestelmää käyttäen. Hakijoiden suuren määrän huomioon ottaen on otettu käyttöön erityiskeinoja valvontatyön parhaan mahdollisen tehon saavuttamiseksi. Näin suuren asiakirjamäärän käsittelyn ja viljelijöille maksettavien maksujen ajallaan suorittamisen mahdollistamiseksi ei ollut järkevää toteuttaa aikaavievää valvontaa paikan päällä, joten mahdollisimman suuri määrä tarkastuksia määrättiin suoritettavaksi hallinnollisen valvonnan yhteydessä. Uusien tukijärjestelmien vahvistamisesta viljelijöille aiheutuvat käytännön vaikutukset on otettava huomioon. Tämän vuoksi hallinnollisia menettelyjä on yksinkertaistettu kaikin mahdollisin keinoin ja lisäksi on luotu yhdenmukainen kehys useantyyppisten tukien soveltamista varten. Näillä perusteilla hyväksyttiin YMP:n uudistuksessa ("yhdennetty järjestelmä") säädettyjen tasaustukien yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä, joka ottaa huomioon erityisesti uudenaikaisten tekniikoiden käytön, esimerkiksi ATK:n, kaukohavaintotekniikan ja tulevaisuudessa ehkä eläinten elektronisen tunnistamisen. Yhdennetyssä järjestelmässä säädetään yhdestä viljelijän vuosittain jättämästä pinta-alatukea koskevasta hakemuksesta. Se on olennainen osa pinta-aloihin liittyvien tukijärjestelmien hallintoa ja valvontaa. tietokonepohjaisten Yhdennetyn tarkoituksena on myös järjestelmän sellaisten tietokantojen tilojen luominen, jotka mahdollistavat maatilojen, mukaan viljelylohkot ja eläimet, risti intarkastukset. Tämän tyyppiseen valvontaan siirtymistä varten on säädetty viljelylohkojen ja eläinten tunnistamista ja rekisteröintiä koskevan järjestelmän käyttöönottamisesta. lukien Yhdennetyn järjestelmän perustamista koskevassa asetuksessa (ETY) N:o 3508/92, luotiin yhteisön yhteisrahoitusjärjestelmä sen käyttöönottoon liittyviä kuluja varten. Yhdennetyn järjestelmän soveltaminen alkoi 1 päivänä helmikuuta 1993 tukihakemusten ja niiden yhdennetyn valvonnan sekä nautojen tunnistamista ja rekisteröintiä koskevan järjestelmän osalta. Muiden järjestelmän osien käyttöönottamiseksi jäsenvaltiot saivat aikaa 1 päivään tammikuuta 1996 asti. Tämän siirtymäkauden päättymispäivä on 1 päivä tammikuuta 1997 uusien yhteisöön vuonna 1995 liittyneiden jäsenvaltioiden osalta. Vanhoille jäsenvaltioille asetetaan tässä kertomuksessa kolme kyseistä siirtymäkautta koskevaa tavoitetta: - yhdennetyn järjestelmän käyttöönoton korostaminen, - ensimmäisten järjestelmän toimivuutta koskevien johtopäätösten tekeminen, ja - kohdalle osuneita ongelmia koskevien ratkaisuehdotusten esittäminen sekä tämän työvälineen käyttömahdollisuudet yhteisen maatalouspolitiikan muiden, nykyisten tai tulevien, toimenpiteiden osalta. 2. Valvonnanalaisten menojen merkitys YMP:n uudistuksen seurauksena FEOGA:n takuurahaston menojen jakautuminen muuttui merkittävästi. Yhdennettyyn järjestelmään kuuluvien osajärjestelmien puitteissa suoritetut maksut, jättämiin tukihakemuksiin, on otettu huomioon varainhoitovuodesta 1994 alkaen. Nämä maksut ovat nousseet merkittävästi. jotka perustuvat viljelijöiden vuonna 1993 ja sen jälkeen takuurahaston menojen kokonaismäärä nousi 33,41 miljardiin ecuun FEOGA:n varainhoitovuonna 1994, 34,5 miljardiin ecuun vuonna 1995 ja 41,258 miljardiin ecuun vuoden 1996 oennusteissa. Yhdennettyynjärjestelmään kuuluvien osajärjestelmien suorista tuista aiheutuvat menot olivat 14,15 miljardia ecua vuonna 1994, 17,6 miljardia ecua vuonna 1995 ja 19,17 miljardia ecua vuoden 1996 oennusteissa. Näiden menojen osuus FEOGA:n takuurahaston kokonaismenoista varainhoitovuosina 1994, 1995 ja 1996 oli mainittujen vuosien osalta 42 % (1), 51 % (1) ja 46 %(1). (1) menot vuosille 1994 ja 1995, budjetti arviot vuodelle 1996 3. Perustekijät 3. 1 Pinta-alojen tunnistamisjärjestelmä Pinta-alojen tunnistamisjärjestelmän tarpeellisuus ilmenee välttämättömyytenä määritellä viljelijän ja hallinnon välinen tiedonvaihtojärjestelmä, joka mahdollistaisi ilmoitettujen pinta-alojen paikantamisen ristiintarkastusten järjestämisen ja paikan päällä suoritettavien tarkastusten toteuttamisen. tietokonepohjaisten jatkoseurannan, tärkeintä arviointiperustetta erottavat Kaksi viljelypinta-alan tunnistamisjärjestelmät: toisistaan jäsenvaltioiden ylläpitämät Tietyt järjestelmät perustuvat jo aikaisemmin olemassa olleeseen tukiaineistoon (kartat ja luettelot) kuten esimerkiksi maarekisterikarttoihin ja -asiakirjoihin Espanjassa, Italiassa, Ranskassa, Saksassa, Luxemburgissa, Itävallassa sekä Ordnance Survey'hin perustuviin karttoihin suurimmassa osassa Yhdistynyttä kuningaskuntaa. Toiset järjestelmät on luotu ainoastaan lainsäädännön asettamien velvoitteiden täyttämistä varten. Tällainen tilanne on Irlannissa, Kreikassa, Portugalissa, Alankomaissa, Belgiassa, Tanskassa, Skotlannissa (rehualat) sekä luultavasti Suomessa (1) ja Ruotsissa (1). Italiassa, Espanjassa, Ranskassa (pellot), Luxemburgissa järjestelmät Tietyt järjestelmät tunnistavat viljelylohkoja; näin esimerkiksi Saksassa (11 maakuntaa), Belgiassa, (yksinkertaistettu ja Yhdistyneessä järjestelmä), Irlannissa useasta kuningaskunnassa. Toiset viljely lohkosta muodostuvia alueita, joihin sisältyy ilmoitetut pinta-alat: näin esimerkiksi Saksassa (5 maakuntaa), Itävallassa, Tanskassa, Ranskassa (yleinen järjestelmä), Suomessa, Ruotsissa, Portugalissa, Kreikassa, Irlannissa (rehualat), Skotlannissa (rehualat) ja Alankomaissa. Jälkimmäisessä tapauksessa on olemassa kaksi päävaihtoehtoa, joissa jakaa maa-alueen useisiin viljelylohkoihin (AT, DE, FR, IE, FI) ja toisessa taas hallintoviranomaiset määrittelevät viljely lohkoista muodostuvat alueet karttojen tai ilmavalokuvien perusteella (DK, EL, NL, PT, SE). tunnistavat puolestaan toisessa viljelijä Tästä on seurauksena erilaisia tilanteita, joihin vaikuttavat: käyttöönottamisesta aiheutuvat kulut ja sille asetetut määräajat: aina kun mahdollista, maarekisterin perustaminen - ilman viljelylohkoista muodostuvia alueita tai ne mukaan lukien - on nopeimmin käyttöön otettavissa ja se on alusta lähtien taloudellisesti edullisin vaihtoehto, (1) jotka liittyivät vasta vuonna 1995 ilmoituksen antajien käyttömahdollisuus: useista viljelylohkoista muodostuviin alueisiin perustuva lähestymistapa helpottaa ilmoitustyötä, sillä tällöin taustatietoja on vähemmän ja ne muuttuvat vähemmän ajan kuluessa, tarve verrata tuottajan perustamia yksiköitä virallisiin lähteisiin vierailemalla paikan päällä tai tuoreiden ilmahavaintojen avulla, ja ristiintarkastusten tietokonepohjaisten huomioon vertailuyksikköjen koko, vakaus, ajanmukaisuus (ajan tasalle saattamiselle asetetut määräajat), arvon lasku (viljelykelvottoman maan osuus) ja samaa tunnusta käyttävien tuottajien lukumäärä. suorittaminen ottaen 3. 2 Eläinten tunnistamista koskeva järjestelmä tukikelpoisuutta koskevia vaatimuksia noudatetaan. Näiden Tukihakemusten valvonnalla pyritään ensisijaisesti varmistumaan siitä, että ilmoitetut, eläinkohtaisen numeron perusteella tunnistettavat eläimet ovat todella olemassa ja että erilaisia tavoitteiden toteutumisen onnistumisen kannalta on ollut turvautua yhteen eläinten tunnistamista ja rekisteröintiä koskevaan järjestelmään. Tämä väline on määritelty ja perustettu 27 päivänä marraskuuta 1992 annetussa direktiivissä (ETY) N:o 92/102, jota sovelletaan ennen kaikkea eläimiä koskevaan eläinlääkinnälliseen seurantaan. Tämän vuoksi on varottava kahden järjestelmän välisiä päällekkäisyyksiä. tarpeen Edellä mainitussa direktiivissä säädetään, että jokaiselle eläimelle on annettava eläinkohtainen tunnistenumero pian sen syntymän tai yhteisön alueelle tuonnin jälkeen. Merkintä on tehtävä korvalehteen poislähtemättömästi ja sen on oltava jäsenvaltion hyväksymä. Tuottajan on merkittävä kaikki omistuksessaan olevat eläimet eläinkohtaiset tunnistenumerot sisältävään rekisteriin sekä merkittävä sinne uusia rekisteriin ilmoitettuja ja sieltä poistettuja eläimiä koskevat tiedot vastaavine päivämäärineen. Direktiivissä ei säädetä erityisesti eläinten rekisteröinnistä keskustietokannan perusteella, mutta ottaen huomioon velvoitteen hoitaa numeroiden antaminen ja varmistaa merkittävien karjojen terveysseuranta, kaikki tai kehittävät parhaillaan tietokantojaan. Komissio katsoo, että tällaisen tietokannan välttämättömyys pitäisi ottaa huomioon edellä mainitun direktiivin lähitulevaisuudessa toteutettavaksi suunnitellun uudelleentarkastelun yhteydessä. jäsenvaltiot ovat kehittäneet Eläinten merkitseminen suoritetaan käyttäen suuria, helposti luettavissa olevia muovisia merkkejä (1 tai 2 kpl); metallisten vaikeasti luettavissa olevien merkkien käytöstä on luovuttu asteittain lukuun ottamatta Yhdistynyttä kuningaskuntaa, jossa on säilytetty sekä muovinen että metallinen vaihtoehto. Belgiassa, Kreikassa, Ranskassa, Irlannissa ja Portugalissa merkitsemisen suorittaa virallinen merkitsijä. Tietyillä jäsenvaltioilla ei ole vielä käytössään eläinten tunnistamista koskevaa tietokantaa, mutta ne kehittävät parhaillaan tietokonepohjaista keskusjärjestelmää; kyseisten töiden loppuun saattamiseen as,ti jäsenvaltiot suorittavat hallinnollisia tarkastuksia tukiaineiston sisältämien asiakirjojen perusteella (AT, EL, ES, IE, IT, SE). Tietokantaan rekisteröidyt ja ajan tasalle saatetut tiedot voidaan niiden tyypin mukaisesti jakaa kolmeen tehokkuustasoon: - annetut numerot sisältävä tietokanta: DE (kehitteillä), UK - edellä mainitun kaltainen tietokanta, joka lisäksi sisältää tunnistettuja eläimiä koskevia lisätietoja, esimerkiksi sukupuoli, rotu, syntymäaika. DK, LU, PT ja - tietokanta, johon on syötetty kaikki eläinten liikkeet ja jonka avulla on siis mahdollista tarkistaa muun muassa eläinten pakolliset vähimmäispitoajat: BE, FR, NL, FI (valmisteluvaiheessa). Viimeksi mainitun kaltainen tietokanta on ihanteellisin, mutta myös kallein ratkaisumalli; Luxemburg ja Irlanti kehittelevät tämänsuuntaista hanketta. Komissio neuvoo kaikkia jäsenvaltioita asettumaan vähintäänkin toisena mainitun, hyvätasoisen valvontatehon takaavan ratkaisumallin kannalle. Tietenkin vai von tam allin valintaan vaikuttavat kunkin jäsenvaltion tuotannolliset erityispiirteet. Esimerkiksi Tanskassa eläimiä pidetään samalla tilalla syntymästä teurastukseen asti, kun taas Irlannissa eläin siirtyy tilalta tai kauppiaalta toiselle useita kertoja ennen teurastusta. Valvontakeinojen kehittämisessä on luonnollisesti otettava huomioon nämä paikalliset erityispiirteet. 3. 3. Pinta-alatukea koskeva hakemus Pinta-alatukea koskeva hakemus sisältää pääasiallisesti neljänlaisia tietoja: hallinnolliset tiedot (nimi, pankkitilinumero jne. ), viljelylohkoja koskevat taustatiedot (numerot ja viralliset pinta-alat), viljellyt pinta-alat (viljelylohkoittain, ryhmittäin) sekä mahdolliset liitteet (kaaviot, jäljennökset kartoista ja suunnitelmista jne. ). Komissio ei ole vaatinut että koko yhteisöalveella käytettäisiin yhtenäistä lomaketyyppiä. Lomakkeiden ja selittävien huomautusten muotoon ja vaikeusasteeseen vaikuttavat jäsenvaltioiden tekemät valinnat, erityisesti valittu viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmä ja yhteisön tukien mahdollinen yhdentäminen muiden kansallisten tukijärjestelmien kanssa (esim. ympäristötuet). Lomake voi vaihdella jopa saman jäsenvaltion sisällä alue- (DE, UK) tai järjestelmäkohtaisesti (FR). Ilmoittamistyön helpottamiseksi ja ilmoituksissa esiintyvien virheiden vähentämiseksi useimmat jäsenvaltiot lähettivät vuonna 1995 viljelijöilleen esitäytetyt lomakkeet, jotka sisältävät hallinnollisia ja viljelylohkoja koskevia tietoja. Belgiassa ja Italiassa suurin osa ilmoituksista on jopa vastaanotettu numerotietojen muodossa ammattijärjestöjen välityksellä. Joka vuosi lukuisat jäsenvaltiot esittävät hakemuksen, jossa halutaan siirtää myöhemmäksi viimeistä ilmoituksen jättämiselle asetettua ajankohtaa, joka on vahvistettu asetuksella 31 päiväksi maaliskuuta (8 hakemusta vuonna 1994, 12 hakemusta vuonna 1995 ja 13 hakemusta vuonna 1996). Perusteluiksi esitetään useimmiten paikalliset viljelyaikataulut ja kyseiselle vuodelle kaavailtuja viljely- ja työsuunnitelmia sekä menetelmiä koskevien muutosten arvioitu määrä. Komissio katsoo, että tulevaisuudessa on suotavaa, että jäsenvaltiot tekevät tämän päätöksen käyttöönotettujen valvontamenettelyjen tulosten mukaisesti (ks. 7 kohta ja asetusluonnos, liite 2) ja jollei varainhoitovuosien tilien tarkastamiseen ja hyväksymiseen liittyvästä valvonnasta muuta johdu. 