title: Partnerségi és együttműködési megállapodás egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, és másrészről Grúzia közötti partnerség létrehozásáról

eurovoc_concepts:
Georgia
cooperation agreement (EU)
cooperation policy
economic development

text: 11/55. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 3 21999A0804(01) L 205/3 AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA 1999. 8. 4. PARTNERSÉGI ÉS EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, és másrészről Grúzia közötti partnerség létrehozásáról (*) A BELGA KIRÁLYSÁG, A DÁN KIRÁLYSÁG, A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG, A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG, A SPANYOL KIRÁLYSÁG, A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG, ÍRORSZÁG, AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG, A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG, A HOLLAND KIRÁLYSÁG, AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG, A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG, A FINN KÖZTÁRSASÁG, A SVÉD KIRÁLYSÁG, NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA, az Európai Közösséget létrehozó szerződés, az Európai Szén- és Acélközösséget létrehozó szerződés és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés Szerződő Felei, a továbbiakban: a tagállamok, valamint AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG, AZ EURÓPAI SZÉN- ÉS ACÉLKÖZÖSSÉG ÉS AZ EURÓPAI ATOMENERGIA-KÖZÖSSÉG, a továbbiakban: a Közösség, egyrészről, és GRÚZIA, másrészről, FIGYELEMBE VÉVE a Közösség, annak tagállamai és Grúzia közötti kapcsolatokat, valamint az általuk közösnek tekintett értékeket, FELISMERVE, hogy a Közösség és Grúzia erősíteni kívánják e kapcsolatokat, továbbá partnerséget és együttműködést kívánnak létrehozni, amely megerősítené és bővítené a múltban, különösen az Európai Gazdasági Közösség, az Európai Atomenergia-közösség és a Szovjet Szocialista Köztársaságok Szövetsége között a kereskedelemről, valamint a kereskedelmi és gazdasági együttműködésről szóló, 1989. december 18-án aláírt megállapodás által létesített kapcsolatokat, (*) Az Európai Unió tizenegy hivatalos nyelvén (spanyol, dán, német, görög, angol, francia, olasz, holland, portugál, finn, svéd) készült megállapodást a HL L 205. , 1999. 8. 4. , 3. oldalán közzétették. A cseh, észt, lett, litván, magyar, máltai, lengyel, szlovák és szlovén nyelvi változatok közzétételére a 2004-es különkiadás ezen kötetében került sor. 4 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/55. kötet FIGYELEMBE VÉVE a Közösség és tagállamai, valamint Grúzia elkötelezettségét aziránt, hogy megerősítsék azon politikai és gazdasági szabadságokat, amelyek a partnerség valódi alapját képezik, FIGYELEMBE VÉVE a Felek elkötelezettségét aziránt, hogy előmozdítsák a nemzetközi békét és biztonságot, valamint a viták békés rendezését, és hogy e célból az Egyesült Nemzetek és az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ) keretében együttműködjenek, FIGYELEMBE VÉVE a Közösség és tagállamai, valamint Grúzia szilárd elkötelezettségét az Európai Biztonsági és Együttműködési Értekezlet (EBEÉ) záróokmányában, a madridi és a bécsi utólagos találkozók záróokmányaiban, a gazdasági együttműködésről szóló bonni EBEÉ-értekezletnek, a Párizsi Charta egy Új Európáért című okmányában és az EBEÉ 1992. évi, A változás kihívásai című helsinki okmányában továbbá az EBESZ egyéb alapvető okmányaiban szereplő valamennyi elv és rendelkezés teljes végrehajtása iránt, FELISMERVE ebben az összefüggésben, hogy Grúzia függetlenségének, szuverenitásának és területi sérthetetlenségének támogatása hozzá fog járulni az európai béke és stabilitás megőrzéséhez, MEGGYŐZŐDVE a jogállamiság és az emberi jogok tiszteletben tartásának különösen nagy jelentőségéről, különösen a kisebbségekhez tartozó személyek jogai tekintetében, a szabad és demokratikus választásokon alapuló többpártrendszer és a piacgazdaság létrehozását célzó gazdasági liberalizáció fontosságáról, valamint felismerve Grúzia törekvéseit, amelyek az ezen elveken alapuló politikai és gazdasági rendszer létrehozására irányulnak, ABBAN A HITBEN, hogy e partnerségi és együttműködési megállapodás teljes körű végrehajtása a grúziai politikai, gazdasági és jogi reformok folytatásától és megvalósításától, valamint az együttműködéshez szükséges feltételek bevezetésétől függ, és ugyanakkor hozzá is járul ezekhez, különösen az EBEÉ bonni értekezletének következtetéseit figyelembe véve, AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy az e megállapodás hatálya alá tartozó területeken bátorítsák a szomszédos országokkal való regionális együttműködés folyamatát, és ezáltal előmozdítsák a régió jólétét és stabilitását, és különösen a Kaukázuson túli régió Független Államai és más szomszédos államok közötti együttműködés és kölcsönös bizalom elősegítését célzó kezdeményezéseket, AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy rendszeres politikai párbeszédet hozzanak létre és alakítsanak ki a kölcsönös érdeklődésre számot tartó, kétoldalú, regionális és nemzetközi ügyekben, FELISMERVE ÉS TÁMOGATVA Grúzia azon kívánságát, hogy szoros együttműködést alakítson ki az európai intézményekkel, FIGYELEMBE VÉVE a grúziai befektetések támogatásának szükségességét, beleértve az energetikai ágazatot, és ebben az összefüggésben a Közösség és tagállamai által az energetikai termékek kivitele tekintetében a méltányos tranzitfeltételeknek tulajdonított jelentőséget; megerősítve a Közösség és tagállamai, valamint Grúzia elkötelezettségét az Európai Energiacharta, valamint az Energiacharta Szerződés, továbbá az energiahatékonyságról és a kapcsolódó környezeti szempontokról szóló Energiacharta Jegyzőkönyv teljes végrehajtása iránt, FIGYELEMMEL arra, hogy a Közösség hajlandó szükség szerint gazdasági együttműködést és technikai segítségnyújtást biztosítani, SZEM ELŐTT TARTVA azt, hogy e megállapodás előnyben részesíti a Grúzia és az európai és a szomszédos régiók szélesebb együttműködési területe közötti fokozatos közeledést, valamint a nyitott nemzetközi rendszerbe való fokozatos beépülését, FIGYELEMBE VÉVE a Felek elkötelezettségét a kereskedelemnek a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) szabályaival összhangban történő liberalizálása iránt, ANNAK TUDATÁBAN, hogy javítani kell az üzleti tevékenységet és a befektetést érintő feltételeket, és az olyan területek feltételeit, mint a társaságok létrehozása, a munkaügy, a szolgáltatások nyújtása és a tőkemozgás, légkört teremt a Felek közötti gazdasági kapcsolatok és különösen a MEGGYŐZŐDVE arról, hogy e megállapodás új kereskedelem és befektetés fejlődése számára, amelyek elengedhetetlenek a gazdasági szerkezetváltáshoz és a technológiai korszerűsítéshez, AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy szoros együttműködést hozzanak létre a környezetvédelem területén, szem előtt tartva a Felek között e téren fennálló kölcsönös függőséget, 11/55. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 5 FELISMERVE, hogy az illegális bevándorlás megelőzésére és csökkentésére irányuló együttműködés e megállapodás egyik elsődleges célkitűzését képezi, AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy kulturális együttműködést hozzanak létre és javítsák az információáramlást, A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG: 1. cikk Egyrészről a Közösség és tagállamai, másrészről Grúzia között partnerség jön létre. E partnerség célkitűzései a következők: – megfelelő keret biztosítása a Felek közötti politikai párbeszédhez, amely lehetőséget nyújt politikai kapcsolatok továbbfejlesztésére, – Grúzia azon törekvéseinek támogatása, amelyek demokráciájának megszilárdítására és gazdaságának fejlesztésére, valamint a piacgazdaságra való áttérés befejezésére irányulnak, – a Felek közötti kereskedelmi, befektetési és a harmonikus gazdasági kapcsolatok előmozdítása, és ezáltal a fenntartható gazdasági fejlődésük elősegítése, – a jogalkotási, gazdasági, szociális, pénzügyi, nem katonai tudományos, technológiai és kulturális együttműködés alapjának megteremtése. I. CÍM ÁLTALÁNOS ELVEK 2. cikk A demokrácia, a nemzetközi jog és az emberi jogok tiszteletben tartása, különösen az Egyesült Nemzetek Alapokmányában, a Helsinki Záróokmányban és a Párizsi Charta egy Új Európáért című okmányban meghatározottak szerint, valamint a piacgazdaság elvei, beleértve az EBEÉ bonni értekezletének okmányaiban megfogalmazottakat, a Felek bel- és külpolitikájának, valamint a partnerség és e megállapodás lényeges alkotóelemeit képezik. 3. cikk A Felek úgy ítélik meg, hogy jövőbeli jólétük és stabilitásuk szempontjából elengedhetetlen, hogy az újonnan függetlenné vált államok, amelyek az Szovjet Szocialista Köztársaságok Szövetségének (a továbbiakban: Független Államok) megszűnésekor alakultak ki, a Helsinki Záróokmány és a nemzetközi jog elveivel összhangban, valamint a jó szomszédi kapcsolatok szellemében együttműködést tartsanak fenn és alakítsanak ki maguk között; és a Felek mindent megtesznek e folyamat előmozdítása érdekében. 