3. 4 Eläimiä koskevat tukihakemukset Itse asiassa eri Toisin kuin pinta-alatukien kohdalla eläinalalla ei ole ollut mahdollista ottaa käyttöön vain yhtä hakemusta, joka koskisi kaikkia kyseisen alan tukia (sonnien erityispalkkio, luonnonnahoista maksettava emolehmäpalkkio, uuhien ja vuohien tasauspalkkiot, tasauskorvaus). ajanjaksojen ja rakenteiden vaihtelevaisuudesta johtuen on osoittautunut tarpeelliseksi ja järkeväksi ottaa huomioon tämä tosiasia mahdollistamalla tietty joustavuus ja poikkeamat hakemusten jättämiselle ja eläinten pidolle asetettuja määräaikoja vahvistettaessa. Kaikesta huolimatta komissio kehottaa jäsenvaltioita pyrkimään yhdenmukaisuuteen kaikin mahdollisin keinoin. Erilaisia tukia koskevat hakemuslomakkeet ovat yleensä ulkonäöltään samanlaisia niiden käytön helpottamiseksi. tuotantoalojen Palkkion lajista riippumatta tukihakemus sisältää kaikki toimitettavaksi määrätyt tarpeelliset tiedot: tuottajan hallinnollinen tunnus, tilaa koskevat tiedot (oikeuksien tilakohtaiset rajoitukset, maitokiintiö, viittaus pinta-alatukea koskevaan hakemukseen) , eläimiä, joille tukea haetaan, koskevat tiedot (lukumäärä, laji, pitopaikka, nautojen tunnistenumerot) sekä tuottajan sitoumus noudattaa eläinten pidolle asetettua pakollista vähimmäisajanjaksoa tuntemista koskevaa ja antamaansa myöntämisedellytysten ilmoitusta. Kaikki nämä tiedot sisältyvät yleensä enintään nelisivuiseen lomakkeeseen, jonka täyttäminen ei aiheuta käytännön ongelmia ilmoittajille. Joissain jäsenvaltioissa hakemukseen on liitettävä liiteasiakirjoja, jotka ovat joko oikeaksi todistettu karjaa koskeva rekisteriote (DE, EL) tai eläinten mukana seuraava asiakirja tai niiden tunnistamisasiakirja (BE, FR, IE, UK). Mukana seuraavan asiakirjan samanaikainen esittäminen ei ole yleistynyt, koska alakohtainen asetus antaa tietyissä olosuhteissa jäsenvaltioille oikeuden käyttää eläinten kokoomaluetteloa eläinkohtaisen asiakirjan sijasta. Jos mukana seuraava asiakirja kuitenkin on olemassa, se esitetään jäsenvaltioissa hallinnolliselle viranomaiselle asetetun viranomainen hallinnollinen jätettäessä. Tietyissä tukihakemusta pitämiselle säilyttää eläinten sitä 8 vähimmäisajanjakson ajan (BE, FR, IE, UK). Komissio suosittelee tätä käytäntöä, sillä siten taataan parhaiten eläinten pitämiselle asetetun pakollisen vähimmäisajanjakson noudattaminen siinä tapauksessa, että sovellettavien eläinlääkintää koskevien sääntöjen vuoksi eläintä ei voida siirtää ilman mukana seuraavaa asiakirjaa. Hakemukset jätetään tavallisesti paikallistoimistoihin (lääni, nomos, maakunta), joissa rekisteröinnin ohella suoritetaan asiakirjojen ensimmäinen tarkastaminen ja annetaan tuottajalle tietoa ja neuvoja (samanlainen järjestelmä kaikissa jäsenvaltioissa). Hakemusten jättämiselle asetetut määräajat vaihtelevat palkkiolajeittain: - sonnien erityispalkkio: hakemuksia voi jättää jatkuvasti (AT, BE, DK, DE, ES, FR, SE, UK); kaksi tai kolme yhden tai kahden kuukauden pituista ajanjaksoa (EL, FI, IE, LU, NL, PT). Tanskassa, Saksassa ja Ruotsissa sonnien erityispalkkio myönnetään teurastuksen jälkeen teurastamoiden esittämää todistusta vastaan; nämä teurastustodistukset tarkastetaan erikseen, - emolehmäpalkkio: yksi tai kaksi yhden tai kahden kuukauden pituista ajanjaksoa, ja - uuhien tasauspalkkio ja luonnonhaitoista maksettava tasauskorvaus: yleensä yksi ajankohta; näitä palkkioita haetaan usein samalla lomakkeella. 3. 5 Hallinnolliset rakenteet Yhdennetyn järjestelmän laaja-alaisuus on saanut jäsenvaltiot muuttamaan hallinnollisia rakenteitaan. Uusia yksiköitä on perustettu (esim. BE, FR, PT), merkittäviä uudelleenjärjestelyjä on tehty ((NL, IE) ja henkilökuntaa on yleensä lisätty. Kolme eniten käytössä olevaa organisaatiomallia ovat: - maksujen, tarkastusten ja hakemusten jättämisen keskittäminen (DK, IE, IT, LU, PT), - kansallisten velvoittavien sääntöjen määritteleminen, joiden alueellista täytäntöönpanoa keskushallinto valvoo (AT, BE, EL, FR, FI, NL, SE), ja - lainsäädännön asettamien velvoitteiden, joiden täytäntöönpanosta alueelliset toimielimet vastaavat, kansallinen tulkitseminen (DE, ES, UK). 3. 6 Tietokonepohjaiset ristiintarkastukset Esiteltyjen tukihakemusten sisäisen yksinkertaisen ristiintarkastuksen, jolla varmistetaan yhden tuen maksaminen viljelylohkoa tai eläintä kohti, lisäksi hallinnollisen valvonnan tärkeimpiä ja rekisteröimisasiakirjojen järjestelmällinen ristiintarkastus. Suhteellisen lyhyessä ajassa käsiteltävien hakemusten suuri määrä huomioon ottaen tämä tarkastaminen on täysin tehokasta sen automaattisuuden vuoksi. tehtäviä on varmistaa viljelypalstojen tunnistamis- ja eläinten Lainsäädännön asettaman velvoitteen varmistua pinta-alatukien maksamisen oikeutuksesta perusteella komission yksiköt vaativat jäsenvaltioita ottamaan käyttöön kattavat tietokonepohjaiset ristiintarkastukset, jotta kaikki poikkeavuudet havaittaisiin aikaisemmin ja järjestelmällisemmin. Tuottajarekisterien kautta tapahtuvan tilojen eroavaisuuksien tutkimisen lisäksi ponnisteluja on keskitetty viljelylohkoja koskevien taustatietojen vertailemiseen virallisten lähteiden kanssa (maarekisteri). Taustatietojen olemassaolon tarkastaminen, viljelypinta-alojen sekä kaksoishakemusten havaitseminen on ollut erityisen kehittynyttä. ja virallisten pinta-alojen vertaileminen Kotieläinalalla eläinten tunnistamista koskevien ja tukihakemuksia koskevien tietokantojen yhteneväisyyksien avulla on mahdollista hallinnon tasolla valvoa yhtä tai useaa palkkiokelpoisuusperustetta tunnistenumero, syntymäaika, sukupuoli, rotu, omistaja ja hallussapitoaika. rekisteröityjen perusteella: tietojen 3. 7 Yhteenveto valvontaa koskevista tilastotiedoista laatinut Komissio on tuloksia koskevia kyselykaavakkeita. Vaikka kaikki jäsenvaltiot eivät ilmoittaneet kaikkia pyydettyjä tietoja, joitakin niin palautettujen johtopäätöksiä yhdennetyn järjestelmän käyttöönotosta ja tarkastusten sujuvuudesta. tietojen perusteella on kuitenkin mahdollista tarkastuksia suoritettuja ja niiden tehdä Tukihakemuksen jättäminen myöhässä alentaa aina kyseisellä hakemuksella haettuja rahamääriä päiväkohtaisesti yhdellä prosentilla. Jos hakemus myöhästyy enemmän kuin 20 päivää, hakemus hylätään eikä mitään tukea makseta. Vuosina 1993 ja 1994 myöhässä jätettyjen hakemusten prosentuaalinen osuus oli yleisesti ottaen vähäinen. Yhteisön keskiarvo 20 päivän jälkeen jätettyjen pinta-alatukihakemusten lukumäärän osalta oli 0,1 %. Eläimiä koskevien tukihakemusten osalta luku on hieman suurempi eli 0,2 %. Vaikka alle 20 päivää myöhässä jätettyjen hakemusten lukumäärä kohosi, yhteisön keskiarvo jäi kuitenkin alle yhden prosentin. Tästä voidaan tehdä sellainen johtopäätös, että vaikka viljelijät jättävät tukihakemuksensa viime hetkellä, niin suurin osa heistä noudattaa kuitenkin asetettua määräaikaa. On selvää, että joissain jäsenvaltioissa ensimmäinen järjestelmän käyttöönotto vuosi on aiheuttanut ongelmia. Esimerkiksi suuri määrä pinta-alatukea koskevista hakemuksista oli täytetty virheellisesti ja virheet piti oikaista vuonna 1993 (esimerkiksi viljelylohkojen tunnistamista ja pellonpoisto-osuuksien laskemista jne. koskevien virheiden vuoksi). Kotieläinalalla, jolla järjestelmien soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt muuttuivat vähiten, virheitä sisältävien asiakirjojen lukumäärä oli alhaisin. Toisena järjestelmän soveltamisvuonna 1994 tilanne parani selvästi. Esitäytettyjen ilmoitusten toimittaminen viljelijöille sekä tietyissä jäsenvaltioissa tarjottu mahdollisuus jättää hakemus sähköisessä muodossa tuottajajärjestöjen kautta parantavat tilannetta vielä tulevaisuudessakin. 10 koskevien tarkastuksia suoritettavia tarkastettavien Paikalla asiakirjojen vähimmäisprosenttiosuus oli 5 % pinta-alojen osalta ja 10 % eläinten osalta. Pinta-aloihin liittyvien tosiasiallisesti suoritettujen tarkastusten yhteisön keskiarvo on vähän yli 7 %. Vaikka tämä luku vaikuttaa melko korkealta eläinten osalta (17 %) vuonna 1993), tietyissä jäsenvaltioissa (erityisesti Ranska ja Portugali) luku oli vähimmäistasoa. On huomattava, ettäkaukohavainnoinnin avulla valvottujen pinta-aloja koskevien asiakirjojen lukumäärä on kasvanut. Vuonna 1993 pinta-alatukihakemuksia koskevista tarkastuksista 31 % suoritettiin tällä tavoin. Luku nousi 40 %:iin vuonna 19941. Pinta-alatukea koskevien asiakirjojen, joilla haettavat rahamäärät vähenivät vuonna 1994 paikalla suoritettavien tarkastusten seurauksena, prosenttiosuus nousi 2,2 %:iin: 0,7 % hakemuksista tuen määrää alennettiin ilman muita seuraamuksia; yhdelle prosentille hakemuksista aiheutui seuraamuksia ja 0,5 % hylättiin kokonaan. Vuonna 1993 0,8 %:lle pinta-alatukihakemuksista aiheutui seuraamuksia tai ne hylättiin; eläimiä koskevien tukihakemusten kohdalla vastaava osuus oli yksi prosentti. Voidaan tehdä johtopäätös, että yhdennetyssä järjestelmässä määrätyillä seuraamuksilla on ollut ennalta ehkäisevä vaikutus ja että yleinen järjestelmän noudattamisaste on ollut hyväksyttävä. 4. Yhteisrahoitus Asetuksen (ETY) N:o 3508/92 10 artiklan mukaisesti on otettu käyttöön yhdennetyn hallinto- ja tarkastusjärjestelmän käyttöönottoon väliaikaisen henkilöstön sekä teknisten ja tietoteknisten välineiden osalta liittyviä menoja koskeva yhteisön yhteisrahoitus. Rahoituksen kestoaikaa, joka alunperin vahvistettiin kolmeksi vuodeksi vuodesta 1992 alkaen, on pidennetty vuoden 1995 loppuun ottaen huomioon vielä toteutettavat toimet ja kyseisen järjestelmän käyttöönottoa varten vahvistettu siirtymäkausi. Kyseisen asetuksen myöhäisen julkaisemisen takia jäsenvaltiot ovat voineet hyötyä yhteisön osallistumisesta rahoitukseen vasta vuodesta 1993, mutta näillä on kuitenkin mahdollisuus sisällyttää kyseisen vuoden rahoitusta koskeviin hakemuksiin myös vuoden 1992 menot, kuten viisi jäsenvaltiota on tehnyt (DK, DE, FR, NL, UK). Vuoden 1993 talousarviossa käytettävissä olevista 50 miljoonasta ecusta jäsenvaltioiden menot olivat 44 miljoonaa ecua, mikä merkitsee 88 prosentin käyttöastetta. Vuonna 1994 jäsenvaltioiden menot edustivat noin 70 prosenttia yhteisön käytettävissä olevista 50 miljoonan ecun määrärahoista. Määrärahojen alhainen käyttöaste johtuu siitä, että jotkut jäsenvaltiot eivät käytä asetuksessa (ETY) N:o 3508/92 vahvistettua osuuttaan. Joiltakin on evätty määrärahoja, koska kyseinen meno ei ole ollut tukikelpoinen (muu kuin yhdennetyn järjestelmän käyttöönottoon liittyvä meno). Joidenkin jäsenvaltioiden tarpeet ovat selvästi niiden 1 Kaukohavainnoinnin avulla suoritettavia tarkastuksia koskeva erityiskertomus esitellään vuoden 1996 aikana asetuksen (ETY) N:o 165/94 6 artiklan mukaisesti. 