4. cikk A Felek adott esetben felülvizsgálják a változó grúziai viszonyokat, különösen a gazdasági feltételek és a piacorientált gazdasági reformok megvalósítása tekintetében. Az Együttműködési Tanács ajánlásokat tehet a Feleknek e megállapodás bármely részének az e körülményekre figyelemmel történő továbbfejlesztése tekintetében. 6 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/55. kötet II. CÍM POLITIKAI PÁRBESZÉD 5. cikk 6. cikk A Felek egymás között rendszeres politikai párbeszédet alakíta- nak ki, amelyet fejleszteni és bővíteni szándékoznak. E párbeszéd kíséri és szilárdítja meg a Közösség és Grúzia közötti közeledést, támogatja az országban végbemenő politikai és gazdasági válto- zásokat, és hozzájárul az együttműködés új formáinak létrehozá- sához. A politikai párbeszéd: – erősíteni fogja a Grúzia, valamint a Közösség és tagállamai, és így a demokratikus nemzetek közösségének egésze közötti kapcsolatokat. Az e megállapodás révén elért gazdasági köze- ledés intenzívebb politikai kapcsolatokat fog eredményezni, – a kölcsönös érdeklődésre számot tartó nemzetközi kérdések tekintetében el fog vezetni az álláspontok fokozatos közeledé- séhez, és így növelni fogja a régión belül a biztonságot és a stabilitást, valamint elő fogja mozdítani a Kaukázuson túli terület Független Államainak jövőbeli fejlődését, – arra irányul, hogy a Felek törekedjenek az együttműködésre az európai stabilitás és biztonság megerősítéséhez, a demokrácia elveinek betartásához, valamint az emberi jogok tiszteletben tartásához és elősegítéséhez kapcsolódó ügyekben, különösen a kisebbségekhez tartozó személyek tekintetében, és szükség esetén tartsanak konzultációt a vonatkozó ügyekben. A miniszteri szintű politikai párbeszédre, a 81. cikkben létrehozott Együttműködési Tanácsban kerül sor, egyéb esetekben pedig kölcsönös megegyezéssel. 7. cikk A Felek a politikai párbeszéd egyéb eljárásait és mechanizmusait is bevezetik, különösen a következő formákban: – rendszeres megbeszélések a magas beosztású tisztviselők szintjén, egyrészről a Közösség és tagállamainak képviselői, másrészről Grúzia képviselői között, – a Felek közötti diplomáciai csatornák teljes kihasználása, bele- értve a megfelelő kapcsolatfelvételt kétoldalú és többoldalú szinten, mint például az Egyesült Nemzetek és az EBESZ talál- kozói keretében, és másutt, – minden egyéb eszköz, beleértve a szakértői megbeszélések lehetőségét, amelyek hozzájárulhatnak e párbeszéd megszilár- dításához és fejlesztéséhez. 8. cikk E párbeszédre regionális szinten kerülhet sor azzal a céllal, hogy hozzájáruljanak a regionális konfliktusok és feszültségek megol- dásához. A politikai párbeszédre parlamenti szinten a 86. cikkben létrehozott parlamenti együttműködési bizottság keretében kerül sor. III. CÍM ÁRUFORGALOM 9. cikk – az áruk belföldi piacon való értékesítéséhez, megvásárlásához, szállításához, forgalmazásához és felhasználásához kapcso- lódó szabályok. (1) A Felek egymás számára minden területen a legnagyobb ked- vezmény elvét biztosítják a következők tekintetében: – behozatali és kiviteli vámok és díjak, beleértve az ilyen vámok és díjak beszedésének módszerét, (2) Az (1) bekezdés rendelkezéseit nem kell alkalmazni a követ- kezőkre: – a vámkezeléshez, az árutovábbításhoz, a raktárakhoz és az átrakodáshoz kapcsolódó rendelkezések, a) a vámunió vagy szabadkereskedelmi terület létrehozása céljá- ból, illetve ilyen unió vagy terület létrejötte alapján adott ked- vezmények; – a behozott árukra közvetlenül vagy közvetetten kivetett adók és bármilyen egyéb belső díjak, – fizetési módok és a fizetések átutalása, b) a WTO-szabályokkal összhangban bizonyos országoknak, illetve egyéb nemzetközi megállapodások alapján a fejlődő országoknak adott kedvezmények; 11/55. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 7 c) a határforgalom megkönnyítése érdekében a szomszédos 13. cikk országoknak adott kedvezmények. A Felek közötti áruforgalomban a piaci árak érvényesülnek. (3) Az (1) bekezdés rendelkezéseit egy átmeneti időszak alatt, amely Grúziának a WTO-hoz való csatlakozásakor, de legkésőbb 1998. december 31-én jár le, nem kell alkalmazni az I. melléklet- ben meghatározott azon kedvezményekre, amelyeket Grúzia a Szovjetunió megszűnésekor keletkezett más államoknak nyújt. 10. cikk (1) A Felek megállapodnak abban, hogy a szabad árutovábbítás elve e megállapodás célkitűzései elérésének elengedhetetlen felté- telét képezi. Ebben a vonatkozásban mindkét Fél biztosítja a másik Fél vámte- rületéről származó, illetve a másik Fél vámterületére irányuló, a területén áthaladó áruk korlátlan továbbítását. (2) A két Fél között a GATT V. cikkének (2), (3), (4) és (5) bekez- désében leírt szabályokat kell alkalmazni. (3) Az e cikkben foglalt szabályok nem sértik a Felek közötti megállapodás alapján meghatározott ágazatokra, így például különösen a szállításra vagy egyes termékekre vonatkozó külön- leges szabályokat. 11. cikk Ezen túlmenően az áruk ideiglenes behozatalára vonatkozó, mindkét Felet kötelező nemzetközi egyezményekből eredő jogok és kötelezettségek sérelme nélkül, mindkét Fél mentességet biztosít a másik Félnek az e kérdésről szóló egyéb, a Félre nézve kötelező nemzetközi egyezményben kikötött esetekben és összhangban eljárásoknak megfelelően, ideiglenesen beléptetett áruk behozatali díjai és vámjai alól. Ennek során figyelembe veszik azokat a feltételeket, amelyek mellett a szóban forgó egyezményből eredő kötelezettségeket a kérdéses Fél elfogadta. jogszabályaival 14. cikk (1) Amennyiben az egyik Fél területére olyan növelt mennyiség- ben vagy olyan feltételek mellett hoznak be valamely terméket, amely a hasonló vagy közvetlenül versenyző termékek belföldi termelőinek kárt okoz, vagy fennáll ennek veszélye, a Közösség vagy Grúzia, amelyikük az érintett, a következő eljárásokkal és fel- tételekkel összhangban megteheti a megfelelő intézkedéseket. (2) A Közösség vagy Grúzia, az esettől függően – mielőtt intéz- kedéseket tenne, vagy a (4) bekezdés hatálya alá eső esetekben az intézkedéseket követően a lehető leghamarabb – biztosítja az Együttműködési Tanács számára az összes vonatkozó tájékozta- tást, azzal a céllal, hogy a XI. címben meghatározottak szerint mindkét Fél számára elfogadható megoldást találjanak. (3) Ha a Feleknek a konzultációk eredményeképpen nem sikerül az Együttműködési Tanácshoz történő beterjesztést követően 30 napon belül megállapodásra jutniuk a helyzet megoldását célzó lépésekben, úgy az a Fél, amely konzultációt kért, a kár megelő- zéséhez vagy orvoslásához szükséges mértékben és időtartamon át szabadon korlátozhatja az érintett termékek behozatalát, vagy más megfelelő intézkedéseket alkalmazhat. (4) Kritikus körülmények között, amennyiben a késedelem nehe- zen helyrehozható károkat okozna, a Felek a konzultációk előtt is meghozhatják intézkedéseiket, azzal a feltétellel, hogy e lépés megtételét követően azonnal konzultációt ajánlanak fel. (5) A Felek az e cikk szerinti intézkedések megválasztása során elsőbbséget biztosítanak azon intézkedéseknek, amelyek a legki- sebb zavart okozzák e megállapodás céljainak elérésében. (6) E cikk egyetlen rendelkezése sem sérti és semmilyen módon nem érinti a Felek valamelyike által a GATT VI. cikkével, a GATT VI. cikkének végrehajtásáról szóló megállapodással, a GATT VI. , XVI. és XXIII. cikkének értelmezéséről és alkalmazásáról szóló megállapodással vagy kapcsolódó belső jogszabállyal összhang- ban hozott dömpingellenes vagy kiegyenlítő intézkedéseket. 12. cikk 15. cikk (1) A Grúziából származó áruk – e megállapodás 14. , 17. és 18. cikke rendelkezéseinek sérelme nélkül – mennyiségi korláto- zások nélkül hozhatók be a Közösségbe. (2) A Közösségből származó áruk – e megállapodás 14. cikke rendelkezéseinek sérelme nélkül – minden fajta mennyiségi kor- látozás és azonos hatású intézkedés nélkül hozhatók be Grúziába. A Felek vállalják, hogy amint a körülmények lehetővé teszik – beleértve a Grúzia WTO-hoz való csatlakozásából eredő helyzetet – megvitatják e megállapodás áruforgalmi rendelkezéseinek továbbfejlesztését. Az Együttműködési Tanács ajánlásokat tehet a Feleknek az ilyen továbbfejlesztések tekintetében, amelyeket elfogadásuk esetén a Felek közötti megállapodás útján, saját eljárásaiknak megfelelően léptethetnek hatályba. 