11 käytettävissä olevia määrärahoja suurempia; yhdennetyn järjestelmän käyttöönotossa tapahtuneiden viivästymisien takia ne eivät kuitenkaan ole voineet hyötyä yhteisrahoituksesta säädettynä ajanjaksona. Vaikka vuoden 1995 menoja koskeva lopullinen tilanne on tiedossa vasta toukokuussa 1996, jäsenvaltioiden menoja koskevien ennusteiden perusteella voidaan hahmottaa suuntaus, joka osoittaa noin 92 prosentin kokonaiskäyttöastetta suhteessa 43,360 miljoonaan käytettävissä olevaan ecuun (mukaan lukien kolme uutta jäsenvaltiota). täysin uuden Kaiken kaikkiaan yhteisön yhteisrahoitus alkuinvestointina valvontajärjestelmän luomisen osalta edustaa selvästi alle yhtä prosenttia kyseisten tukijärjestelmien menoista yhtenä ainoana vuonna. Jos otetaan lukuun alkuinvestoinnin suhteellisen pieni kustannus ja se, että järjestelmän on tarkoitus toimia pitkän ajan, tarkastusten yhteisrahoitus osoittautuu tehokkuudessa saavutetut hyödyt. täysin kannattavaksi ottaen huomioon tämän 5. Yhdennetyn järjestelmän soveltamisala ja tulevaisuudennäkymät Yhdennetyn järjestelmän soveltamisalaan alunperin kuuluneet alat olivat seuraavat: peltokasvien viljely (viljakasvit, öljykasvit, valkuaiskasvit, pellonpoisto), naudanliha (erityispalkkio, emolehmiä koskeva palkkio), lampaanliha (uuhia koskeva palkkio), tasaushyvitys epäsuotuisille alueille (ainoastaan mitä tulee maksuihin eläinten osalta). Yhdennetty tasaushyvitykseen vasta 1 päivästä tammikuuta 1994 alkaen. järjestelmä on ollut sovellettavissa uuhia koskevaan palkkioon ja Siitä lähtien soveltamisala on laajentunut, erityisesti sen jälkeen, kun muu kuin kuitupellava liitettiin peltokasvien viljelyjärjestelmään. Tämä järjestelmä aiotaan riisialan uudistuksen yhteydessä liittää myös yhdennettyyn järjestelmään. lisäksi, joissa määrätään suoraan maanviljelijöille Edellä lueteltujen järjestelmien maksettavasta hehtaarituesta, on olemassa muita, jotka liittyvät epäsuorasti viljeltyihin pinta-aloihin. Vaikka ei ole suotavaa sisällyttää niitä täydellisesti yhdennettyyn järjestelmään, on kuitenkin soveliasta määrätä järjestelmän joidenkin osien käytöstä. Kuivarehualan uudistuksessa esimerkiksi määrätään, että viljelylohkot tunnistettaisiin yhdennetyn jotta ristiintarkastuksia voitaisiin tarkastusmuotojen kanssa. Samaa lähestymistapaa sovelletaan puuvillaan. järjestelmän mukaisesti, suorittaa muiden järjestelmän yhteydessä luodun Lisäksi jäsenvaltioiden sallitaan laajentaa järjestelmiä, joita ne ottavat käyttöön toisten järjestelmien yhteydessä. Jotkut niistä ovat esimerkiksi päättäneet laatia maataloutta koskevia ympäristötoimenpiteitä. Maatalousmaan viljelylohkoihin jakamisen asteittainen käyttöönotto tarjoaa useita mahdollisuuksia laatia pinta-alaa koskevaan tukeen liittyviä järjestelmiä. Viljelylohkojen tunnistamis- ja rekisteröintijärjestelmä sallii niiden toimenpiteiden yhdenmukaisen valvonnan, joita sovelletaan maan hallintoon. Tulevaisuudessa voitaisiin harkita MJ maataloutta koskevien ympäristötoimenpiteiden ja metsityksen (neuvoston asetukset (ETY) N:o 2078 ja 2080/92), pinta-aloja tai muita aloja, kuten hamppua, koskevien tasaushyvityksien sisällyttämistä yhdennettyyn järjestelmään. Samoja työmenetelmiä on noudatettava oliivi- ja viinitilarekisterien osalta. 6. Tilanne 31. 12. 95 Pinta-aloja koskeva ala Voidaan todeta, että vaikka kaikki jäsenvaltiot ovat 31. 12. 1995 mennessä aloittaneet toimia, jotka ovat tarpeen yhdennetyn järjestelmän käyttöön ottamiseksi, kaikki eivät ole edistyneet yhtä paljon. Voidaan erottaa kolme ryhmää: Jäsenvaltiot, joissa tehtävät työt ovat joko rajoitetussa määrin merkityksellisiä tai liittyvät optimointitekijöihin, jotka, vaikka ne eivät ole käytettävissä ne välittömästi, eivät aseta kyseenalaiseksi nykyisen järjestelmän hyväksyttävyyttä (DE, DK, ES, IT, NL). Jäsenvaltiot, joissa on aloitettu ohjelmia, jotka koskevat joko viljelylohkojen tunnistamista (BE, IE, UK) tai tietokantojen määrittelemistä (FR, LU, AT) ja joiden päätökseen saattaminen vaatii vielä joitakin lisäkuukausia. Jäsenvaltiot, joissajäljellä olevien viljelylohkojen tunnistamistöiden onnistuneeseen päätökseen saattamisen mahdollistamiseksi (EL, PT, FI, SE) ei ole mahdollista ottaa kantaa niiden mahdolliseen toteutumiseen vuoden 1996 kuluessa. Eläinala Direktiivi N:o 92/102 on saatettu osaksi jäsenvaltioiden kansallista oikeusjärjestystä, lukuun ottamatta Irlantia ja Italiaa, joissa sovelletaan ovat rikkomisesta johtuvaa menettelyä. Ainoa tunnistamisjärjestelmä toimiin kuitenkin tehokkaasti Irlannissa. Direktiivin täytäntöönpano (teksti ja sen sovellus) on meneillään uusissa jäsenvaltioissa. Naudanliha-alalla on otettu käyttöön karjaa koskevia rekistereitä. Puutteita on kuitenkin vielä havaittavissa Espanjassa ja Italiassa, joissa rekisteri on usein epätäydellinen, ainoastaan toisinto tukihakemuksessa olleista tiedoista. Virallisen karjaa koskevan rekisterin käyttöönotto on epätäydellistä Kreikassa ja Portugalissa. Lampaanliha-alalla rekisterien käyttö ei yleensäkään tule olemaan tehokasta kuin vasta vuoden 1996 ensimmäisestä puoliskosta alkaen. Kaksi jäsenvaltiota on saanut päätökseen yhdennetyn järjestelmän käyttöönoton: Belgia ja Alankomaat. Kolmella jäsenvaltiolla on myös yleisesti tyydyttävä järjestelmä, mutta niillä on vielä parantamisen varaa sen joissakin puolissa: Tanska (ristiintarkastukset ja rekisterit), Ranska, Irlanti ja Luxemburg (tietojärjestelmä ristiintarkastuksia varten). 13 Neljällä jäsenvaltiolla (samoin kuin kolmella uudella jäsenvaltiolla) on epätäydellinen järjestelmä ja ne ovat vielä kehittymisvaiheessa tärkeimmissä kysymyksissä: - Saksassa otetaan käyttöön keskustietokanta ristiintarkastusten suorittamiseksi kansallisella tasolla; tämä tietokanta mahdollistaa valvonnan, joka yhdentää eläinten liikkuvuuden maakuntien välillä, - Portugalissa ja Kreikassa otetaan käyttöön tietokonepohjaisia ristiintarkastuksia eläinten tunnistamiseen liittyvän tietokannan avulla; Kreikan on lisäksi saatettava päätökseen karjansa merkintä ja rekisteröinti, - Yhdistyneen kuningaskunnan on parannettava turvajärjestelmiään tunnistenumeroiden antamisjärjestelmänsä osalta. Kahdella jäsenvaltiolla on käytössään järjestelmä, jossa on puutteita ja/tai viiveitä: - Espanja on laatinut yksityiskohtaisen järjestämissuunnitelman, mutta sen täytäntöönpano ei ole kovin edistynyttä eläinten tunnistamisen ja rekisteröimisen ja ristiintarkastusten osalta, - Italia ei ole pannut täytäntöön direktiiviä (ETY) N:o 92/102; eläinten tunnistaminen ja rekisteröiminen on siis virheellistä ja valvonnan mahdollisuudet ovat hyvin rajalliset. Yleisesti ottaen töitä on vielä toteutettava ja vastaavia ohjelmia on kehitteillä useissa jäsenvaltioissa, erityisesti ristiintarkastusten tehokkuuden parantamiseksi. 7. Tilintarkastusta koskevat päätelmät Yhdennetyn järjestelmän soveltamista on seurannut maatalouden pääosaston toimielinten tekemä intensiivinen koordinointi- ja neuvontatyö. Yhdennetyn järjestelmän käyttöönoton, jonka ehdottomaksi määräpäiväksi on vahvistettu 1. 1. 1996, siirtymäkauden aikana tilien liittyvä valvonnasta on haluttu tehdä erityisen tarkastamiseen ja hyväksymiseen ehkäisevää. Lisäksi, vaikka komission toimielimet suhtautuisivat myönteisesti jäsenvaltion suunnittelemaan järjestelmään, olisi myös valvottava sitä, ettei sen todellinen toiminta ole tehotonta. Koska valvonta toteutettiin käytännössä samansuuntaisesti jäsenvaltion toteuttaman järjestelmän kanssa, pääasiallinen tavoite oli saada selville sen mahdolliset puutteet ja sen toimintaan liittyvät riskit, jotta jäsenvaltiolla olisi mahdollisuus toteuttaa riittäviä toimenpiteitä havaittujen ongelmien korjaamiseksi. 14 Mitä tulee ensimmäiseen ja toiseen soveltamisvuoteen, useita huomioita, sekä myönteisiä että kielteisiä, on osoitettu jäsenvaltioille joita kaikkia asia koski, vaikkakin eri asteisesti. Niissä tapauksissa, joissa jäsenvaltio ei ole noudattanut säännöksissä esiintyviä määräyksiä tai valvontaan liittyviä toimia, joita sovellettiin järjestelmän tullessa voimaan tai se ei ole toteuttanut siirtymätoimenpiteitä, joita on laadittu yhdessä komission toimielinten kanssa, viimeksi mainittu tekee taloudelliset johtopäätökset, jotka johtuvat todetuista puutteista. 8. Loppupäätelmät YMP-uudistuksen hyväksyminen, yleisesti ottaen, ja erityisesti yhdennetyn järjestelmän käyttöönotto ovat pakottaneet jäsenvaltiot järjestämään uudestaan hallintoaan ja valvontaelimiään. Tämä tarvittava mukautus on vaatinut niiltä suuria ponnistuksia. Maatalousmaan jako viljelylohkoihin ja eläinten tunnistamisjärjestelmä sekä tietokantojen käyttöönotto ovat vaatineet huomattavan määrän työtä ja suuria investointeja. Komission toimielimet ovat seuranneet läheltä näitä töitä. Jokaisessa jäsenvaltiossa yhdennetyn järjestelmän käyttöönottoa koskevia keskusteluja on käyty ja valvontaa on suoritettu vähintään kerran puolessa vuodessa. Lisäksi EMOTR-komiteassa on omistettu 10 kokousta, joista jokainen kesti yhden tai kaksi päivää, yksinomaan keskusteluille, jotka liittyvät yhdennetyn järjestelmän käyttöönottoon. Kaksi kertaa näiden kokousten aikana on järjestetty kiertokäynti jäsenvaltioiden käyttöönottamiin järjestelmiin (Italia ja Belgia). Alussa tilanne vaihteli huomattavasti yhdestä jäsenvaltiosta toiseen heti käsillä olevien tietojen laajuudesta riippuen: jotkut voivat toteuttaa maatalousmaan lohkoihin jakamisen olemassaolevia maarekisterejä koskevien tietojen tai luotettavien ja ajanmukaisten topografisten karttojen perusteella, toisten oli aloitettava käyttöönotto käytännöllisesti katsoen nollapisteestä. Teknisellä tasolla eläinten tunnistamisjärjestelmän luominen aiheuttaa vähemmän vaikeuksia. Yhteensovittamisongelmat tukien valvontaelinten ja eläinlääkärien välillä, joita on ilmennyt monissa jäsenvaltioissa, ovat kuitenkin viivyttäneet yhdennetyn järjestelmän tämän osan käyttöönottoa. teknisten ratkaistavana olevien Ottaen huomioon ja hallinnollisten ongelmien moninaisuuden ja niiden merkityksen, on todettava, että kaikilla jäsenvaltioilla on ongelmia noudattaa yhdennetyn järjestelmän eri osien käyttöönoton määräaikaa. Edistymisen nykyisessä vaiheessa voidaan katsoa ja jotta vältettäisiin asetukseen (EEC) n:o 729/90 perustuvat rahoitukseen liittyvät korjaukset, että jos saadaan yksi vuosi lisää töiden saattamiseksi päätökseen, järjestelmästä tulee täysin toimintakuntoinen. Tästä syystä ehdotetaan, että lopullista soveltamispäivää siirrettäisiin vuodella. Luonnos asetukseksi, jossa ehdotetaan tällaista muutosta asetukseen (ETY) N:o 3508/92, liitetään tähän kertomukseen. Ottaen huomioon tämän ehdotuksen, jossa mainitaan yhdennetyn järjestelmän lopullinen käyttöönottopäivä, komissio pitää tarkoituksenmukaisena ehdottaa lopullista vuoden pidennystä asetuksen (ETY) N:o 3508/92 10 artiklan 2 kohdassa säädettyyn yhteisrahoitusjärjestelmään. 15 Tässä luonnoksessa ehdotetaan myös muutosta säännöksiin, jotka koskevat pinta-alaa koskevaa tukea varten jätettyjä hakemuksia, jotta jäsenvaltiot voivat vahvistaa tämän päivämäärän ilman komission lupaa. Tällainen muutos asetukseen yksinkertaistaa hallinnollisia menettelyjä. Lisäksi komissiolla on aina ollut vaikeuksia päättää joka vuosi vahvistettavista päivistä aikaisempien kokemusten perusteella ottaen huomioon vuodesta toiseen tapahtuvan kehityksen. Vahvistaessaan itse tukihakemusten jättöpäivän jäsenvaltioiden on otettava itse vastuu tukien hallinnon ja talouden asianmukaisesta hoidosta ja valvonnan suorittamisesta määräajassa. Luonnos asetukseksi ei sisällä ehdotusta yhdennetyn järjestelmän soveltamisalan laajentamisesta. Sellaisia muutoksia hyväksytään kyseisiä aloja koskevissa asetuksissa. toiminnot, joihin sisältyy erityisesti viljelylohkojen Tässä vaiheessa paikan päällä tehtyjen tutustumiskäyntien ja eri asiantuntijaryhmien tapaamisten aikana tehdyt huomiot osoittavat, että yhdennetty järjestelmä osoittautuu erinomaiseksi välineeksi saada tietoa kentältä ja suorittaa valvontaa. Useat näistä osa- alueista ovat jo toimintakuntoisia, toiset tulevat olemaan sitä vuoden kuluttua. On nähtävissä, että ja eläinten tunnistaminen ja hakemuksia koskeva tietokanta, sallivat teknisellä ja hallinnollisella tasolla lähitulevaisuudessa muuntyyppisen tuen sisällyttämisen järjestelmään. Jäsenvaltiot voivat näin saada etua siinä määrin kuin niiden sijoituksia järjestelmän käyttöönotossa arvostetaan ja niiden tehtäviä helpotetaan. Komission on tuettava tätä suuntausta tavoittelemalla yhdennetyn suunnitelman laajempaa käyttöä, jonka on tietyn ajan kuluttua tuen käsittely- ja valvontakulujen yleiseen pienenemiseen, hallinnon ulotuttava paranemiseen, joka liittyy maanviljelijälle tarjottavaan parempaan palveluun, ja ilmenee selkeytenä, nopeutena ja turvallisuutena hakemusten käsittelyssä. 