8 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/55. kötet 16. cikk 18. cikk E megállapodás nem zárja ki a behozatalra, kivitelre vagy tranzitárukra vonatkozó olyan tilalmakat és korlátozásokat, amelyeket a közerkölcs, a közrend, a közbiztonság, az emberek, állatok és növények egészségének és életének védelme, a természeti erőforrások védelme, a művészi, történelmi vagy régészeti értéket képviselő nemzeti kincsek védelme, a szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdon védelme indokol, sem az aranyra és ezüstre vonatkozó szabályokat. Ezek a tilalmak és korlátozások azonban nem lehetnek önkényes megkülönböztetés vagy a Felek közötti kereskedelem rejtett korlátozásának eszközei. (1) Az Európai Szén- és Acélközösséget létrehozó szerződés hatá- lya alá tartozó termékek kereskedelmére a 12. cikk kivételével e cím rendelkezéseit kell alkalmazni. (2) Egy szénnel és acéllal kapcsolatos ügyekkel foglakozó kapcso- lattartó csoportot hoznak létre, amely egyrészről a Közösség, másrészről Grúzia képviselőiből áll. A kapcsolattartó csoport rendszeresen információt cserél a Felek érdeklődésére számot tartó, szénnel és acéllal kapcsolatos ügyek- ben. 17. cikk 19. cikk E címet nem kell alkalmazni a Kombinált Nómenklatúra 50–63. kereskedelmére. E árucsoportjaiba termékek kereskedelmét külön megállapodás szabályozza, amelyet 1995. december 22-én parafáltak és ideiglenesen 1996. január 1. óta alkalmaznak. tartozó textiltermékek anyagok nukleáris kereskedelmét Európai A Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéssel összhangban fogják folytatni. Ha szükséges, a nukleáris anyagok kereskedelme az Európai Atomenergia-közösség és Grúzia között megkötendő külön megállapodás rendelkezéseinek tárgyát fogja képezni. az IV. CÍM AZ ÜZLETI VÁLLALKOZÁSOKAT ÉS A BEFEKTETÉST ÉRINTŐ RENDELKEZÉSEK I. FEJEZET 22. cikk MUNKAÜGYI FELTÉTELEK Az Együttműködési Tanács ajánlásokat tesz a 20. és a 21. cikk végrehajtására. 20. cikk (1) A Közösség és a tagállamok az egyes tagállamok vonatkozó törvényeire, feltételeire és eljárásaira figyelemmel törekednek annak biztosítására, hogy a valamely tagállam területén jogsze- rűen foglalkoztatott grúz állampolgárokat olyan bánásmódban részesítsék, amely a munkafeltételek, a javadalmazás és az elbo- csátás tekintetében a saját állampolgárokkal összehasonlítva men- tes az állampolgárságon alapuló megkülönböztetéstől. (2) Grúzia a Grúziában hatályos törvényekre, feltételekre és eljá- rásokra figyelemmel biztosítja, hogy a tagállamok Grúzia terüle- tén jogszerűen foglalkoztatott állampolgárait olyan bánásmódban részesítsék, amely a munkafeltételek, a javadalmazás és az elbo- csátás tekintetében a saját állampolgárokkal összehasonlítva men- tes az állampolgárságon alapuló megkülönböztetéstől. 21. cikk Az Együttműködési Tanács megvizsgálja, hogyan javíthatók az üzletemberek nemzetközi kötelezettségvállalásaival összhangban, beleértve az EBEÉ bonni értekezletének okmányában rögzített vállalásokat. munkafeltételei Felek a II. FEJEZET A TÁRSASÁGOK LETELEPEDÉSÉT ÉS MŰKÖDÉSÉT ÉRINTŐ FELTÉTELEK 23. cikk (1) A Közösség és tagállamai a grúz társaságoknak a 25. cikk d) pontjában meghatározott letelepedése tekintetében legalább olyan kedvező elbánást biztosítanak, mint amilyenben más harmadik országokat részesítenek. (2) A Közösség és tagállamai, a IV. mellékletben felsorolt fenn- tartások sérelme nélkül, a grúz társaságok területükön letelepedett leányvállalatainak a működésük tekintetében legalább olyan ked- vező elbánást biztosítanak, mint amilyenben a közösségi társasá- gokat részesítik. (3) A Közösség és tagállamai a grúz társaságok területükön lete- lepedett fióktelepeinek a működése tekintetében legalább olyan kedvező elbánást biztosítanak, mint amilyenben harmadik orszá- gok társaságainak fióktelepeit részesítik. 11/55. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 9 (4) Grúzia, az V. mellékletben felsorolt fenntartások sérelme nél- kül és az ott rögzített feltételekre figyelemmel, a közösségi társa- ságoknak a 25. cikk d) pontjában meghatározott letelepedése tekintetében legalább olyan kedvező elbánást biztosít, mint ami- lyenben a grúz társaságok, vagy – amennyiben ez utóbbi a ked- vezőbb – a harmadik országbeli társaságok részesülnek, és műkö- désük tekintetében a közösségi társaságok Grúzia területén letelepedett leányvállalatait és fióktelepeit legalább olyan kedvező elbánásban részesíti, mint saját vállalatait és fióktelepeit, vagy, amennyiben ez utóbbi a kedvezőbb, harmadik felek társaságait és fióktelepeit. d) üzleti információk biztosítása bármilyen eszközzel, beleértve a számítógépes információs rendszereket és az elektronikus adatcserét (figyelemmel a távközlés tekintetében fennálló, megkülönböztetéstől mentes korlátozásokra); e) üzleti megegyezés létrehozása helyben letelepedett hajózási ügynökséggel, beleértve a társaság tőkéjében való részesedést és a helyben toborzott személyzet kinevezését (vagy külföldi személyzet esetében figyelemmel e megállapodás vonatkozó rendelkezéseire); f) eljárás a társaságok nevében, többek között a hajó kikötésének megszervezésében vagy a rakományok átvételében, ha szük- séges. 24. cikk (1) A 23. cikk rendelkezéseit, a 100. cikk rendelkezéseinek sérelme nélkül, nem kell alkalmazni a légi közlekedésre, a belvízi közlekedésre és a tengeri szállításra. 25. cikk E megállapodás alkalmazásában: (2) Az alábbiakban feltüntetett olyan tevékenységek tekintetében azonban, amelyeket hajózási ügynökségek végeznek és nemzet- közi tengeri szállítási szolgáltatások nyújtására irányulnak, ide- értve azon intermodális szállítási műveleteket, amelyek során az út egy részét tengeren teszik meg, mindkét Fél megengedi a másik Fél társaságainak, hogy területén leányvállalatok vagy fióktelepek formájában kereskedelmi jelenléttel rendelkezzenek, a letelepedés és a működés tekintetében legalább olyan kedvező feltételek mel- lett, mint amelyet a Fél saját társaságainak vagy – ha ez utóbbiak kedvezőbbek – valamely harmadik ország társaságai leányvállala- tainak vagy fióktelepeinek biztosít, az egyes Felek jogszabályaival és szabályozásával összhangban. (3) Az ilyen tevékenységek különösen a következők: a) tengeri szállítási és kapcsolódó szolgáltatások piacra vitele és értékesítése az ügyfelekkel való közvetlen kapcsolat útján, az árajánlattól a számlázásig, függetlenül attól, hogy e szolgálta- tásokat maga a szolgáltató, vagy olyan szolgáltatók működte- tik vagy kínálják fel, amelyekkel a szolgáltatás eladója tartós üzleti megegyezést kötött; b) bármely szállítási és kapcsolódó szolgáltatás megvásárlása és felhasználása saját számlára vagy ügyfelek számára (és az ügy- feleiknek történő viszonteladás), beleértve a belső közlekedési szolgáltatásokat bármely olyan közlekedési móddal, különö- sen belvízi utakon, közúton és vasúton, amely az integrált szolgáltatás nyújtásához szükséges; a) „közösségi társaság”, illetve „grúziai társaság”: olyan társaság, amelyet valamely tagállam, illetve Grúzia törvényeivel össz- hangban hoztak létre, és amelynek a létesítő okirat szerinti székhelye vagy központi ügyvezetése, illetve gazdasági tevé- kenységének székhelye a Közösség, illetve Grúzia területén található. Ha azonban a valamely tagállam, illetve Grúzia törvényeivel összhangban létrehozott társaságnak csak a léte- sítő okirat szerinti székhelye található a Közösség, illetve Grú- zia területén, a társaságot akkor tekintik közösségi, illetve grú- ziai társaságnak, ha működése során tényleges és folyamatos kapcsolatban áll valamely tagállam, illetve Grúzia gazdaságá- val; b) valamely társaság „leányvállalata”: az előbbi által ténylegesen ellenőrzött vállalat; és az ahhoz szükséges c) valamely társaság „fióktelepe”: az üzleti tevékenység folytatá- sának jogi személyiséggel nem rendelkező helye, amely tartó- san jelenik meg, például egy anyavállalat kiterjesztéseként, irá- nyítással eszközökkel rendelkezik, hogy üzleti tárgyalásokat folytasson harmadik felekkel oly módon, hogy ez utóbbiaknak – noha annak isme- retében, hogy szükség esetén az anyavállalattal lépnek jogi kapcsolatba, amelynek a központi irodája külföldön található – nem az anyavállalattal kell közvetlenül tárgyalnia, hanem a kiterjesztésként üzemelő üzleti helyszínen köthet ügyleteket. anyagi d) „letelepedés”: az a) pontban említett közösségi vagy grúziai társaságoknak azon joga, hogy Grúziában, illetve a Közösség- ben leányvállalatok vagy fióktelepek létesítésén keresztül gaz- dasági tevékenységet kezdjenek el; e) „működés”: gazdasági tevékenységek folytatása; c) dokumentáció készítése a fuvarokmányok, vámokmányok, valamint a szállított áruk származására és jellegére vonatkozó egyéb okmányok tekintetében; f) „gazdasági tevékenységek”: ipari, kereskedelmi és szakmai jel- legű tevékenységek. 10 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/55. kötet A nemzetközi tengeri szállítás tekintetében, beleértve az intermo- dális szállítási műveleteket, amelyek során az út egy részét tenge- ren teszik meg, a tagállamoknak vagy Grúziának a Közösségen, illetve Grúzián kívül letelepedett állampolgárai, valamint a Közös- ségen vagy Grúzián kívül letelepedett és a tagállamok állampol- gárai, illetve grúziai állampolgárok által ellenőrzött hajózási tár- saságok szintén kedvezményezettjei e fejezet és a III. fejezet rendelkezéseinek, ha hajóikat a szóban forgó tagállamban, illetve Grúziában a vonatkozó jogszabályokkal összhangban tartják nyil- ván. 26. cikk (1) E megállapodás egyéb rendelkezései ellenére, az egyik Felet sem akadályozza meg abban, hogy prudenciális okokból intézke- déseket hozzon a befektetők, a betétesek, a biztosítottak és az olyan személyek védelme érdekében, amelyeknek valamely pénz- ügyi szolgáltató letéteményesi kötelezettséggel tartozik, vagy annak érdekében, hogy biztosítsa a pénzügyi rendszer sértetlen- ségét és stabilitását. Amennyiben az ilyen intézkedések nem egyeztethetők össze e megállapodás rendelkezéseivel, nem hasz- nálhatók fel a Fél e megállapodás szerinti kötelezettségeinek elke- rülésére. (2) E megállapodás egy része sem értelmezhető úgy, hogy az elő- írná a Feleknek egyedi vevők ügyeivel vagy elszámolásaival össze- függő, illetve a közigazgatási intézmények birtokában lévő bizal- mas vagy védett információk kiszolgáltatását. (3) E megállapodás alkalmazásában a „pénzügyi szolgáltatások” a III. mellékletben leírt tevékenységeket jelentik. 27. cikk E megállapodás rendelkezései nem sértik bármely olyan intézkedésnek a Felek valamelyike által történő alkalmazását, amelyre annak megelőzése érdekében van szükség, hogy e megállapodás rendelkezésein keresztül megkerüljék valamely Félnek azon intézkedéseit, amelyekkel harmadik országok bejutását szabályozza a saját piacára. tartózkodási és munkavállalási engedélyei csak az ilyen foglalkoz- tatás időtartamára vonatkoznak. (2) Az előbb említett társaságok, a továbbiakban: szervezetek, kulcsfontosságú személyzetét a következő kategóriák közül a c) pontban meghatározott „társaságon belül áthelyezett személyek” képezik, feltéve, hogy a szervezet jogi személy, és az érintett sze- mélyek legalább az áthelyezést közvetlenül megelőző évben annak alkalmazásában álltak, vagy üzlettársak voltak benne (a többségi részvényesek kivételével): a) a szervezetben vezető beosztást betöltő személyek, akik elsőd- legesen a létesítmény vezetését látják el, és akik elsősorban a társaság igazgatósága vagy részvényesei, illetve az ennek meg- felelő személyek általános felügyelete vagy irányítása alatt áll- nak, és munkájuk a következőkre terjed ki: – a létesítmény vagy a létesítmény egyik szervezeti egységé- nek vagy részlegének a vezetése, – felügyeleti, szakmai vagy vezető szerepet betöltő más alkal- mazottak munkájának felügyelete és ellenőrzése, – személyes hatáskör gyakorlása alkalmazottak felvétele és elbocsátása, a felvételre és elbocsátásra tett ajánlások és egyéb személyzeti intézkedések tekintetében; b) a szervezetben dolgozó olyan személyek, akik a létesítmény működtetéséhez, kutatási felszereléséhez, technikáihoz vagy vezetéséhez elengedhetetlen, nem mindennapi tudás birtoká- ban vannak. Az ilyen tudás értékelése a létesítményre jellemző tudáson kívül tükrözheti a speciális technikai tudást igénylő munka vagy szakma típusához kapcsolódó magas szintű kép- zettséget, beleértve az engedélyhez kötött szakmához való tar- tozást; c) „társaságon belül áthelyezett személy”: olyan természetes sze- mély, aki valamely Fél területén lévő szervezetben dolgozik, és akit a másik Fél területén folytatott gazdasági tevékenységek- kel összefüggésben oda ideiglenesen áthelyeznek; az érintett szervezet székhelyének valamely Fél területén kell lennie, és az áthelyezésnek e szervezet olyan létesítményére (fióktelep, leányvállalat) kell irányulnia, amely ténylegesen hasonló gaz- dasági tevékenységeket folytat a másik Fél területén. 28. cikk 29. cikk (1) A Grúzia, illetve a Közösség területén letelepedett közösségi, illetve grúziai társaságnak e cím I. fejezetének rendelkezései elle- nére jogában áll az, hogy a letelepedés szerinti befogadó ország- illetve a ban érvényes jogszabályokkal összhangban Grúzia, Közösség területén olyan alkalmazottakat foglalkoztasson, akár leányvállalatai, akár fióktelepei révén, akik valamely közösségi tagállam, illetve Grúzia állampolgárai, azzal a feltétellel, hogy az ilyen alkalmazottak a (2) bekezdésben meghatározott kulcsfon- tosságú személyzet tagjai, és hogy kizárólag a társaságok vagy fióktelepek alkalmazásában állnak. Az ilyen alkalmazottak (1) A Felek mindent elkövetnek annak érdekében, hogy elkerül- jék az olyan intézkedések vagy lépések megtételét, amelyek egy- más társaságai számára az e megállapodás aláírásának napján fennálló helyzethez képest korlátozottabbá tennék a letelepedés és a működés feltételeit. (2) E cikk rendelkezései nem érintik a 37. cikk rendelkezéseit; a 37. cikk hatálya alá tartozó eseteket minden más rendelkezés szóban forgó cikk rendelkezései kizárásával kizárólag a szabályozzák. 11/55. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11 (3) A partnerség és az együttműködés szellemében, és a 43. cikk fényében, Grúzia kormánya tájékoztatja a Közösséget az olyan új jogszabályok előterjesztésének vagy új rendelkezések elfogadásá- nak szándékáról, amelyek a közösségi társaságok grúziai leány- vállalatai vagy fióktelepei számára a letelepedési vagy működési feltételeket az e megállapodás aláírásának napján fennálló hely- zethez képest korlátozottabbá tennék. A Közösség felkérheti Grú- ziát, hogy közölje az ilyen jogszabályok vagy rendelkezések ter- vezetét, és folytasson konzultációt e tervezetekről. (4) Amennyiben a Grúziában bevezetett új jogszabály vagy ren- delkezés következtében a közösségi társaságok grúziai leányvál- lalatai vagy fióktelepei számára a letelepedési vagy működési fel- tételek az e megállapodás aláírásának napján fennálló helyzethez képest korlátozottabbá válnak, az ilyen jogszabály vagy rendelke- zés a vonatkozó törvény hatálybalépésének időpontjában Grúziá- ban már letelepedett leányvállalatokra és fióktelepekre a vonat- kozó törvény hatálybalépését követően három éven át nem alkalmazandó. III. FEJEZET HATÁROKON ÁTNYÚLÓ SZOLGÁLTATÁSNYÚJTÁS A KÖZÖSSÉG ÉS GRÚZIA KÖZÖTT 30. cikk (1) A Felek e fejezet rendelkezéseivel összhangban vállalják, hogy megteszik a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy a Felek szolgáltatási ágazatainak fejlődését szem előtt tartva fokozatosan engedélyezzék a szolgáltatások nyújtását olyan közösségi vagy grúziai társaságok részéről, amelyek más Félnek a területén lete- lepedettek, mint amelyben a szolgáltatás által megcélzott személy. (2) Az Együttműködési Tanács ajánlást tesz az (1) bekezdés vég- rehajtására. 31. cikk A Felek együttműködnek annak érdekében, hogy piacorientált szolgáltatási ágazatot alakítsanak ki Grúziában. részes Felek egyikére vagy másikára vonatkoznak. Vonalhajó- zási konferenciához nem tartozó szállítók szabadon verseny- ezhetnek vonalhajózási konferenciához tartozó szállítókkal, ha betartják a tisztességes kereskedelemi verseny szabályait; b) a Felek megerősítik elkötelezettségüket a szabad versenykör- nyezet iránt, amely a száraz és folyékony ömlesztett áruk kereskedelmének elengedhetetlen tényezője. (2) Az (1) bekezdés elveinek alkalmazása során a Felek: a) e megállapodás hatálybalépésétől kezdve nem alkalmazzák a közösségi tagállamok és a volt Szovjetunió közötti kétoldalú megállapodások rakománymegosztásra vonatkozó rendelke- zéseit; b) nem vezetnek be rakománymegosztásra vonatkozó záradéko- kat a harmadik országokkal kötendő jövőbeli kétoldalú meg- állapodásokban, kivéve olyan kivételes körülmények esetén, amennyiben az e megállapodásban részes egyik vagy másik Fél vonalhajózási társaságainak máskülönben nem lenne tényle- ges lehetőségük arra, hogy az érintett harmadik országból érkező és oda irányuló kereskedelmi forgalomban részt vegye- nek; c) a száraz és folyékony ömlesztett áruk kereskedelméről szóló jövőbeli kétoldalú megállapodásokban megtiltják a rakomány- megosztásra vonatkozó megegyezéseket; d) e megállapodás hatálybalépésével eltörölnek minden olyan egyoldalú intézkedést, igazgatási, technikai és egyéb akadályt, amely a nemzetközi tengeri szállításban korlátozó vagy meg- különböztető hatást fejthetne ki a szolgáltatások szabad nyúj- tásra. (3) Többek között a nemzetközi forgalom számára nyitott kikö- tőkhöz való hozzáférés, a kikötők infrastruktúrájának és kisegítő hajózási szolgáltatásainak igénybevétele, a kapcsolódó díjak és költségek alkalmazása, a vámlétesítmények használata, valamint a kirakodási és berakodási kikötőhelyek és létesítmények kijelölése tekintetében mindkét Fél legalább olyan kedvező elbánásban részesíti a másik Fél állampolgárai vagy társaságai által üzemelte- tett hajókat, mint a Fél saját hajóit. (4) A Közösség, illetve Grúzia nemzetközi tengeri szállítási szol- gáltatásokat nyújtó állampolgárai és társaságai szabadon nyújthat- nak nemzetközi tengeri-folyami szolgáltatásokat Grúzia, illetve a Közösség belvízi útjain. 