16 Yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä Liite Kertomus neuvostolle Tilanne jäsenvaltioissa BelgieV Belgique Pinta-alat Maatalousmaan lohkoihin jakaminen: lohkojen hallintoa koskevan ohjelmiston kehittely vielä meneillään. Tietokanta: Keskitetään Oracle-ohjelmaan, kehittäminen meneillään Ristiintarkastukset: Tehdään lohkon tasolla, toimiva järjestelmän käyttöönotosta alkaen Eläimet Tunnistus: direktiivi on pantu täytäntöön nautaeläinten osalla, lampaiden osalta täytäntöönpano on meneillään. Kaksinkertainen merkitseminen (kasvattaja suorittaa 30 päivän kuluessa, tunnistamisesta vastaava viranomainen 6 kuukauden kuluessa). Rekisteri: karjaa koskeva rekisteri, joka koostuu tunnistustodistuksista, ja jota täydennetään yhteenvedolla. Tietokanta: tietokonepohjainen keskustunnistusrekisteri, johon on yhdistetty palkkioita koskeva tietokanta Ristiintarkastukset: toimivat kahden tietokannan tietokonepohjaisen yhdistämisen ansiosta Maatalousmaan lohkoihin jakamisessa käytetään: viljelylohkoa, joka on tunnistettu tuottajan osalta yksilöidyn valokuvakartan avulla Työn päätökseen saattaminen: voimaan saattaminen vuoden 1996 ilmoituksen jälkeen. Ensimmäinen käyttöönotto suuressa mittakaavassa vuonna 1996. Yleisesti tyydyttävä ja toimintakunnossa oleva järjestelmä. Työn päätökseen saattaminen: lopullinen järjestelmä Danmark Pinta-alat Maatalousmaan lohkoihin jakaminen: kehitteillä; useasta viljelylohkosta muodostuvat alueet sisältävät S-10 lohkoa. Tietokanta: vaikka järjestelmää on parannettu vuonna 199S, siinä on hyvin paljon epäsäännöllisyyksiä. Ristiintarkastukset: nykyiset tarkastukset eivät ole tehokkaita, niitä parannetaan uuden lohkoihin jakamisen yhteydessä Maatalousmaan lohkoihin jakamisessa käytetään: viranomaisten määrittelemiä viljelyalueita, jotka on esitetty tuottajan osalta yksilöidyssä kartassa Työn päätökseen saattaminen: oletettavasti vuoden 1995 lopussa. Eläimet Tunnistus: täytäntöön pantu direktiivi (nautaeläimet), hyvin selkeä merkitsemistapa muovimerkeillä. Rekisteri: erilaisia karjaa koskevia rekisterejä, määriteltävä virallinen rekisteri. Tietokanta: tietokanta toimitettujen muovimerkkien rekisteröintiä varten, keskustietokanta hakemusten tietokonepohjaista hallintoa varten. Ristiintarkastukset: toiminnassa, mutta eivät järjestelmälliset kahden tietokannan välillä Tyydyttävä kokonaisuus, rekistereissä parantamista Työn päätökseen saattaminen: validointi vuonna 1996 17 Deutschland Pinta-alat Maatalousmaan lohkoihin jakaminen: lopullinen järjestelmä (lukuun ottamatta Sachsen-Anhaltia, jonka osalta järjestelmä on kehitteillä) Tietokanta: maakunnan tasolla, mutta tietojenvaihtoa ei vieläkään ole varmistettu. Alueelliset tietokannat, jopa Krelsen tasolla vuonna 1995 (Hessen) Ristiintarkastukset: validointi automatisoidun ja osittain toteutetun maarekisterin avulla (esim. BW, NW, SH, HE. ) Eläimet Tunnistus: täytäntöön pantu direktiivi (nautaeläimet, lampaat, vuohet), yksi ainoa tunnistusjärjestelmä on otettu käyttöön lokakuussa 1995 (kasvattajan kiinnittämät muovimerkit). Rekisteri: yksi ainoa karjaa koskeva rekisteri eläinlääketieteellisten tarpeiden ja palkkioiden osalta. Tietokanta: alueelliset tunnistusrekisterit, jotka eivät ole yhteydessä toisiinsa, MQncheniin sijoitetun keskustietokannan luominen. Ristiintarkastukset: toteutetaan Baijerin maakunnassa kaikkien maakuntien osalta, ensimmäiset kokeet marraskuussa 1995. Pinta-alat Maatalousmaan lohkoihin jakaminen: 1 vaihe: tarjouskilpailu (digitaalisten valokuvien luominen) peruutettu (ja avattu uudelleen 1. 9. 95). 2 vaihe: avattu 1. 10. 95. Tietokanta: Keskitetty, ja mahdollistaa vuonna 1995 150 000 ilmoitusasiakirjan painamisen ennakolta - mutta jaettu 52 dBASE-tiedostoon (Nomoksen tasolla) Ristiintarkastukset: ei suoriteta nykyisin viljelylohkoja koskevien tietojen osalta. Elias Eläimet Tunnistus: täytäntöön pantu direktiivi (nautaeläimet, lampaat, vuohet), eläinlääkärin suorittamaa merkitsemistä (muovimerkit) ollaan saamassa päätökseen nautaeläinten osalta; vuoden 1996 tammikuusta alkaen lampaiden osalta. Rekisteri: eläinlääkärin valvonnan alaiset yksityiskohtaiset karjaa koskevat rekisterit, jäljennös paikallisen eläinlääkärin toimistossa. Tietokanta: kahden tietokannan kehittäminen (tunnistaminen ja hakemukset), joilla on tietoyhteys. Ristiintarkastukset: tarkastukset, joiden tukena ovat todistukset, odotettaessa tietojärjestelmän valmistumista, ristiintarkastukset ja eläinlääkintäviranomaisten tarkoittamat jäljennökset karjaa koskevista rekistereistä Maatalousmaan lohkoihin jakamisessa käytetään: 11/16 maakunnat - viljelylohko ja suora viittaus maarekisteriin; 5/16 FeldstUckin kautta (useasta viljelylohkosta muodostuva alue) Työn päätökseen saattaminen: joitakin poikkeuksia lukuun ottamatta käytössä vuoden 1995 loppuun mennessä. Kehitteillä oleva järjestelmä Työn päätökseen saattaminen: vuoden 1996 kuluessa Maatalousmaan lohkoihin jakamisessa käytetään: valokuvakarttoihin merkittyjä viranomaisten määrittelemiä viljelyalueita Työn päätökseen saattaminen: 1 vaiheen peruuttaminen on saanut aikaan vuoden viiveen - ei ole mitään mahdollisuuksia saada työtä päätökseen ennen vuoden 1996 loppua. Järjestelmä vielä kehitteillä, edistyy eläinlääkintäviranomaisten tuen ansiosta Työn päätökseen saattaminen: vuoden 1996 aikana tietokonepohjaisen järjestelmän osalta Es paria Pinta-alat Maatalousmaan lohkoihin jakaminen: lopullinen järjestelmä, kuitenkin maarekisterin laatu vaihtelee alueen mukaan. Tietokanta: keskitetty, maatalousmaan lohkoihin jakamista koskevat tiedot mukaan luettuina Ristiintarkastukset: suoritettu alueellisella tasolla ja keskitetysti, joskus esiintyy alueellisia eroja Maatalousmaan lohkoihin jakamisessa käytetään: viljelylohkoja viitaten suoraan maarekisteriin Työn päätökseen saattaminen: lopullinen järjestelmä, käytössä vuoden 1995 aikana. Eläimet Tunnistaminen: täytäntöön pantu direktiivi nautaeläinten osalta, puutteelliset merkinnät joillakin alueilla. Rekisteri: karjaa koskeva rekisteri, joka rajoittuu eläimiin, joista on tehty palkkiohakemus. Tietokanta: paikalliset tunnistamisrekisterit, joilla ei ole yhteyttä toisiinsa, hakemuksia koskevia tietoja koskeva keskustietokanta. Ristiintarkastukset: toimivat hakemuksia koskevasta tietokannasta käsin, puutteelliset tunnistusta koskevien tietojen osalta Yhtenäisen järjestelmän kehittäminen yhteistyössä alueiden kanssa Työn päätökseen saattaminen: vuoden 1996 aikana 18 France Ireland Pinta-alat Maatalousmaan lohkoihin jakaminen: viittausjärjestelmä kehitteillä (suunnitteilla vuoden 1996 ensimmäiseksi neljännekseksi). Hajanainen järjestelmä (yksinkertaistettu järjestelmä; maarekisterilohko, yleinen järjestelmä; lohkoista muodostuva alue) Tietokanta: Pacage-tarjouskilpailun määrääminen suunnitteilla ennen vuoden 1995 loppua; ei ennakoitua käyttöä vuoden 1996 ilmoitusten osalta. Ristiintarkastukset: nykyisin pääosin manuaalisesti tehtävät; maarekisterin validointi meneillään; ensimmäiset viljelylohkoihin viittauksia koskevat ristiintarkastukset vuonna 1996 Eläimet Tunnbtus: täytäntöön pantu direktiivi (nautaeläimet, lampaat, vuohet), nautaeläinten kaksinkertainen merkitseminen (jonka suorittaa kasvattaja eläinten syntymän jälkeen ja tunnistamisesta vastaava viranomainen 4 kuukauden kuluttua) Rekisteri: karjaa koskeva rekisteri käytössä nautaeläinten osalta, ei vielä yleistynyt lampaiden osalta. Tietokanta: kaksi tietokonepohjaista tietokanina (tunnistus ja hakemukset) jokaisessa departementissa. Ristiintarkastukset: yhteys kahden departementin tietokannan välillä tulossa järjestelmälliseksi, tietojen yhteensovittamista kansallisella tasolla suunniteltu vuoden 1996 ensimmäisestä neljänneksestä alkaen. Pinta-alat Maatalousmaan lohkoihin jakaminen: kehitteillä; koko maan kuvaaminen ilmasta käsin saatettu päätökseen. Järjestelyn rakenne vielä selkiytymättä. Tietokanta: Keskitetty Supraan, Oracleen: suora pääsy kreivikuntien toimistoihin mahdollinen; edelleen kehitteillä - mutta tänä vuonna 100 prosenttia ilmoituksista painettu etukäteen. Joitakin heikkouksia maatilan yksiselitteisessä tunnistamisessa. Ristiintarkastukset: Eivät ole toteutettavissa ennen lohkoihin jakamisen käyttöönottoa. Eläimet Tunnbtus: direktiiviä ei ole pantu täytäntöön, rikkomisesta johtuva menettely, merkitseminen metallimerkeillä, joissa olevaa tekstiä on vaikea lukea. Rekisteri: uudet vaatimusten mukaiset karjaa koskevat rekisterit. Tietokanta: uuden keskitetyn ja tietokonepohjaisen tunnistus/rekisteröimisjärjestelmän ja hakemuksia koskevan tietokannan kehittämishanke Rbtiintarkastukset: suoritetaan alueellisella tasolla ja keskitetysti Maatalousmaan lohkoihin jakamisessa käytetään: useasta viljelylohkosta muodostuvaa aluetta tai viljclylohkoa, maarekisteriin viitaten Työn päätökseen saattaminen: vuoden 1996 aikana Järjestelmään liittyy vakuuksia, jotka täydennetään sovittamalla tiedot yhteen kansallisella tasolla Työn päätökseen saattaminen: vuoden 1996 ensimmäinen neljännes Maatalousmaan lohkoihin jakamisessa käytetään: Rehun osalta (90 prosenttia ilmoituksista) - tuottajan määrittelemiä useasta viljelylohkosta muodostuvia alueita; Viljakasvien osalta - viljelylohkojen rajoja; molemmista on valokuvakartat vuodelta 1995. Työn päätökseen saattaminen: viimeiset validoinnit vuoden 1996 ilmoitusten jälkeen. Vuodelle 1996 suunnitellun järjestelmän parantaminen (eläinten automatisoitu rekisteröinti) Työn päätökseen saattaminen: 1996 Italia Pinta-alat Maatalousmaan lohkoihin jakaminen: toiminnassa; viittausjärjestelmä selvempi joka vuosi. Tietokanta: Keskitetty, Oracle; mutta hajautettu tiedonsyöttö muodostaa joitakin laatuun liittyviä ongelmia. Rbtiintarkastukset: yksityiskohtaiset, mutta yksilöityjen ongelmien ratkaiseminen on edelleen epätyydyttävää. Maatalousmaan lohkoihin jakambessa käytetään: suoraa viittausta maarekisteriin Työn päätökseen saattaminen: lopullinen järjestelmä Eläimet Tunnbtus: direktiiviä ei ole pantu täytäntöön, rikkomisesta johtuva menettely, kirjava merkintätapa tai merkintöjä ei ole. Rekbteri: usein puutteelliset karjaa koskevat rekisterit. Tietokanta: tunnistukseen liittyvä keskusrekisteri, johon kuuluvat ainoastaan palkkiota varten tehdyissä hakemuksissa tarkoitetut eläimet, hakemuksia koskeva keskustietokanta. Rbtiintarkastukset: keskitetysti, mutta tunnistusta koskeva tietokanta on epätäydellinen Hyvin puutteellinen tilanne, terveysministerin sitoutuminen kuntoon panemiseksi ennen vuoden 1995 kesää Työn päätökseen saattaminen: 1996 19 Luxembourg Pinta-alat Maatalousmaan lohkoihin jakaminen: toimintakunnossa oleva viittausjärjestelmä; maarekisterejä koskeva tietokanta saatavilla Tietokanta: SIGC-tutkimukset vuonna 1995; 62 prosenttia ilmoituksista on painettu etukäteen vuonna 1995. Rbtiintarkastukset: toteutettu maksujen jälkeen vuonna 1995. Maatalousmaan lohkoihin jakamisessa käytetään: suoraa viittausta maarekisteriin Työn päätökseen saattaminen: periaatteessa suunniteltu vuoden 1996 puoliväliin Eläimet Tunnbtaminen: täytäntöön pantu direktiivi (nautaeläimet, lampaat, vuohet), selkeät ja yleiset merkinnät, 6 kuukauden kuluttua tai ennen siirtämistä. Rekbteri: hyvin suunnitellut ja pidetyt karjaa koskevat rekisterit. Tietokanta: tunnistusta koskeva keskustietokanta, jota eläinlääkärit hoitavat, hakemuksia koskeva keskustietokanta. Ristiintarkastukset: toteutetaan keskitetysti. Tietojärjestelmän parantaminen vuoden 1995 lopussa Työn päätökseen saattaminen: voimaan saattaminen vuonna 1996 Nederland Pinta-alat Maatalousmaan lohkoihin jakaminen: kehitteillä, maanmitlausviranomaincn on vastuussa hankkeen toteuttamisesta