32. cikk 33. cikk (1) A Felek vállalják, hogy kereskedelmi alapon, hatékonyan alkalmazzák a nemzetközi hajózási piachoz és forgalomhoz való korlátlan hozzáférés elvét: a) az előbbi rendelkezés nem érinti a vonalhajózási konferenciák magatartási kódexéről szóló ENSZ-egyezményből eredő azon jogokat és kötelezettségeket, amelyek az e megállapodásban A Felek közötti szállítás összehangolt fejlesztésének biztosítását szem előtt tartva, amelyet a Felek kereskedelemi szükségleteikhez igazítanak, a kölcsönös piaci hozzáférés feltételei, valamint a közúti, vasúti és belvízi utakon történő, továbbá az esetleges légiközlekedési szolgáltatásnyújtás feltételei adott esetben külön e megállapodásokban szabályozhatók, megállapodás hatálybalépését követően tárgyalnak meg. amelyet Felek a 12 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/55. kötet IV. FEJEZET 39. cikk ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 34. cikk (1) E cím rendelkezéseit a közrenddel összefüggő, közbiztonsági és közegészségügyi korlátozásokra figyelemmel kell alkalmazni. (2) E cím rendelkezéseit nem kell alkalmazni azon tevékenysé- gekre, amelyek valamely Fél területén hivatali hatáskör, akár alkal- mi, gyakorlásával függenek össze. 35. cikk E cím alkalmazásában e megállapodás egy része sem akadályozza tartózkodás, a meg a Feleket abban, hogy a belépés és munkavállalás, a munkafeltételek és a természetes személyek letelepedése és a szolgáltatásnyújtás tekintetében törvényeiket és rendeleteiket alkalmazzák, azzal a feltétellel, hogy ennek során nem alkalmazzák ezeket oly módon, amely az e megállapodás valamely rendelkezésének feltételei alapján bármely Felet megillető előnyöket semmissé tenné vagy csökkentené. A fenti rendelkezés nem érinti a 34. cikk alkalmazását. 36. cikk társaságok és közösségi Azon társaságok, amelyek grúziai társaságok közös ellenőrzése alatt és kizárólagos tulajdonában vannak, rendelkezéseinek szintén a II. , kedvezményezettjei közé tartoznak. III. és fejezet IV. 37. cikk Az egyik Fél által az e megállapodás alapján a másik Félnek biztosított bánásmód, a szolgáltatások kereskedelméről szóló általános egyezmény (GATS) hatálya alá tartozó ágazatok vagy intézkedések tekintetében a GATS vonatkozó kötelezettségeinek hatálybalépését kezdve, semmilyen esetben nem lehet kedvezőbb, mint az ilyen előbbi Fél által a GATS rendelkezései alapján az egyes szolgáltatási ágazatok, alágazatok és szolgáltatásnyújtási módok tekintetében biztosított bánásmód. egy hónappal megelőző naptól 38. cikk e cím rendelkezéseivel (1) Az összhangban biztosított legnagyobb kedvezmény elvét nem kell alkalmazni azon adóked- vezményekre, amelyeket a Felek a kettős adóztatás elkerülését szolgáló megállapodások vagy egyéb adóegyezmények alapján nyújtanak, vagy a jövőben nyújtani fognak. (2) E cím egy része sem értelmezhető úgy, hogy megakadályozná azt, hogy a Felek a kettős adóztatás elkerülését szolgáló megálla- podások és más adóegyezmények vagy a belföldi adójogszabályok adórendelkezései alapján olyan intézkedéseket fogadjanak el vagy érvényesítsenek, amelyek az adókikerülés vagy adókijátszás meg- előzésére irányulnak (3) E cím egy része sem értelmezhető úgy, hogy megakadályozná a tagállamokat vagy Grúziát abban, hogy megkülönböztetést tegyen adójogszabályai vonatkozó rendelkezéseinek alkalmazása során olyan adófizetők között, amelyek, különösen lakóhelyük tekintetében, nincsenek azonos helyzetben. 40. cikk A 28. cikk sérelme nélkül, a II. , III. és a IV. fejezet egy rendelke- zése sem értelmezhető úgy, hogy feljogosítaná: – a tagállamok, illetve Grúzia állampolgárait arra, hogy bármi- lyen minőségben belépjenek Grúzia, illetve a Közösség terüle- tére és ott tartózkodjanak, különösen valamely társaság rész- vényeseként vagy tulajdonostársaként, vezetőjeként vagy alkalmazottjaként, illetve szolgáltatások nyújtójaként vagy kedvezményezettjeként, – a grúziai társaságok közösségi leányvállalatait vagy fióktelepeit arra, hogy a Közösség területén grúz állampolgárokat alkal- mazzanak vagy foglalkoztassanak, – a közösségi társaságok grúziai leányvállalatait vagy fióktelepeit arra, hogy Grúzia területén a tagállamok állampolgárait alkal- mazzák vagy foglalkoztassák, – a grúz társaságokat vagy grúz társaságok közösségi leányvál- lalatait vagy fióktelepeit arra, hogy ideiglenes munkaszerző- dés alapján grúz személyeket biztosítsanak abból a célból, hogy más személyek számára és ellenőrzése alatt működjenek, A II. , III. és IV. fejezet alkalmazásában nem veszik figyelembe a Közösség, annak tagállamai és Grúzia által, a GATS V. cikkének elveivel összhangban, gazdasági integrációs megállapodásokban vállalt kötelezettségek alapján biztosított bánásmódot. – a közösségi társaságokat és a közösségi társaságok grúziai leányvállalatait vagy fióktelepeit arra, hogy ideiglenes munka- szerződés alapján olyan munkavállalókat biztosítsanak, akik a tagállamok állampolgárai. 11/55. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13 V. FEJEZET FOLYÓ FIZETÉSEK ÉS TŐKE 41. cikk (1) A Felek vállalják, hogy szabadon átváltható valutában enge- délyezik a Közösségben és Grúziában honos személyek közötti, az áruforgalommal, valamint a szolgáltatások és személyek moz- gásával összefüggő, e megállapodás rendelkezéseivel összhangban teljesített folyó fizetéseket. (2) A tőkemozgások mérlegének ügyletei tekintetében e megál- lapodás hatálybalépésétől a fogadó ország törvényeivel összhang- ban alapított társaságokba irányuló közvetlen befektetésekhez és a II. fejezet rendelkezéseivel összhangban végzett befektetésekhez, valamint e befektetések és a belőlük származó esetleges nyereség felszámolásához vagy hazatelepítéséhez kapcsolódó szabad tőke- mozgást biztosítani kell. (3) E megállapodás hatálybalépésétől kezdve, a (2) bekezdés vagy az (5) bekezdés sérelme nélkül nem vezetnek be újabb devizakor- látozásokat a Közösségben és Grúziában honos személyek közötti tőkemozgásra és a hozzá kapcsolódó folyó fizetésekre vonatko- zóan, és a meglévő szabályok nem válnak korlátozóbbakká. (4) A Felek konzultációt folytatnak egymással abból a célból, hogy e megállapodás célkitűzéseinek előmozdítása érdekében megkönnyítsék a Közösség és Grúzia között a (2) bekezdésben említettektől eltérő, más tőkeformák mozgását. (5) Hivatkozva e cikk rendelkezéseire, amíg nem vezetik be a grúz valutának a Nemzetközi Valutaalap (IMF) alapokmánya VIII. cikke értelmében vett teljes konvertibilitását, Grúzia kivételes körülmények között devizakorlátozásokat alkalmazhat rövid és hosszú lejáratú hitelek nyújtásával és felvételével összefüggésben, amennyiben az ilyen hitelek nyújtása esetén Grúzia számára ilyen korlátozásokat írnak elő és amennyiben e korlátozásokat Grúzia jogállása az IMF-ben megengedi. Grúzia e korlátozásokat megkü- lönböztetéstől mentesen alkalmazza. Alkalmazásuk a lehető leg- kisebb mértékben zavarja e megállapodást. Grúzia az ilyen intéz- kedések bevezetéséről és azok változásairól tájékoztatja az Együttműködési Tanácsot. (6) Az (1) és a (2) bekezdés sérelme nélkül, amennyiben kivételes körülmények között a Közösség és Grúzia közötti tőkemozgás súlyos nehézségeket okoz a Közösségben, illetve Grúziában az árfolyam-politika vagy a monetáris politika működtetésében, vagy fennáll ennek a veszélye, úgy a Közösség, illetve Grúzia legfeljebb hat hónapon át védintézkedéseket hozhat a Közösség és Grúzia közötti tőkemozgás tekintetében, ha az ilyen intézkedések feltét- lenül szükségesek. VI. FEJEZET A SZELLEMI, IPARI ÉS KERESKEDELMI TULAJDON OLTALMA 42. cikk (1) E cikk és a II. melléklet rendelkezései alapján Grúzia folytatja a szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdonjogok oltalmának fejlesz- tését annak érdekében, hogy e megállapodás hatálybalépését követő ötödik év végére a Közösségben fennálló oltalmi szinthez hasonló szintű oltalmat biztosítson, beleértve az ilyen jogok érvé- nyesítésének hatékony eszközeit. (2) Grúzia e megállapodás hatálybalépését követő ötödik év végére csatlakozik a szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdonjogok- ról szóló, a II. melléklet (1) bekezdésében említett többoldalú egyezményekhez, amelyekben a tagállamok részesek, vagy ame- lyeket a tagállamok az ezen egyezményekben foglalt vonatkozó rendelkezéseknek megfelelően ténylegesen alkalmaznak. V. CÍM JOGALKOTÁSI EGYÜTTMŰKÖDÉS 43. cikk (1) A Felek kijelentik, hogy a Grúzia és a Közösség közötti gaz- dasági kapcsolatok megerősítésének fontos feltételét képezi Grú- zia meglévő és jövőbeli jogszabályainak a Közösség jogszabályai- hoz való közelítése. Grúzia törekszik annak biztosítására, hogy jogszabályai fokozatosan összeegyeztethetőkké váljanak a Közös- ség jogszabályaival. (2) A jogszabályok közelítése különösen a következő területekre terjed ki: társasági befektetéseket szabályozó törvények és rende- letek, vámjog, társasági jog, bankjog, társasági számvitel és adók, szellemi tulajdon, munkavállalók munkahelyi védelme, pénzügyi szolgáltatások, versenyszabályok, közbeszerzés, emberek, állatok és növények egészségének és életének védelme, környezetvéde- lem, fogyasztóvédelem, közvetett adózás, műszaki szabályok és szabványok, nukleáris törvények és rendeletek, valamint szállítás. 14 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/55. kötet (3) A Közösség ezen intézkedések végrehajtásához technikai segítséget nyújt Grúziának, amely többek között a következőket ölelheti fel: – vállalkozások közötti megállapodások és társulások, valamint összehangolt magatartások, amelyek a verseny akadályozásá- hoz, korlátozásához vagy torzulásához vezethetnek, – szakértők cseréje, – korai tájékoztatás biztosítása, különösen a vonatkozó jogsza- bályokról, – szemináriumok szervezése, – képzési tevékenységek, – a piaci erőfölénnyel való visszaélés a vállalkozások részéről, – állami támogatások, amelyek torzító hatást fejtenek ki a ver- senyre, – kereskedelmi jellegű állami monopóliumok, – támogatás a vonatkozó ágazatok közösségi jogszabályainak lefordításához. – közvállalkozások és különleges vagy kizárólagos jogokkal ren- delkező vállalkozások, 44. cikk – a versenytörvények alkalmazásának felülvizsgálata és felügye- lete, valamint a betartásuk biztosítását szolgáló eszközök. (1) A 43. cikk alapján a Közösség technikai segítséget nyújt Grú- ziának a verseny területén érvényes jogszabályok megszövegezé- séhez és végrehajtásához, különösen a következők tekintetében: (2) A Felek megállapodnak abban, hogy megvizsgálják annak lehetőségét, hogy versenytörvényeiket a közöttük folyó kereske- delmet érintő esetekben összehangolt módon alkalmazzák. VI. CÍM GAZDASÁGI EGYÜTTMŰKÖDÉS 45. cikk (1) A Közösség és Grúzia gazdasági együttműködést hoz létre, amely Grúzia gazdasági reformjához, valamint fellendüléséhez és fenntartható fejlődéséhez való hozzájárulásra irányul. Ezen együttműködés mindkét Fél javára erősíti a fennálló gazdasági kapcsolatokat. (2) Politikai és egyéb intézkedéseket fognak kialakítani a gazda- sági és társadalmi reform, valamint a grúziai gazdasági és keres- kedelmi rendszerek átalakítása érdekében, amelyeket a fenntart- hatóság és a kiegyensúlyozott társadalmi fejlődés követelményei fognak vezérelni; teljes mértékben figyelembe véve a környezeti szempontokat is. (3) E cél érdekében az együttműködés különösen a gazdasági és társadalmi fejlődés, az emberi erőforrás-fejlesztés, a vállalkozások támogatása (ezen belül a privatizáció, a befektetések és a pénzü- gyi szolgáltatások fejlesztése), a mezőgazdaság és az élelmiszer- ipar, az energetika, a szállítás, a turizmus, a környezetvédelem, a regionális együttműködés és a monetáris politika területeire össz- pontosít. (4) A régió harmonikus fejlődését szem előtt tartva, különös figyelmet szentelnek az olyan intézkedéseknek, amelyek alkalma- sak arra, hogy elősegítsék az együttműködést a Kaukázuson túli régió Független Államai között és a szomszédos államokkal. (5) Az e megállapodásban meghatározott gazdasági együttműkö- dést és az együttműködés más formáit adott esetben a Közösség figyelembe véve a technikai segítségnyújtással technikai Közösség által a Független Államokban nyújtott támogathatja, segítségre vonatkozó tanácsi rendeletet, a Grúziának nyújtott közösségi technikai segítséggel kapcsolatos indikatív programban vállalt prioritásokat, valamint a kialakított koordinációs és végre- hajtási eljárásokat. 46. cikk Együttműködés az áruforgalom és szolgáltatások kereskedelme területén A Felek együttműködésük során biztosítják azt, hogy Grúzia nemzetközi kereskedelme a WTO szabályaival összhangban bonyolódjon. Ez az együttműködés a kereskedelem megkönnyítése szempont- jából közvetlenül fontos kérdésekre terjed ki, amelyek a követke- zők: – kereskedelmi és kereskedelemmel kapcsolatos kérdésekre vonatkozó politika megfogalmazása, beleértve a fizetéseket és az elszámolási mechanizmusokat, – a vonatkozó jogszabályok tervezetének elkészítése, – segítség Grúzia WTO-hoz való esetleges csatlakozásának elő- készítésében. 11/55. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 15 47. cikk Ipari együttműködés (1) Az együttműködés különösen a következők előmozdítását célozza: – üzleti kapcsolatok fejlesztése mindkét oldal gazdasági szerep- lői között, – a Közösség részvétele Grúzia erőfeszítéseiben, amelyek ipará- nak átalakítására irányulnak, – az irányítás javítása, – megfelelő kereskedelmi szabályok és gyakorlatok kialakítása, – környezetvédelem, – a hadiipari létesítmények átalakítása. (2) E cikk rendelkezései nem érintik a vállalkozásokra vonatkozó közösségi versenyszabályok végrehajtását. 48. cikk Építőipar A Felek együttműködnek az építőipar területén. Ez az együttműködés többek között a grúziai építőipari ágazat korszerűsítésére és átalakítására irányul, a piacgazdaság elveivel összhangban, és a vonatkozó egészségügyi, biztonsági és környezeti szempontok kellő figyelembevételével. 49. cikk Beruházásfejlesztés és -védelem (1) Az együttműködés a Közösség és a tagállamok vonatkozó hatásköreit és illetékességeit szem előtt tartva arra irányul, hogy kedvező légkört teremtsen a belföldi és külföldi magánbefekteté- sek számára, különösen a beruházásvédelem, a tőketranszfer és a befektetési lehetőségekre vonatkozó információcsere jobb feltéte- lei révén. (2) Az együttműködés céljai különösen a következők: – adott esetben beruházásfejlesztési és -védelmi megállapodások megkötése Grúzia és a tagállamok között, – kedvező körülmények megteremtése, amelyek bátorítják a grúz gazdaságba történő külföldi befektetéseket, – stabil és megfelelő üzleti jog és üzleti feltételek kialakítása, valamint információcsere a befektetések területén a törvények- ről, a rendeletekről és a közigazgatási gyakorlatokról, – információcsere a befektetési lehetőségekről többek között kereskedelmi vásárok, kiállítások, kereskedelmi hetek és egyéb események formájában. 50. cikk Közbeszerzés A Felek együttműködnek azon feltételek kialakításában, amelyek lehetővé szolgáltatásokra vonatkozó szerződések nyílt és versenytárgyaláson alapuló odaítélését, különösen ajánlati felhívások révén. teszik az árukra és 51. cikk Együttműködés a szabványok és a megfelelőségértékelés területén (1) A Felek közötti együttműködés előmozdítja a minőség terén követett, a nemzetközi megállapodásoknak megfelelő feltételek- hez, elvekhez és iránymutatásokhoz való felzárkózást. A szüksé- ges intézkedések megkönnyítik a megfelelőségértékelés területén a kölcsönös elismerés irányába tett előrelépést, valamint a grúz termékek minőségének javítását. (2) E célból a Felek arra törekszenek, hogy olyan technikai segít- ségnyújtási projektek keretében működjenek együtt, amelyek: – előmozdítják a megfelelő együttműködést az e területekre sza- kosodott szervezetekkel és intézményekkel, – előmozdítják a közösségi technikai szabályok alkalmazását, valamint az európai szabványok és megfelelőségértékelési eljá- rások használatát, – lehetővé teszik a minőségirányítás területén a tapasztalatok és a technikai információk cseréjét. 52. cikk Bányászat és nyersanyagok – adott esetben megállapodások megkötése Grúzia és a tagálla- mok között a kettős adóztatás elkerüléséről, (1) A Felek arra törekednek, hogy növeljék a bányászatra és nyer- sanyagokra irányuló befektetést és kereskedelmet. 16 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/55. kötet (2) Az együttműködést különösen a következő területekre össz- pontosítják: között a szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdonjogokra vonat- kozó különleges rendelkezéseket is rögzítenek. – információcsere a bányászati és a nemvasfémágazat kilátása- iról, – az együttműködés jogi keretrendszerének kialakítása, – kereskedelmi kérdések, – környezeti jogszabályok elfogadása és végrehajtása, – képzés, – biztonság a bányászatban. 53. cikk 54. cikk Oktatás és szakképzés (1) A Felek együttműködnek annak érdekében, hogy mind a közszférában, mind a magánszférában növeljék az általános okta- tás és a szakképzettség szintjét Grúziában. (2) Az együttműködést különösen a következő területekre össz- pontosítják: – a grúziai felsőoktatási és szakképzési rendszerek korszerűsí- tése, beleértve a felsőoktatási létesítmények és a felsőoktatási diplomák akkreditálási rendszerét, Tudományos és műszaki együttműködés – a köz- és a magánszektorbeli vezetők és köztisztviselők szak- képzése a meghatározásra kerülő prioritási területeken, (1) A Felek a kölcsönös előnyök alapján támogatják az együttmű- ködést a nem katonai kutatás és technológiai fejlesztés (KTF) terü- letén, figyelemmel a rendelkezésre álló erőforrásokra, a program- jaikhoz való megfelelő hozzáférésre, valamint a szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdonjogok hatékony védelmének megfelelő szintjére. (2) A tudományos és technológiai együttműködés a következő- ket öleli fel: – tudományos és műszaki információcsere, – közös KTF-tevékenység, – együttműködés az oktatási intézmények, illetve az oktatási intézmények és cégek között, – a tanárok, felsőfokú képesítéssel rendelkezők, adminisztráto- rok, fiatal tudósok és kutatók, valamint a fiatalok mobilitása, – az európai tanulmányok terén folytatott oktatás támogatása a megfelelő