ja hallinnosta. Koehanke, johon osallistui 2000 maanviljelijää, helpotti suuntautumista vuoteen 1996. Tietokanta: keskitetty tammikuusta 1995 alkaen; järjestelmä on kehitteillä. Rbtiintarkastukset: nykyisin rajoitetut - parannuksia odotetaan vuodelle 1996 maatalousmaan lohkoihin jakamisen käyttöönoton yhteydessä. Maatalousmaan lohkoihin jakamisessa käytetään: viranomaisten määrittelemiä topografisia useista lohkoista muodostuvia alueita Työn päätökseen saattaminen: suunniteltu vuoden 1995 loppuun. Portugal Eläimet Tunnbtaminen: täytäntöön pantu direktiivi (nautaeläimet, lampaat), hyvin selkeä tuottajien tekemä kaksinkertainen merkitseminen Rekbteri: karjaa koskevat rekisterit tunnistustodistuksina Tietokanta: keskitetty tunnistus/rekisteröimisjärjestelmä, jossa on automaattivarmistus, hakemuksia koskeva keskustietokanta Rbtiintarkastukset: suoritetaan keskustietokannoista käsin Pinta-alat Maatalousmaan lohkoihin jakaminen: sopimusten tekeminen (maatalousmaan lohkoihin jakamisen luominen), suunniteltu marraskuuksi 1995; aikataulu ulottuu vuoden 1996 loppuun. Tietokanta: Keskitetty - mutta kehitystä odotetaan vuodelle 1997 (SINGA) Rbtiintarkastukset: yksityiskohtaiset, mutta tehottomat maatalousmaan lohkoihin jakamisen nykyisen heikkouden vuoksi Eläimet Tunnbtaminen: täytäntöön pantu direktiivi (nautaeläimet, lampaat, vuohet), metalliset merkit korvataan tänä vuonna muovisilla merkeillä ja lampaiden osalta tatuoinneilla. Rekbteri: käytössä olevat karjaa koskevat rekisterit, virallisen rekisterin määrittely on meneillään. Tietokanta: paikalliset tai alueelliset tunnistamista koskevat tiedostot, hanke keskustiedoston luomiseksi, hakemuksia koskeva keskustietokanta. Ristiintarkastukset: parannetaan käyttämällä eläinten tunnistusta koskevaa ohjelmaa. Yleisesti tyydyttävä järjestelmä Työn päätökseen saattaminen: lopullinen järjestelmä Maatalousmaan lohkoihin jakamisessa käytetään: useista lohkoista muodostuvia alueita ja viranomaisten määrittelemiä viljelylohkoja, jotka on kuvattu valokuvakartoissa. Työn päätökseen saattaminen: 1. 1. 1997 INGAn ehdotuksen mukaan. Järjestelmää ollaan parantamassa Työn päätökseen saattaminen: vuoden 1996 kuluessa 20 United Kingdom Pinta-alat Maatalousmaan lohkoihin jakaminen: Englanti ja Wales ovat lopulta omaksuneet toimintasuunnitelman; Skotlanti kokeilee tuotantoa vuonna 1995; Pohjois-Irlannissa toimintasuunnitelma ja kehitys yleisesti tyydyttävää. Tietokanta: Englanti ja Skotlanti - keskitetty, kehitteillä, työn loppu 1995; Wales - edelleen kolme erillistä tietokantaa, joiden välinen tiedonvaihto tapahtuu manuaalisesti; Pohjois-lrlanti - yleisesti toimintakunnossa vuoden 1995 lopussa. Rbtiintarkastukset: Tarve validoida ilmoituksia koskevat tiedot (erityisesti Englannissa) - paitsi Pohjois-Irlannin osalta, jossa validointi on saatava päätökseen vuoden 1995 loppuun. Eläimet Tunnbtus: täytäntöön pantu direktiivi nautaeläinten osalta, tuottajan suorittama merkitseminen 30 päivän kuluessa, yksi ainoa tunnistamisnumero, erityyppiset merkintätavat hyväksytään. Rekbteri: käytössä, mutta ei ole olemassa vain yhtä ainoaa mallia. Tietokanta: toimitettuja merkkejä koskeva tietokanta, hakemuksia koskevat alueelliset tietokannat. Rbtiintarkastukset: ristiintarkastukset käyttäen tunnistusta koskevia tiedostoja, joissa on parantamisen varaa Uudet jäsenvaltiot - aikaraja 1997 Maatalousmaan lohkoihin jakamisessa käytetään: Englanti, Wales - topografiset kartat, joita viranomaiset valvovat; Skotlanti - useasta viljelylohkosta muodostuvat alueet, jotka validoidaan l'OS:n digitaalisten tietojen avulla; Pohjois- lrlanti: maatilaa koskeva yksittäinen kartta, jonka viranomaiset saattavat ajanmukaiseksi. Työn päätökseen saattaminen: Englanti ja Wales - vuonna 1996; Skotlanti, Pohjois-lrlanti - 1. 1. 1996 Toimitettujen merkkien käytön valvonnassa ja tietokantojen välisissä yhteyksissä on parantamisen varaa Työn päätökseen saattaminen: vuoden 1996 kuluessa österreich Pinta-alat Maatalousmaan lohkoihin jakaminen: 100 000 ilmoituksen painaminen etukäteen (eli 50 prosenttia); toisinto ilmoitetuista viljelylohkoista (+/- 2 miljoonaa) paikallisten toimistojen "valttikorttien" osalta, ennen vuoden 1995 ilmoitusta. Tietokanta: Heinäkuussa 1995 aikataulu ei ollut tarpeeksi yksityiskohtainen; mutta yleisesti tyydyttävä ensimmäisen vuoden osalta. Rbtiintarkastukset: luettelo vuoden 1995 tarkastuksista on esitetty; mutta tietotekniikan kehitys rajoitti sitä. Ei suoraa yhteyttä automatisoituun maarekisteriin ennen vuotta 1996 - vaikka tiedot olivatkin saatavissa maarekistçriviranomaiselta. Eläimet Tunnbtus: direktiivin täytäntöönpano meneillään, erilaisia merkintäjärjestelmiä, joita hoitavat yhdistykset, hanke yhdenmukaistetusta numeroinnista ja kaksinkertaisesta merkitsemisestä. Rekbteri: käyttöön otettu karjaa koskeva rekisteri, sen pitäminen tehokkaasti ei vielä yleistynyt. Tietokanta: paikalliset tunnistusta koskevat tiedostot, joita hoitavat eläinlääkärit ja yhdistykset, kehitteillä hakemuksia koskeva keskustietokanta. Rbtiintarkastukset: ei vielä toimintakunnossa. Maatalousmaan lohkoihin jakambessa käytetään: Feldstuckiä (useasta viljelylohkosta muodostuva alue), joka perustuu maarekisteriin. Työn päätökseen saattaminen: suunnitelman mukaan 1. 1. 1997 Järjestelmässä on vielä kehittämistä, tunnistusta koskeva tietokanta on luotavana Työn päätökseen saattaminen: suunnitelman mukaan 1. 1. 1997 Suomi/ Finland Pinta-alat Maatalousmaan lohkoihin jakaminen: Viittaukset perustuvat kartoista otettuihin valokuviin tai valokuvakarttoihin, joissa on sarjanumero vuodelta 1995. Vuoden 1996 hanke maanviljelijöiden toimittamien tietojen validoimiseksi digitaalisessa muodossa. Tietokanta: Keskitetty, kehitteillä. Tiedonsyöttö paikallisella tasolla. Rbtiintarkastukset: Luettelo vuonna 1995 tehdyistä tarkastuksista on esitetty komissiolle. Maatalousmaan lohkoihin jakambessa käytetään: useasta lohkosta muodostuvia alueita, jotka on mahdollisesti validoitu valokuvien perusteella Työn päätökseen saattaminen: suunnitelman mukaan 1. 1. 1997, mutta nykyisellään työaikataulu puuttuu. Eläimet Tunnbtaminen: Täytäntöön pantu direktiivi, kasvattajan kiinnittämät muovimerkit Rekbteri: käytössä Tietokanta: tunnistamista koskeva tietokonepohjainen hallinto, hakemuksia koskeva tietokanta kehitteillä Rbtiintarkastukset: vielä hankkeen tasolla Järjestelmässä on vielä kehitettävää. Merkkien toimittamisen valvontaa on tehostettava ja ristiintarkastuksia on otettava käyttöön. Työn päätökseen saattaminen: suunnitelman mukaan 1. 1. 1997 21 Sverige Pinta-alat Maatalousmaan lohkoihin jakaminen: Viljelylohkot tunnistetaan topografisen kartan avulla (jonka laatu vaihtelee), jonka numerointi liittyy "fastighetiin" (tilan maarekisterin mukainen useasta viljelylohkosta muodostuva alue). Siitä huolimatta järjestelmän parantamiseksi tehtävistä toimista on keskusteltava niin pian kuin mahdollista. Tietokanta: toteuttamisen alku asianmukainen, multa yhä kehitteillä Rbtiintarkastukset: viljclylohkoihin liittyvien ongelmien eritteleminen, multa niiden ratkaiseminen edellyttää vielä liikaa manuaalista tarkastusta Maatalousmaan lohkoihin jakamisessa käytetään: ei vielä määritelty Työn päätökseen saattaminen: oletettavasti vuoden 1997 alku, tarkempia tietoja aikataulusta odotetaan Eläimet Tunnbtaminen: direktiivin täytäntöönpano meneillään, useita tunnistus/merkintäjärjestelmiä, yhden ainoan järjestelmän käyttöönotto vuonna 1995. Rekbteri: käyttöön otettu virallinen karjaa koskeva rekisteri, jonka suunnittelua tullaan tarkastelemaan uudelleen. Tietokanta: kehittelyvaiheessa Rbtiintarkastukset: yksityiskohtainen hanke kehitteillä Järjestelmässä on vielä kehitettävää Työn päätökseen saattaminen: suunnitelman mukaan 1. 1. 1997 22 EHDOTUS: NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o annettu tiettyjä yhteisön tukijärjestelmiä koskevasta yhdennetystä hallinto- ja valvontajärjestelmästä annetun asetuksen (ETY) N:o 3508/92 muuttamisesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ja erityisesti sen 43 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen1, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon2, sekä katsoo, että yhteisön hallinto- koskevasta yhdennetystä tukijärjestelmiä tiettyjä ja valvontajärjestelmästä 27 päivänä marraskuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3508/923 6 artiklan 2 kohdassa säädetään, että pinta-alaperusteista tukea koskeva hakemus on esitettävä vuoden ensimmäisen neljänneksen aikana; komissio voi kuitenkin antaa jäsenvaltiolle luvan vahvistaa pinta-alatukihakemuksen esittämistä varten päivämäärän, joka sijoittuu 1 päivän huhtikuuta ja tukijärjestelmästä tiettyjen peltokasvien viljelijöille 30 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1765/924 10, 11 ja 12 artiklassa tarkoitettujen päivämäärien väliin; saadun kokemuksen mukaan ja toissijaisuusperiaatteen noudattamiseksi jäsenvaltioille olisi annettava lupa vahvistaa aikarajat omalla vastuullaan tarvitsematta kysyä lupaa komissiolta ja ottaen huomioon erityisesti tarvittava määräaika kaikkien tietojen saamiseksi käyttöön tukien moitteetonta hallinnointia ja rahoitusta varten sekä tarkastusten toteuttamista varten, EYVL N:o C Lausunto annettu EYVL N:o L 355, 5. 12. 92, s. l. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 3235/94 (EYVL N:o L 338, 28 päivänä joulukuuta 1994, s. 16) EYVL N:o L 181, 1. 7. 92, s. 12. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1664/95 (EYVL N:o L 158, 8. 7. 95, s. 13) 23 asetuksen (ETY) N:o 3508/92 13 artiklan 1 kohdassa säädetään, että kaikkia yhdennetyn järjestelmän osia sovelletaan viimeistään tammikuusta 1996 alkaen; ottaen huomioon saadun kokemuksen, erityisesti kun on kyse aakkosnumeerisen viljelylohkojen tunnistusjärjestelmän ja tietokantojen luomisesta, olisi lykättävä kyseistä päivämäärää yhdellä vuodella; ottaen huomioon huomattavat investoinnit, joita tarvitaan yhdennetyn järjestelmän lopullisen käyttöönoton varmistamiseksi, olisi myös säädettävä sen ajanjakson pidentämisestä yhdellä vuodella, jona yhteisö voi osallistua rahoitukseen, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Muutetaan asetus (ETY) 3508/92 seuraavasti: 1. Artikla 6(2) korvataan seuraavasti: "2. Pinta-alatukihakemus on esitettävä jäsenvaltion vahvistamana päivämääränä, joka ei voi olla myöhäisempi kuin asetuksen (ETY) 1765/92 10, 11 ja 12 artiklassa tarkoitetut päivämäärät. Päivämäärä on joka tapauksessa vahvistettava ottaen huomioon erityisesti tarvittava määräaika kaikkien tietojen saamiseksi käyttöön tukien moitteetonta hallintoa ja rahoitusta varten sekä 8 artiklassa säädettyjen tarkastusten toteuttamista varten. " 2. Artikla 10 (2) muutetaan seuraavasti: (a) ensimmäinen alakohta korvataan seuraavasti: "Yhteisön osallistuminen rahoitukseen myönnetään viideksi vuodeksi alkaen vuodesta 1992 tähän tarkoitukseen osoitettujen määrärahojen mukaisesti. " 24 (b) kolmas alakohta korvataan seuraavasti: kokonaismäärä jaetaan jäsenvaltiaiden kesken seuraavasti: "vuoden 1995 osalta: Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Itävalta Portugali Suomi Ruotsi Yhdistynyt kuningaskunta 2,2 2,3 9,2 8,0 16,5 13,3 4,2 18,1 0,6 2,8 3,3 5,3 7,6 2,4 9,1 "vuoden 1996 osalta: Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Itävalta Portugali Suomi Ruotsi Yhdistynyt kuningaskunta 1,8 1,9 7,7 6,7 13,7 11,1 3,5 15,1 0,5 2,3 9,3 4,4 7,6 6,8 7,6. vuoden 1997 osalta: Itävalta Suomi Ruotsi 39,3 32,1 28,6" 25 3. Artikla 13(1) b korvataan seuraavasti: "b) 2 artiklassa tarkoitettujen muiden osien osalta viimeistään: - 1 päivästä tammikuuta 1998 Itävallan, Suomen ja Ruotsin osalta ja - 1 päivästä tammikuuta 1997 muiden jäsenvaltioiden osalta. 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Artiklan 1 (2) sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 1996. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja 26 RAHOITUSSELVITYS Alamomentti Bl - 360: EMOTR:n tukiosaston alaan kuuluvat valvonta- ja torjuntatoimet 1. TOIMINNAN OTSIKKO Tiettyjä yhteisön ja valvontajärjestelmästä (yhdennetystä järjestelmästä) annettua neuvoston asetusta (ETY) N:o 3508/92 muuttava neuvoston asetus (EY) tukijärjestelmiä koskevasta yhdennetystä hallinto- 2. ASIANOMAINEN BUDJETTIKOHTA Bl 360 3. OIKEUDELLINEN PERUSTA EY:n perustamissopimuksen 43 artikla 4. TOIMINNAN KUVAUS 4. 1. Yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän toteuttamisesta jäsenvaltioille aiheutuneiden menojen yhteisrahoitusta koskevan ajanjakson pidentäminen yhdellä vuodella. Yhdennetty järjestelmä on otettu käyttöön pinta-alaperusteisten (erityisesti peltokasvien viljely sekä naudan-, lampaan- ja vuohenliha-ala) tukien yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksen yhteydessä vahvistetun valvonnan mekanismien tehokkuuden ja kannattavuuden lisäämiseksi. Asetuksessa (ETY) N:o 3508/92, jolla yhdennetty järjestelmä otetaan käyttöön, tarkoitetaan erityisesti viljelylohkojen ja eläinten tunnistusjärjestelmien sekä sellaisten tietokonepohjaisten tietokantojen luomista, jotka mahdollistavat tukihakemusten ristiintarkastukset. Järjestelmän lopullinen käyttöönotto tapahtuu 1. 1. 1996 (Itävalta, Suomi, Ruotsi: 1. 1. 1997). Asetuksessa säädetään järjestelmän käyttöönotosta jäsenvaltioille aiheutuneiden menojen yhteisön yhteisrahoituksesta. Ottaen huomioon jäsenvaltioille aiheutuneet ongelmat esitetään järjestelmän lopullisen toteuttamisen päivämäärän lykkäämistä yhdellä vuodella (tai 1. 1. 1997 ja 1. 1. 1998 Itävallan, Suomen ja Ruotsin osalta). Tämän vuoksi esitetään myös yhteisrahoitusjärjestelmän pidentämistä yhdellä vuodella. Tämä toiminta edustaa ainoastaan osaa EMOTR:n tukiosaston alaan ja alamomenttiin B 1 - 360 kuuluvista tarkastustoimista. 4. 2. Toiminnan kestoaika: yksi vuosi. 27 5. MENOJEN/TULOJEN LUOKITUS 5. 1. 5. 2. Pakolliset menot Jaksottamattomat määrärahat 6. MENOJEN LUONNE Yhteisrahoitukseen osallistuminen muiden julkisen tai yksityisen sektorin lähteiden kanssa (katso 9. 1 kohta menojen luonteen yksityiskohtaisen kuvauksen osalta). 7. RAHOITUSVAIKUTUS 7. 1. Laskentatapa: EMOTR:n tukiosaston osallistumisen suurin sallittu määrä 7. 2. Toimintakulujen erittely miljoonina ecuina: EY milj. ecua (käyvät hinnat) Vuosi n (1996) 24 Erittely Jäsenvaltioille aiheutuneiden menojen yhteisrahoitus n+ 1 n + 2 n + 3 n + 4 n + 5 ja seur. varain- hoitov. Yh teensä 24 Yhteensä 24 24 •Jakautuminen vuosina 1992 ja 1993 menojen luonteen mukaan (katso 9. 1) oli seuraava: Tiedotusrakenteet: 36 %, Valvontarakenteet: 24 %, Henkilöstö: 40 % 28 7. 3. Maksusitoumus- ja maksumäärärahojen erääntymisaikataulu EY milj. ecua n+ 1 n + 2 n + 3 n + 4 n + 5 ja seur. varain hoitov. Yh teensä 24 Vuosi n (1996) 24 18 6 Maksusitou musmääräraha Maksumääräraha vuosi n n+ 1 n + 2 n + 3 n + 4 n + 5 ja seur. varainhoitov. Yhteensä 24 24 8. VILPILLISTÄ TOIMINTAA EHKÄISEVÄT TOIMENPITEET - Suunnitellut erityistarkastustoimenpiteet: Kansallisille viranomaisille aiheutuneiden menojen tukikelpoisuuden sekä ilmoitettujen määrien ja kirjanpitotositteiden yhtäpitävyyden todentaminen; käynnit paikan päällä todistavien asiakirjojen tarkastamiseksi ja töiden edistymisen tai toimien toteutumisen toteamiseksi. 9. KUSTANNUSTEHOKKUUSANALYYSIN TEKIJÄT 9. 1. Erityiset ja mitattavissa olevat tavoitteet, kohteena olevat henkilöt: - Erityistavoitteet: yhteydet yleiseen tavoitteeseen: Toimintaan liittyvät menot voidaan ryhmitellä seuraavasti: liittyvät lukien Tietoienkäsittelvvn asennuskustannukset; työpisteet, tietokoneet, verkon perusrakenne (kaapelit, kytkennät, jne. ); ohjelmistot; topografisten karttojen digitalisointiin liittyvät kustannukset. rakenteet: keskustietokoneet, mukaan 29 Valvontaan liittyvät rakenteet: Rekistereiden ja kaavakkeiden painaminen sekä näiden laatiminen; eläinten tunnistemerkit, niiden kiinnittämiseen tarvittavat laitteet; erityiset maastoajoneuvot (esimerkiksi 4 x 4) ja niiden tarvikkeet; lohkojen mittaamiseen tarvittavat välineet; viljelijöille kohdistetun tiedotuksen kustannukset. Henkilöstökulut: väliaikaisesti suoraan järjestelmän käyttöön ottoon liittyviä tehtäviä varten palkatusta henkilöstöstä tai erityisesti kyseisiä töitä varten varatuista virkamiehistä aiheutuvat kulut; järjestelmän analysoijat, insinöörit, ohjelmoijat, koodaajat jne. Suurin osa jäsenvaltioille aiheutuneista teknisistä ja hallinnollisista ongelmista koskee viljelylohkojen ja eläinten tunnistusjärjestelmien käyttöönottoa. tai luotettavien ja päivitettyjen Lähtötilanne vaihteli huomattavasti jäsenvaltion mukaan heti käytettävissä olevien tietojen osalta: jotkut jäsenvaltiot ovat voineet muodostaa lohkot olemassaolevien maarekisteritietojen topografisten karttojen perusteella ja joidenkin on täytynyt aloittaa lohkojen muodostaminen käytännössä luominen aiheuttaa vähemmän nollapisteestä. Eläinten tunnistusjärjestelmän vaikeuksia teknisellä tasolla. Tukien tarkastusviranomaisten ja eläinlääkäreiden väliset yhteensovittamista koskevat ongelmat, joita on ilmennyt useissa jäsenvaltioissa, ovat kuitenkin viivästyttäneet yhdennetyn järjestelmän tämän osan käyttöönottoa. - Kohteena olevat henkilöt: Yhteisön rahoitusosuuden edunsaajat ovat kansalliset viranomaiset, jotka vastaavat maatalousalan tukien valvonnasta. 9. 2. Toiminnan perustelut: Yhteisön budjettitoimenpiteiden toissijaisuusperiaatteen: tarve ottaen erityisesti huomioon Toimenpiteet ovat oikeutettuja yhteisön taloudellisten etujen suojelemisen ja jäsenvaltioiden, joille yhdennetyn järjestelmän käyttöönotto muodostaa suuren vastaamisen budjettirasitteen, välttämättömyyden takia. ylimääräisen tarpeisiin Toimenpiteitä koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen valinta: * edut vaihtoehtoisiin toimenpiteisiin verrattuna (verrattavat edut): yhteisön taloudellinen tuki on jäsenvaltioiden toiminnan tukena ja kannustaa uusiin aloitteisiin. * vastaavien mahdollisesti yhteisön toteutettujen toimien analysointi: tai kansallisella tasolla 30 toiminta koskee täysin uuden hallinto- ja valvontajärjestelmän toteuttamista. Minkäänlaista vertailua muiden yhteisön tai kansallisella tasolla toteutettujen toimien kanssa ei voida tehdä. * johdannaisvaikutukset ja odotettavissa olevat kerrannaisvaikutukset: yhteisön taloudelliset toimenpiteet (rajoitetun ajan) edistävät yhdennetyssä järjestelmässä suunniteltujen nykyaikaisten hallinto ja valvontajärjestelmien toteuttamista. Yhdennettyyn järjestelmään kuuluvien (peltoviljelykasvit, eläinpalkkiot) muodostavat noin 50 prosenttia EMOTR:n tukiosaston menoista. tukijärjestelmien kustannukset Kaiken kaikkiaan yhteisön yhteisrahoitus alkuinvestointina tämän täysin uuden valvontajärjestelmän luomisen osalta edustaa selvästi alle yhtä prosenttia kyseisten tukijärjestelmien menoista yhtenä ainoana vuonna. Jos otetaan lukuun alkuinvestoinnin suhteellisen pieni kustannus ja se, että järjestelmän on tarkoitus toimia pitkän ajan, yhteisrahoitus osoittautuu täysin kannattavaksi ottaen huomioon tarkastusten tehokkuudessa saavutetut hyödyt. Tärkeimmät epävarmuustekijät voivat vaikuttaa toiminnan erityisiin tuloksiin: Epävarmuustekijät liittyvät jäsenvaltioille aiheutuneisiin teknisiin vaikeuksiin ja niiden poliittiseen tahtoon sekä budjettiongelmiin, joita aiheutuu niiden mukautuessa asetuksiin. 9. 3. Toiminnan seuranta ja arviointi: Saavutuksia koskevat indikaattorit: Jäsenvaltioiden toimittamien suoritettuja tarkastuksia ja saatuja tuloksia koskevien tietojen sekä komission yksiköiden suorittamien joitakin tarkastuskäyntien perusteella on mahdollista päätelmiä yhdennetyn järjestelmän käyttöönotosta käytännössä ja tarkastusten sujumisesta. tehdä 31 On selvää, että joissakin jäsenvaltioissa järjestelmän voimaan saattamisen ensimmäisenä vuonna on ilmennyt ongelmia. Esimerkiksi suuri osa pinta-alatukihakemuksista ei ollut oikein täytetty ja ne täytynyt oikaista vuonna 1993 (esimerkiksi lohkojen tunnistamisessa tapahtuneiden virheiden, pellonpoiston määrän laskemisessa tapahtuneiden virheiden jne. vuoksi). Eläinalalla, jolla järjestelmiä koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä on muutettu vähemmän, poikkeamia sisältävien asiakirjojen lukumäärä on ollut pienempi. Selvää parannusta on ollut havaittavissa vuonna 1994, toisena järjestelmän soveltamisvuonna. Esipainettujen ilmoituslomakkeiden saattamisen viljelijöiden käyttöön ja joissakin jäsenvaltioissa mahdollisuuden jättää hakemukset tietokoneella tuottajajärjestöjen välityksellä pitäisi vielä parantaa tilannetta tulevaisuudessa. Paikan päälle tehtävien käyntien osalta tarkastettavien asiakirjojen vähimmäismäärä on vahvistettu viiteen prosenttiin, kun on kyse pinta-alatuista, ja kymmeneen prosenttiin, kun on kyse eläintuista. Tosiasiallisesti suoritettujen tarkastusten yhteisön keskiarvo on vähän yli seitsemän prosenttia pinta-alatukien osalta. Vaikka kyseinen luku vaikuttaa melko korkealta eläintukien osalta (17 prosenttia vuonna 1993), joidenkin jäsenvaltioiden tarkastettavien asiakirjojen määrä on ainoastaan vähimmäismäärä. On huomattava, että pinta-alatukien osalta kaukohavainnoinnilla tarkastettavien asiakirjojen lukumäärä on kasvanut. Vuonna 1993 pinta- alatukihakemusten tarkastuksista 31 prosenttia on suoritettu tällä keinolla. Kyseinen luku on kasvanut 40 prosenttiin vuonna 1994. Pinta-alatukea koskevien asiakirjojen prosenttiosuus kasvoi 2,2 prosenttia, ja vuonna 1994 haetut määrät pienenivät paikan päällä tehtyjen tarkastusten vuoksi: 0,7 prosenttia hakemuksista koskee pienempää määrää ilman, että on sovellettu seuraamuksia; yhteen prosenttiin on sovellettu seuraamuksia ja 0,5 prosenttia on hylätty kokonaan. Vuonna 1993 0,8 prosentista pinta-alatukihakemuksia on aiheutunut seuraamuksia tai ne on hylätty, kun näin on tapahtunut yhdelle prosentille eläintukihakemuksia. Voidaan päätellä, että yhdennetyssä järjestelmässä määrätyillä seuraamuksilla on ollut ehkäisevä vaikutus ja että yleisesti sääntöjen noudattamisen määrä on ollut hyväksyttävä. 32 Arviointia koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja arviointi väli: Komission yksiköt ovat seuranneet läheltä yhdennetyn järjestelmän käyttöönottoa. Kaikissa ja tarkastuskäyntejä on tehty vähintään neljännesvuosittain. Lisäksi EMOTR:n komiteassa kymmenen yhden tai kahden päivän kokousta järjestelmän täysin käyttöönottoon liittyville keskusteluille. on keskusteltu jäsenvaltioissa yhdennetyn pyhitetty on on Neuvostolle selostetaan yksityiskohtaisesti järjestelmän luomista, ja tehdään päätelmiä sen toiminnasta. kertomus, laadittu jossa Saatujen tulosten arviointi (jatkettaessa tai uusittaessa olemassa olevaa toimintaa). teknisten ratkaistavien Ottaen huomioon ja hallinnollisten ongelmien monimuotoisuus ja niiden merkittävyys on todettava, että kaikilla jäsenvaltioilla on vaikeuksia noudattaa yhdennetyn järjestelmän kaikkien osien käyttöönottoa koskevaa määräaikaa. Järjestelmän käyttöönoton etenemisen nykytilanteessa voidaan katsoa, että suorittamiseen myönnettävän yhden lisävuoden avulla järjestelmä saadaan täysin toimivaksi. tehtävien 33 ISSN 1024-4492 KOM(96) 174 lopullinen ASIAKIRJAT FI 03 Luettelonumero : CB-C0-96-184-FI-C ISBN 92-78-03037-6 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg ^


title: Voorstel voor een VERORDENING (EG) VAN DE RAAD betreffende de steun voor het herstel en de wederopbouw in Bosnië-Herzegovina, Kroatië, de Federatieve Republiek Joegoslavië en de voormalige Joegoslavische Republiek Macedonië

eurovoc_concepts:
EU aid
Yugoslavia
aid to refugees
development aid
economic reconstruction

formats: html pdf pdfa1b print

text: COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN Brussel, 29. 04. 1996 COM(%) 123 def. 96/ 0096 (CNS) Voorstel voor een VERORDENING (EG) VAN DE RAAD betreffende de steun voor het herstel en de wederopbouw in Bosnië-Heizegovina, Kroatië, de Federatieve Republiek Joegoslavië en de voormalige Joegoslavische Republiek Macedonië (door de Commissie ingediend) Toelichting IX) eeonomisehe ontwikkeling, het herstel van de burgermaatschappij en de samenwerking tussen de uil het voomialige Joegoslavië ontslane republieken kunnen niet los worden gezien van de vrede en stabiliteit in het Balkangebied. In overeenstemming met wat de Commissie in haar mededeling over de linaneiële aspecten van de wederopbouw in hel voormalige Joegoslavië (C()M(95)5KI, hl/. (>) had aangekondigd, heeli de/e ont werp-verorden ing lol doel een juridische grondslag Ie creëren (artikel 235 van het 1 ii i-Verdrag) voor het gebruik van de kredieten van de volgende begrotingslijnen : B7-541 : Wederopbouw vim de uit het voormalige Joegoslavië voortgekomen republieken (27 miljoen ecu waarvan 20 van hoofdstuk BO-40); B7-545N : Ieuropa voor Sarajevo (35 miljoen ecu); B2-542N : Bijzondere hulp aan vluchtelingen uit het voormalige Joegoslavië (30 miljoen ecu). I)e Kuropese Gemeenschap heeft besloten deze acties te steunen onder de door de Raad op 30 oktober 1995 genoemde voorwaarden, /ij is van plan om haar steunverlening afhankelijk te maken van de naleving van de politieke en economische voorwaarden die zijn vastgelegd in de op 14 december 1995 in parijs ondertekende Vredesakkoorden en met name van de eerbiediging van de mensenrechten. Om de verzoening tussen de verschillende partijen te bevorderen en het ontstaan van nieuwe conflicthaarden te voorkomen moei bijzondere aandacht worden besteed aan acties met economische en sociale doelstellingen, met name die inzake werkgelegenheid en de terugkeer en reïntegratie van vluchtelingen en ontheemden. Aangezien dit voorstel betrekking heell op drie begrotingslijnen is de werkingssfeer daarvan zeer ruim opgevat. *#r u EUROPESE COMMISSIE •ù 6 ft Voorstel voor een VERORDENING (EG) VAN DE RAAD tetrcflcndc de steun voor liet licrstcl en de wederopbouw in Bosnië-Hcrzegovina, Kroatië, de Federatieve Republiek. Joegoslavië en de voormalige Joegoslavische Republiek Macedonië DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese (jemeenschap, inzonderheid op artikel 235, Gezien het voorstel van de Commissie, Gezien het advies van het Europees Parlement, Overwegende dal de economische ontwikkeling, het herstel van de burgermaatschappij en de samenwerking lussen de uit hel vmrmaligc Joegoslavië ontstane republieken onlosmakelijk zijn verbonden mei de vrede en stabiliteit in het lialknngcbicd; Overwegende dat een begin dient Ie worden gemaakt met de werkzaamheden voor de reparatie en het herstel van de infrastructuur als<x)k met de politieke en economische hervormingen; I b ( )vcrwegende dal de Europese Unie hcefl besloten mee te werken aan deze acties onder de door de Raad op 30 oktober 1995 genoemde voorwaarden; Overwegende dal de Unie voornemens is haai" steunverlening afhankelijk te stellen van de nakoming van de politieke en economische voorwaarden die zijn vastgelegd in de op 14 december 1995 in Parijs ondertekende vredesakkoorden, met name de eerbiediging vim de mensenrechten; Overwegende dat om de verzoening tussen de verschillende partijen te bevorderen en het ontslaan van nieuwe conflicthaarden te v(X)rkomen bijzondere aandacht moet worden besteed aan acties met economische en sociale doelstellingen, met name de werkgelegenheid, het herstel van de burgermaatschappij en de terugkeer en reïntegratie van vluchtelingen en ontheemden; ( )vcrwegende dat moet worden voorzien in een procedure voor de keuze van de projecten, programma's en acties die tegelijk soepel en stringent is; dat bijgevolg een "Raadgevend Comité voor het herstel en de wederopbouw in het voormalige Joegoslavië" wordt opgericht, bestaande uit vertegenwoordigers van de Eid-Stalen en de Commissie, dat advies moet uitbrengen over de door de Commissie gemaakte keuze; Overwegende dat een meerjarige aanpak dient te worden gevolgd om een efficiënt beheer van de in het kader van deze verordening geplande maatregelen en het op gang brengen van acties op middellange termijn mogelijk te maken ; Overwegende dat de uitvoering van deze acties zal bijdragen tot de verwezenlijking van de doelstellingen van de Gemeenschap en dat het Verdrag voor deze acties in geen andere bevoegdheden dan die van artikel 235 voorziet, I1EEIT DE VOEGENDE VERORDENING VASTGESTEED : Artikel 1 De Gemeenschap legt in overeenstemming met de in deze verordening vastgelegde criteria in Bosnië-I Icrzegovina, Kroatië, de federatieve Republiek Joegoslavië en de voormalige Joegoslavische Republiek Macedonië steunmaatregelen, met name projecten, programma's en samenwerkingsacties, ten uitvoer ten behoeve van de wederopbouw; de terugkeer van vluchtelingen en ontheemden en de economische en regionale samenwerking. Deze acties worden gefinancierd indicatieve programmering ( 1996-1999) voor de samenwerking met de uit het voomialige Joegoslavië ontstane republieken. De jaarlijkse kredieten worden door de begrotingsautorileit binnen de grenzen van de financiële vooruitzichten goedgekeurd. in het kader van de meerjarige De financiering door de Gemeenschap uit hoofde van deze verordening geschiedt in de vorm van niet-terugvorderbare steun. Artikel 2 Voor de steunmaatregelen van de Gemeenschap, projecten, programma's en samenwerkingsacties komen in aanmerking regionale en internationale organisaties, overheids- en semi-overheidsorganisalies, organisaties die steun verlenen aan ondernemingen, onderlinge verzekeringsmaatschappijen, verenigingen, slichtingen en niet-gouverncmenlcle organisaties. ondernemingen, coöperaties, particuliere Artikel 3 1. De projecten, programma's en samenwerkingsacties hebben tot doel de wederopbouw te ondersteunen, de terugkeer van vluchtelingen, de verzoening en regionale economische samenwerking te bevorderen en de economische en sociale voorwaarden Ie creëren die ten grondslag liggen aan de ontwikkeling van de begunstigde landen. 2. Zij hebben met name betrekking op de volgende gebieden : - consolidatie van de burgermaatschappij en versterking van niel-gouvemcmentele organisaties alsmede van culturele en onderwijsinstellingen; - wederopbouw van de infrastructuur en andere voorzieningen die door de œrlog zijn getroffen; individuele of collectieve - terugkeer van de vluchtelingen; - integratie of reïntegratie van vluchtelingen, ontheemden en ex-militairen arbeidsproces; in het - voorbereiding van het produktie-apparaat op het herstel van de economie; - ontwikkeling van de particuliere sector, met name van kleine ondernemingen, en bevordering van investeringen; - projecten inzake regionale samenwerking; Artikel 4 De steunverlening d(x>r de Gemeenschap of de voortzetting daarvan wordt aan bepaalde voorwaarden onderworpen, met name aan: de toepassing van de bepalingen van de vredesakkoorden; - de eerbiediging van de mensenrechten, de rechten van de minderheden en het recht op terugkeer van alle vluchtelingen en ontheemden; - wat de federatieve Republiek Joegoslavië betrell (Servië en Montenegro), de toekenning aan Kosovo van een ruime autonomie binnen die federatie; - de eerbiediging van de beginselen van de markteconomie; - de samenwerking met het Internationaal Tribunaal voor berechting van oorlogsmisdaden; Artikel 5 13e te financieren maatregelen maken het voorwerp uit van een selectie waarbij met name rekening wordt gehouden mei de aanvragen van de potentiële begunstigden, de daadwerkelijke opnamecapaciteit, het effect op de terugkeer van vluchtelingen en ontheemden en op de verzoening lussen de partijen door hun deelname aan gemeenschappel ijke projecten. Artikel 6 1. Om de samenhang van de samenwerkingsacties te waarborgen en het complementaire karakter en de doeltreffendheid daarvan te verbeteren wisselen de Eid-Staten en de Commissie alle nuttige gegevens uit over de door hen overwogen financieringen. In het kader van deze gegevensuitwisseling wordt nagegaan of er mogelijkheden bestaan voor medefinanciering. Ook de mogelijkheden op het gebied van de complementariteit, met name via medefinanciering of parallelle financiering, worden in het kader van deze gegevensuitwisseling onderzocht. 2. De Eid-Staten en de Commissie wisselen ook, met name in het kader van liet in artikel 12 bedoelde comité, de gegevens uit waarover zij met betrekking tot andere bilaterale en multilaterale steunmaatregelen ten behoeve van de in deze verordening bedoelde staten beschikken. De Eid-Staten en de Commissie houden met dit doel een systeem voor wederzijdse kennisgeving in stand. Artikel 7 De ' financieringsbesluiten en de daaruit voortvloeiende overeenkomsten en contracten voorzien met name in toezicht en financiële controle door de Commissie en audits dooi de Rekenkamer, indien nodig ter plaatse. 4 Artikel 8 1. IX^ in deze verordening bedoelde acties kunnen betrekking hebben op de uitgaven voor de invoer van goederen en diensten alsook op de lokale uitgaven die nodig zijn voor de voltooiing van de projecten en programma's. I )e heffingen, rechten en lasten alsook de aankoop van onroerende goederen komen niet in aanmerking voor financiering door de Gemeenschap. Op de overeenkomsten voor de uitvoering van de acties die door de Gemeenschap 1er uitvoering van deze verordening worden gefinancierd, moet in de begunstigde Staat een fiscale en douaneregeling worden toegepast die niet minder gunstig is dan die welke dit land toepast op de meest begunstigde Slaat of op de meestbegunstigdc internationale organisatie die met hel bevorderen van de economische ontwikkeling is belast. 2. Voor projecten kunnen de lokale kosten van onderhoud en werking binnen de van tevoren voor elke maatregel vastgestelde grenzen worden gedekt, met dien verstande dat dit slechts in de aanloopfase en op degressieve wijze kan gebeuren. 3. Wat de investeringsprojecten betreft, wordt de financiering door de Gemeenschap gecombineerd met eigen middelen van de begunstigde of met andere financieringsbronnen, waarbij de medefinanciering door de Gemeenschap niet meer mag bedragen dan 80 % van de totale investeringskosten. Artikel 9 De aanbestedingen en overeenkomsten slaan zonder enig onderscheid open voor alle natuurlijke personen en rechtspersonen van de Eid-Staten en de begunstigde Staten. Worden als rechtspersonen van een Eid-Staat of een begunstigde Staat beschouwd de rechtspersonen die in overeenstemming met de wetgeving van een Eid-Staat of een begunstigde Staat zijn opgericht en waarvan hel hoofdbestuur of de hoofdvestiging zich bevindt op het grondgebied waarop hel Verdrag van de Europese Gemeenschap van toepassing is of in de begunstigde Staten of die daar hun statutaire zetel hebben wanneer er een daadwerkelijke en ononderbroken band bestaat tussen hun bedrijvigheid en de economie van deze gebieden of Staten. In geval van medefinanciering kan de Commissie voor ieder geval afzonderlijk toestemming verlenen aan onderdanen van andere landen om deel te nemen aan aanbestedingen en contracten. In dit laatste geval komen ondernemingen uil derde landen slechts voor deelname in aanmerking indien deze landen het wederkerigheidsbeginsel toepassen ten aanzien van de Gemeenschap. Overeenkomsten inzake diensten worden via besloten aanbestedingen gegund, behalve voor projecten van niet meer dan 200. 000 ecu waarvoor zij onderhands mogen worden uemind. Artikel 10 financieringsbesluiten v(x>r een bedrag van meer dan 2 miljoen ecu worden vastgesteld volgens de procedure van artikel 12, lid 2. Het in artikel 12 bedoelde comité wordt in kennis gesteld van acties waarvoor de financiering minder dan 2 miljoen ecu bedraagt. De besluiten tot wijziging van besluiten die zijn vastgesteld volgens de procedure van artikel 12 worden door de Commissie zonder raadpleging van het comité genomen wanneer zij de aard van de oorspronkelijke projecten en acties niet wezenlijk wijzigen en wanneer, wat het financiële aspect betreft, het daarmee gemoeide bedrag niet meer bedraagt dan 20 % van het totaalbedrag van het financieringsbesluit. Artikel 11 1. De in deze verordening bedoelde acties die uit de ( iemeenschapsbegroting worden gefinancierd worden door de Commissie beheerd overeenkomstig het financieel Reglement van 21 december 1977 van toepassing op de algemene begroting van de Europese (iemeenschappen zoals laatstelijk gewijzigd bij Verordening nr. 2335/95 van 18 september 1995. 2. Bij de aan het in artikel 12 bedoelde comité voor te leggen linancieringsvoorstellen en de in artikel 13 vermelde evaluaties houdt de Commissie rekening met de beginselen van goed financieel beheer, met name zuinig beheer, en de kosten/baten verhouding als bedoeld in artikel 2 van het financieel Reglement. Artikel 12 De Commissie wordt bijgestaan door een comité van raadgevende aard, bestaande uit vertegenwoordigers van de Eid-Staten en voorgezeten door de veitegenwoordiger van de Commissie. De vertegenwoordiger van de Commissie legt hel comité een ontwerp voor van de te nemen maatregelen. Nel comité brengt binnen een termijn die de Voorzitter kan vaststellen naar gelang van de urgentie van de materie advies uil over dit ontwerp, zo nodig door middel van een stemming. Het advies wordt in de notulen opgenomen; voorts heeft iedere Eid-Staat het recht te verzoeken dat zijn standpunt in de notulen wordt opgenomen. De Commissie houdt zoveel mogelijk rekening met het door het comité uitgebrachte advies. Zij brengt het comité op de hoogte van de wijze waarop zij rekening heeft gehouden met zijn advies. Artikel 13 E De Commissie houdt toezicht op de uitvoering van de steunmaatregelen en de voorwaarden waaronder de lopende projecten en acties die met deze steun worden gefinancierd door de begunstigden ten uitvoer worden gelegd. 2. In het kader van het in lid 1 bedoelde toezicht evalueert tic Commissie de belangrijkste projecten die zijn voltooid om na Ie gaan of de bij het onderzoek van die projecten vastgestelde doelstellingen zijn verwezen I ij kl en om richtsnoeren vast te stellen die de effectiviteit en zichtbaarheid van toekomstige activiteiten moeten vergroten. 3. IX* Commissie legt uiterlijk op 30 april van elk jaar aan het Europees Parlement en de Raad een verslag voor over de uilvoering van de steunmaatregelen en met name over de evaluatie bedoeld in lid 2. Artikel 14 IXze verordening treedt in werking op Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke 1 Jd-Staat. (icdaan te Financieel memorandum 1. BENAMING VAN DE ACTIE Verordening van de Raad betreffende de steun voor het herstel en de wederopbouw in Bosnië-Herzegovina, Kroatië, de federatieve Republiek Joegoslavië en de voormalige Joegoslavische Republiek Macedonië. 2. BETROKKEN BEGROTINGSEIJN(EN)O) (1) Voor begrotingslijn B7-540 (financiële protocollen) bestaat er reeds een rechtsgrond. * B7-541 : * B7-542N : * B7-545N : Wederopbouw van de uit hel voormalige Joegoslavië voortgekomen republieken (27 miljoen ecu waarvan 20 uit hoofdstuk B0-40); Bijzondere hulp aan vluchtelingen uit het voormalige Joegoslavië (30 miljoen ecu); Europa voor Sarajevo (35 miljoen ecu). 3. RECHTSGROND Artikel 235 van het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap en de verordening van. betreffende de steun voor het herstel en de wederopbouw in Bosnië-I lerzegovina, Kroatië, de federatieve Republiek Joegoslavië en de voormalige Joegoslavische Republiek Macedonië. 4. OMSCHRIJVING VAN DE MAATREGEE 4. 1. Doel In haar mededeling betreffende de rechtsgrond en de maximumbedragen (SEC(94)1106) heeft de Commissie zich ertoe verbonden zo snel mogelijk een rechtsgrond voor te stellen voor acties die als wezenlijk worden beschouwd. De Gemeenschap steunt de inspanningen van Bosnië-I lerzegovina, Kroatië, de federatieve Republiek Joegoslavië en de Voormalige Joegoslavische Republiek Macedonië om democratische politieke instellingen en een modem en concurrenticel produktieapparaat in hel kader van een open markteconomie tot stand te brengen, /ij steunt met name de wederopbouw en modernisering van de infraslRicluurvoorzieningen van Sarajevo en verstrekt bijzondere humanitaire hulp aan de personen die als gevolg van het tragisch conflict op hel grondgebied van hel voormalige Joegoslavië gevlucht of ontheemd zijn. In hel kader van het begrotingsjaar 1996 heefl de begrotingsautoriteit met dit doel in de algemene begroting van de Europese l Jnie aanzienlijke bedragen ingeschreven en dient de Commissie, in overeenstemming met wat zij in haar mededeling aan de Raad over de financiële aspecten van de wederopbouw in hel voormalige Joegoslavië (COM(95)581, blz. 6) had aangekondigd, deze ont werp-verorden ing in. 4. 2. Duur van de actie Onbeperkte duur. 5. INDELING VAN DE UI TG A VEN/ONÏ VANGSTEN 5. 1. Niet-verpliehte uitgaven 5. 2. Gesplitste kredieten 5. 3. Aard van de beœgde ontvangsten : niet van toepassing 6. AARD VAN DE \ JIT( JAVEN/C )N'IVANGSTEN Niet-tcrugvorderhare hulp * een groot gedeelte van de geplande acties heefl de vorm van een subsidie die tot 100% van de beleidsuitgaven van een project, programma of samenwerkingsacties kan bedragen. Deze acties kunnen ook de vorm aannemen van een rentesubsidie op door de EIB toegekende leningen. * subsidie voor medefinanciering met andere bronnen uit de particuliere of openbare sector; er is ook voorzien in medefinanciering met andere krediet verstrekkers, de Eid-Staten van de Unie en NGO's, met name in het kader van de samenwerkingsacties; voor investeringsprojecten mag het aandeel van de financiering d<x>r de Gemeenschap vanwege de grote risico's in dit gebied ten hoogste 80% bedragen; leidt de voorgestelde actie lot een wijziging van het niveau van de ontvangsten: neen; * * hergebruik : neen 7. FINANCIËI E: GEVOI X'iEN 7. 1. Wijze van berekening van de totale kosten van de actie : De steun van de Gemeenschap is met name bestemd voor de wederopbouw van de infrastructuur, de reïntegratie van vluchtelingen en ontheemden in het arbeidsproces en de omschakeling van de wapenindustrie op activiteiten voor burgerlijke doeleinden. De nieuwe acties vergen de inzet van deskundigen met andere bevoegdheden dan die- van de ambtenaren van de ( iemeenschap. I Iet ligt in de bedoeling om, met inachtneming van de jaarlijkse begrotingsprocedure, voor de periode 1996-1999 uit dit programma een indicatief linancieringsbedrag van 400 miljoen ecu te reserveren voor deze actie. IMIARE zal op grond van zijn verordening de steun van de Gemeenschap aanvullen. De acties waarop deze verordening betrekking heefl worden bij voorrang gefinancierd uit hoofdstuk B7-54 "Wederopbouw". De regionale samenwerking en de steun aan KMO's, de particuliere sector en de bevordering van investeringen zullen in de mate van het mogelijke worden beschouwd als acties die hoofdzakelijk onder het programma Phare ressorteren. 7. 2. Opsplitsing naar onderdelen van de actie : De belangrijkste interventiesecloren zijn onder meer : wederopbouw van de infrastructuur, voorbereiding van het produktieapparaat op het herstel van de economie, verschillende vormen van economische samenwerking, met inbegrip van rentesubsidies op leningen van de EIB. 7. 3. Indicatief lijdschema van de kredieten Indicatief linancieringsbedrag voor de periode 1996-1999 : 400 miljoen ecu. De acties inzake herstel en wederopbouw passen in hel kader van de indicatieve financiële programmering van hoofdstuk B7-54 : Herstel en wederopbouw in hel voormalige Joegoslavië Indicatieve meerjarige financiële programmering (met inachtneming van de jaarlijkse begrotingsprocedure) Vastleggingskredieten in miljoen ecu tegen lopende prijzen. - Hoofdstuk B7-54- Begroting 1996 (in miljoen ecu tegen lopende prijzen) 1997 1998 1999 Totaal 1996/1999 98 5. 264 100 5. 622 100 6. 181 102 6. 849 400 23. 916 Maxima van de financiële vooruitziehte n (rubriek IV) 8. ANTI-fRAUDEBEPAEINGEN De gefinancierde projecten en programma's zullen hel voonverp uitmaken van regelmatige, controles en systematische audits door de diensten van de Commissie, ook door de speciale dienst voor fraudebestrijding (UCI Af), of door ambtenaren die door deze diensten zijn gemachtigd, alsook door de Rekenkamer. IX' activiteiten van de diensten van de Commissie zullen worden gecoördineerd door de gemengde groep "Joegoslavië" die met dit doel is opgericht. 9. KOSI EN-EITECTIVITEf fSANAI ,YSE IX economieën van de vier betrokken landen zijn door het reeds vier jaar aanslepende conflict grondig ontwricht. IX economische ontwikkeling, het herstel van een burgermaatschappij en de samenwerking lussen de vier landen zijn onmogelijk zonder vrede en stabiliteit in dit gebied. Er moet dan ook voorrang worden verleend aan acties met economische en sociale doelstellingen, met name werkgelegenheid, herstel van de burgermaatschappij en terugkeer en reïntegratie van vluchtelingen en ontheemden. IX op kosteneffectiviteit gebaseerde bchcersmethoden zullen geleidelijk en in functie van de aard van de gekozen projecten en programma's worden ontwikkeld. 10. ADMINISTRATIEVE UITGAVEN (deel A van de begroting) Er zij op gewezen dat deze mededeling betrekking heeft op het helieer van de ongeveer 100 miljoen ecu aan vastleggingskredieten per jaar en dat om een 'goed financieel beheer" van de beleidskredieten te verzekeren er ook administratieve kredieten 1er beschikking moeten worden gesteld. IX stijging van de werklast als gevolg van de toegenomen activiteiten in de betrokken periode zal in verhouding groter zijn dan de stijging van de vastleggingskredieten. IX Commissie heeft door middel van "herindeling" 7 ambtenaren en 6 tijdelijke/hulpfunctionarissen ingeschakeld voor het beheer van deze laak in de zetel (beheer van de projecten en de financiële middelen). Voor de werkzaamheden op het terrein zullen uit het eigen personeel 4 ambtenaren, 17 plaatselijke functionarissen en 1 tijdelijk functionaris worden ingeschakeld. IX daadwerkelijke inschakeling van het vereiste personeel zal gebeuren op grond van het jaarlijks besluit van de Commissie betreffende de toewijzing van personeel. rekening houdend met het personeel en de extra bedragen die door de begrotingsautoriteit zijn toegestaan. II 10. 1 Zetel (îevolgen v(x>r hel aantal ambten (over 4 jaar) Soorten ambten Voor liet l)èheer van de actie vereist pcisoncel vaste ambten lijdelijke ambten 4 1 2 Ambtenar en of lijdelijke functiona rissen Ander personeel A B C A B C Totaal 7 4 1 1 6 waarvan duur d(x>r inschakel in g van het personeel waarover het betrokken IXiof de Introkken dienst beschikt 4 1 2 4 1 1 13 96- 99 12 10. 2 Stijging van andere huishoudelijke uitgaven die uit de act ie v( M >il yl. < >cicn {< >vcr 4 jaar) Om het h(X)fd te kunnen bieden aan hel tœnemend aantal acties ten behoeve van de wederopbouw in hel voormalige Joegoslavië en een adequate controle van de projecten 1er plekke te verzekeren, moet het voor dienstreizen gereserveerde budget worden vergroot. Begrotingslijn (nr. en benaming) A-130 Dienstreizen vanuil de zetel A-6006 Dienstreizen vanuit de delegaties/antennes lk*Jrag Wijze van terekening 36(). (X)0 1X4. 000 6 ambtenaren voor 20 dagen x 250 ecu x 4/a 30 retourrei zen x 2. 000 ecu x 4/a 240. 000 ecu 120. 000 " 20 reizen x 2. 000 ecu/retourbiljellen 3 ambtenaren x 200 ecu/dag x 60 dagen 144. 000 40. 000 l Totaal 'l 544. 0M 1 IX bedragen geven de kosten van de bijkomende ambten aan vcx)r de duur van de actie indien zij een bepaalde duur heell en voor 12 maanden indien zij van onbeperkte duur is. 13 ISSN 0254-1513 COM(96) 123 def. DOCUMENTEN NL n Catalogusnummer : CB-CO-96-153-NL-C ISBN 92-78-02472-4 Bureau voor officiële publikaties der Europese Gemeenschappen L-2985 Luxemburg M