intézményekben, – közösségi nyelvek oktatása, – konferenciatolmácsok posztgraduális képzése, – képzési tevékenységek és mobilitási programok a KTF-fel fog- lalkozó tudósok, kutatók és szakemberek számára mindkét oldalon. – újságírók szakképzése, – oktatók szakképzése. Amennyiben az együttműködés oktatást és/vagy képzést magá- ban foglaló tevékenységek formáját ölti, az 54. cikk rendelkezé- seivel összhangban kell azokat végrehajtani. (3) Az egyik Fél lehetséges részvétele a másik Fél oktatási és szak- képzési programjaiban a Felek vonatkozó eljárásaival összhang- ban vitatható meg, továbbá, adott esetben, intézményi kereteket és együttműködési terveket fognak létrehozni, amelyek Grúziának a közösségi TEMPUS-programban való részvételére épülnek. A Felek kölcsönös megállapodás alapján a tudományos és tech- nológiai együttműködés más formáit is kialakíthatják. Az együttműködési tevékenységek során külön figyelmet kell for- dítani az olyan tudósok, mérnökök, kutatók és műszaki szakem- berek más területen történő foglalkoztatására, akik tömegpusztító fegyverek kutatásával és/vagy előállításával foglalkoznak vagy fog- lalkoztak. (3) Az e cikk hatálya alá eső együttműködést az egyes Felek által elfogadott eljárásoknak megfelelően megtárgyalt és megkötött külön megegyezések alapján valósítják meg, amelyek többek 55. cikk Mezőgazdaság és az agráripari ágazat Az együttműködés célja e területen a mezőgazdaság reformja, a grúziai mezőgazdaság, az agráripari és a szolgáltatási ágazat korszerűsítése, privatizálása és átalakítása, belföldi és külföldi piacok kialakítása a grúz termékek számára olyan feltételek mellett, amelyek biztosítják a környezet védelmét, figyelembe véve az élelmiszerellátás biztonsága javításának szükségességét, valamint az agrár- és élelmiszeripar, továbbá a mezőgazdasági termékek feldolgozásának és forgalmazásának fejlesztése. A Felek 11/55. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 17 is törekednek, hogy és mezőgazdasági arra élelmiszertermékek tekintetében fokozatosan közelítsék a grúz szabványokat a közösségi technikai szabályokhoz, beleértve az egészségügyi és növény-egészségügyi szabványokat. ipari az 56. cikk Energia (1) Az együttműködésre a piacgazdaság és az Európai Energia- charta alapelvei keretében kerül sor, szem előtt tartva az Energia- charta Szerződést, valamint az energiahatékonyságról és a kap- csolódó Energiacharta szempontokról Jegyzőkönyvet, amelynek hátteréül az európai energiapiacok fokozatos integrációja szolgál. környezeti szóló 57. cikk Környezet (1) Az Európai Energiachartát és az 1993. évi luzerni értekezlet nyilatkozatát szem előtt tartva, figyelembe véve továbbá az Ener- giacharta Szerződést és különösen annak 19. cikkét, valamint az energiahatékonyságról és a kapcsolódó környezeti szempontok- ról szóló Energiacharta Jegyzőkönyvet, a Felek továbbfejlesztik és erősítik együttműködésüket a környezet és az emberi egészség területén. (2) Az együttműködés célja a környezet romlása elleni küzdelem, és különösen a következők: – a szennyezettségi szintek hatékony felügyelete és a környezet értékelése; információs rendszer a környezet állapotáról, (2) Az együttműködés többek között a következő területekre ter- jed ki: – a helyi, a regionális és az országhatáron átterjedő levegő- és vízszennyezés leküzdése, – az energetikai politika megfogalmazása és továbbfejlesztése, – az ökológiai egyensúly helyreállítása, – az energetikai ágazat irányításának és szabályozásának javítása termelés és -felhasználás, a piacgazdasággal összhangban, – az energiaellátás, ezen belül az ellátás biztonságának gazdasá- gos és környezetileg elfogadható módon történő javítása, – a vegyi anyagok osztályozása és biztonságos kezelése, – az ipari létesítmények biztonsága, – a fenntartható, hatékony és környezetileg hatékony energia- – az energiatakarékosság és a hatékony energiafelhasználás elő- mozdítása, valamint az energiahatékonyságról és a kapcsolódó környezeti szempontokról szóló Energiacharta Jegyzőkönyv végrehajtása, – a vízminőség, – a hulladékcsökkentés, az újrafelhasználás és a biztonságos ártalmatlanítás, a Bázeli Egyezmény végrehajtása, – az energetikai infrastruktúra korszerűsítése, – a mezőgazdaság környezeti hatása, talajerózió és kémiai – az ellátás és a végfelhasználás területén az energetikai techno- lógiák javítása minden fajta energiatípus esetében, szennyezés, – az erdők védelme, – irányítói és műszaki szakképzés az energetikai szektorban, – a biodiverzitás megőrzése, a védett területek és a biológiai erő- források fenntartható felhasználása és kezelése, – energetikai anyagok és termékek szállítása és továbbítása, – a területrendezés, ezen belül az építőipar és a városfejlesztés, – az energiakereskedelem fokozásához és a befektetések ösztön- zéséhez szükséges intézményi, jogi, adózási és egyéb feltéte- lek megteremtése, – a gazdasági és a fiskális eszközök felhasználása, – vízenergia és más megújuló energiaforrások fejlesztése. – a globális éghajlatváltozás, – a környezeti nevelés és a tudatosság, (3) A Felek kicserélik egymással az energetikai ágazatba történő befektetésekre vonatkozó információkat, különösen az olaj- és gázvezetékek, valamint az egyéb energiatermék-szállítóeszközök építése és felújítása tekintetében. A Felek együttműködnek annak érdekében, hogy az energetikai ágazatba történő befektetések tekintetében a lehető leghatékonyabban végrehajtsák a IV. cím és a 49. cikk rendelkezéseit. – a radioaktivitás által érintett övezetek rehabilitációjával kap- csolatos technikai segítségnyújtás és a kapcsolódó egészségü- gyi és szociális problémák kezelése, – az országhatáron átterjedő környezeti hatások vizsgálatáról szóló Espoo-i Egyezmény végrehajtása. 18 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/55. kötet (3) Az együttműködésre különösen a következők útján kerül sor: 59. cikk – katasztrófavédelmi tervezés és más vészhelyzetek, Postai szolgáltatások és távközlés – információk és szakértők cseréje, többek között a tiszta tech- nológiák átadása, továbbá a biotechnológiák biztonságos és környezetileg elfogadható felhasználása terén, A Felek hatásköreiken és illetékességükön belül kibővítik és meg- erősítik az együttműködést a következő területeken: – közös kutatási tevékenységek, – a jogszabályok fejlesztése a közösségi szabványok szintjének elérése érdekében, – politikák és iránymutatások kialakítása a távközlési ágazat és a postai szolgáltatások fejlesztéséhez, – környezeti szakképzés és az intézmények megerősítése, – a díjszabási politika és a forgalmazás elveinek kialakítása a táv- közlési ágazatban és a postai szolgáltatások terén, – együttműködés regionális szinten, beleértve az Európai Kör- nyezetvédelmi Ügynökség keretében való együttműködést, és nemzetközi szinten, – stratégiák kialakítása, különös tekintettel a globális és éghaj- lati kérdésekre, valamint a fenntartható fejlődés elérését szem előtt tartva, – környezeti hatástanulmányok. 58. cikk Közlekedés A Felek a közlekedés területén továbbfejlesztik és megerősítik együttműködésüket. többek között Az együttműködés a grúziai közlekedési rendszerek és hálózatok átalakítására és korszerűsítésére, valamint adott esetben – a globálisabb közlekedési rendszer kialakításának összefüggésében rendszerek összeegyeztethetőségének fejlesztésére és biztosítására irányul. Külön figyelmet fordítanak a Kaukázuson túli régió Független Államai között és más szomszédos államokkal összeköttetést létesítő hagyományos közlekedési kapcsolatokra. közlekedési – a Az együttműködés többek között a következőket öleli fel: – a közúti szállítás, a vasutak, a kikötők és a repülőterek irányí- tásának és üzemeltetésének korszerűsítése, – a vasutak, a vízi utak, a közutak, a kikötők, a repülőterek és a légi közlekedési infrastruktúra korszerűsítése és fejlesztése, beleértve a közérdekű főútvonalak és a fent említett közleke- dési módok transzeurópai összeköttetéseinek korszerűsítését, különösen a Traceca-projekthez kapcsolódóan, – a kombinált szállítás támogatása és fejlesztése, – a közös kutatási és fejlesztési programok támogatása, – technológia és know-how átadása, beleértve az európai tech- nikai szabványokra és hitelesítési rendszerekre vonatkozó ismereteket, – a távközlés és a postai szolgáltatások terén projektek fejlesz- tésének ösztönzése és a befektetések számára vonzóvá tétele, – a távközlési és postai szolgáltatásnyújtás hatékonyságának és minőségének javítása, többek között az alágazatok tevékeny- ségeinek liberalizálásán keresztül, – a távközlés fokozott alkalmazása, különösen az elektronikus fizetési rendszerek területén, – távközlési hálózatok irányítása és azok optimalizálása, – megfelelő szabályozási alap a távközlési és postai szolgáltatás- nyújtáshoz, valamint a rádiófrekvencia-spektrum felhasználá- sához, – szakképzés a távközlés és a postai szolgáltatások területén a piaci feltételek mellett történő üzemeltetés szem előtt tartásá- val. 60. cikk Pénzügyi szolgáltatások Az együttműködés különösen annak megkönnyítésére irányul, hogy Grúzia az általánosan elfogadott, kölcsönös elszámolási rendszerek részévé váljon. A technikai segítségnyújtás előterében a következők állnak: – a politika kialakításához és végrehajtásához szükséges szabá- lyozói és intézményi keretek kidolgozása, beleértve a szállítási ágazat privatizálását. – a banki és pénzügyi szolgáltatások fejlesztése, a hitelforrások közös piacának kialakítása, Grúzia bevonása valamely általá- nosan elfogadott, kölcsönös elszámolási rendszerbe, 11/55. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 19 – pénzügyi rendszer és intézményeinek kialakítása Grúziában, tapasztalatcsere és személyzeti képzés, – biztosítási szolgáltatások kialakítása, amelyek többek között kedvező keretet hoznának létre ahhoz, hogy közösségi társa- ságok a biztosítási ágazaton belül közös vállalatok létrehozá- sában vegyenek részt Grúziában, valamint exporthitel- biztosítás kialakítása. Ezen együttműködés különösen ahhoz járul hozzá, hogy a pénz- ügyi szolgáltató ágazatban elősegítse a Grúzia és a tagállamok közötti kapcsolatok fejlesztését. 61. cikk Regionális fejlesztés (1) A Felek megerősítik az együttműködést a területfejlesztés és a területrendezés területén. (2) A Felek e célból ösztönzik a nemzeti, a regionális és a helyi hatóságok közötti információcserét a területfejlesztési és terület- rendezési politika, valamint a regionális politikák kialakításának módszerei terén, külön hangsúlyt helyezve a hátrányos helyzet- ben lévő területek fejlesztésére. Ösztönzik a régiók és a területfejlesztésért felelős közintézmények közötti közvetlen kapcsolatfelvételt is, többek között azzal a cél- lal, hogy kicseréljék a területfejlesztés előmozdításának módsze- reit és formáit. (2) A foglalkoztatás tekintetében az együttműködés különösen a következőkre irányuló technikai segítségnyújtásban nyilvánul meg: – a munkaerőpiac optimalizálása, – a munkaközvetítő és a tanácsadó szolgáltatások korszerűsí- tése, – szerkezetváltási programok tervezése és megvalósítása, – a helyi munkaerőpiacok fejlesztésének ösztönzése, – a rugalmas foglalkoztatási programokra vonatkozó informá- ciók kicserélése, beleértve az önálló foglalkoztatást ösztönző és a vállalkozóvá válást előmozdító programokat. (3) A Felek külön figyelmet szentelnek a szociális védelem terü- letén megvalósuló együttműködésnek, ami többek között kiter- jed a grúziai szociális védelmi reformok tervezésében és megvaló- sításában való együttműködésre. E reformoknak az a céljuk, hogy a piacgazdaságokra jellemző védelmi módszereket fejlesszenek ki Grúziában, és a reformok a szociális védelem összes formáját felölelik. 63. cikk Idegenforgalom A Felek fokozzák és fejlesztik együttműködésüket, amely a követ- kezőket öleli fel: 62. cikk Szociális együttműködés – az idegenforgalom megkönnyítése, – az információáramlás fokozása, (1) Az egészség és a biztonság területén a Felek azzal a céllal ala- kítanak ki maguk között együttműködést, hogy javítsák a mun- kavállalók egészség- és biztonságvédelmének szintjét. – know-how átadása, Az együttműködés különösen a következőket öleli fel: – oktatás és szakképzés az egészségügyi és a biztonsági terüle- ten, külön figyelmet fordítva a magas kockázatú tevékenységi területekre, – megelőző intézkedések kialakítása és támogatása a foglalko- zási megbetegedések és egyéb munkahelyi ártalmak leküzdése érdekében, – a jelentős balesetek veszélyének megelőzése és a mérgező vegyi anyagok kezelése, – a közös tevékenységek lehetőségének tanulmányozása, – együttműködés a hivatalos idegenforgalmi szervezetek között, – képzés az idegenforgalom fejlesztése érdekében. 64. cikk Kis- és középvállalkozások – kutatás a munkakörnyezettel, valamint a munkavállalók egészségével és biztonságával kapcsolatos tudásbázis fejlesz- tése érdekében. (1) A Felek arra törekednek, hogy fejlesszék és megerősítsék a kis- és középvállalkozásokat, valamint ezek egyesületeit, továbbá a közösségi és grúziai KKV-k közötti együttműködést. 20 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/55. kötet (2) Az együttműködés technikai segítségnyújtást foglal magában, különösen a következő területeken: – a közösségi és a grúz árutovábbítási rendszerek kölcsönös összekapcsolása, – jogalkotási keret kialakítása a KKV-k számára, – megfelelő infrastruktúra kifejlesztése (egy ügynökség a KKV-k támogatására, kommunikáció, segítségnyújtás egy alap meg- teremtésében a KKV-k számára), – technológiai parkok kialakítása. – az ellenőrzések és az alaki követelmények egyszerűsítése az áruforgalom tekintetében, – támogatás korszerű váminformációs rendszerek bevezeté- séhez, – szemináriumok és szakképzési gyakorlatok szervezése. 65. cikk Információ és kommunikáció információcserét. A Felek támogatják az információkezelés korszerű módszereinek kifejlesztését, beleértve a médiát, és ösztönzik a hatékony kölcsönös azon programok, amelyeknek az a célja, hogy alapvető tájékoztatással lássák el az általános közvéleményt a Közösségről és Grúziáról, beleértve, ha lehetséges, az adatbázisokhoz való hozzáférést, a szellemi tulajdonjogok teljes tiszteletben tartása mellett. Elsőbbséget kapnak 66. cikk Fogyasztóvédelem a Ez rendszereik információk fogyasztóvédelmi A Felek szoros együttműködést alakítanak ki, amelynek az a célja, hogy közötti elérjék összeegyeztethetőséget. együttműködés magában az foglalhatja a jogalkotói munkára és az intézményi reformra rendszerek vonatkozó létrehozását a veszélyes termékekről való kölcsönös tájékoztatás javítását, érdekében, a fogyasztóknak nyújtott tájékoztatás különösen a felkínált áruk és szolgáltatások ára, jellemzői tekintetében, fogyasztói érdekképviseletek között, és a fogyasztóvédelmi politikák összeegyeztethetőségének fokozását, valamint szemináriumok és szakképzési gyakorlatok szervezését. cserekapcsolatok kicserélését, kialakítását állandó a 67. cikk Vámügy (1) Az együttműködés célja a kereskedelemmel és a tisztességes kereskedelemmel kapcsolatban elfogadni tervezett összes rendel- kezésnek való megfelelés biztosítása, valamint a grúz vámrend- szernek a közösségi vámrendszerhez való közelítése. (2) Az együttműködés különösen a következőket öleli fel: – információcsere, – munkamódszerek javítása, – a Kombinált Nómenklatúra és az egységes vámokmány beve- zetése, Szükség esetén technikai segítségnyújtást biztosítanak. (3) Az e megállapodásban előirányzott további együttműködés és különösen a 72. és a 74. cikk sérelme nélkül, a Felek közigazga- tási hatóságai között a vámügyekben való kölcsönös segítségnyúj- tásra az e megállapodáshoz csatolt jegyzőkönyv rendelkezéseivel összhangban kerül sor. 68. cikk Statisztikai együttműködés kialakítása, Az együttműködés célja e területen olyan hatékony statisztikai azon megbízható rendszer statisztikákat, reform folyamatának támogatásához és figyelemmel kíséréséhez, valamint a grúziai magánvállalkozások fejlődéséhez szükségesek. amely amelyek a gazdasági biztosítja A Felek különösen a következő területeken működnek együtt: – a grúz statisztikai rendszer hozzáigazítása a nemzetközi mód- szerekhez, szabványokhoz és osztályozáshoz, – statisztikai információk cseréje – a gazdasági reformok megvalósításához és irányításához szük- információk séges makro- és mikroökonómiai statisztikai biztosítása. A Közösség e célok eléréséhez a Grúziának nyújtott technikai segítségnyújtással járul hozzá. 69. cikk Gazdaságtudomány A Felek azáltal könnyítik meg a gazdasági reform folyamatát és a gazdaságpolitikák összehangolását, hogy együttműködnek az a egymás gazdaságának jellemzőire, valamint alapvető 11/55. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 21 és gazdaságpolitikájának piacgazdaságok végrehajtására vonatkozó ismereteik szélesítése érdekében. A Felek e cserélnek a makrogazdasági teljesítményre és kilátásokra vonatkozóan. információt tervezésére célból A Közösség technikai segítségnyújtást biztosít a következők érde- kében: – Grúzia támogatása a gazdasági reform folyamatában szakér- tői tanácsadás és technikai segítségnyújtás biztosításával, – az együttműködés ösztönzése a közgazdászok között a gazda- ságpolitika kialakításához szükséges know-how átadásának meggyorsítása és az e politika szempontjából fontos kutatási eredmények széles körű elterjesztése érdekében. 70. cikk Monetáris politika A Közösség a grúz hatóságok kérésére technikai segítségnyújtást biztosít Grúzia azon törekvéseinek támogatása érdekében, amelyek monetáris rendszerének megerősítésére és valutája teljes konvertibilitásának bevezetésére irányulnak. és intézményekkel Ez technikai segítségnyújtást foglal magában Grúzia monetáris és hitelpolitikájának megtervezéséhez a nemzetközi teljes mértékben pénzügyi összehangolva, a személyzet szakképzéséhez és a pénzügyi piacok, így az értéktőzsde fejlesztéséhez. Ennek részét képezi az Európai Monetáris Rendszerre és a pénzpiacokra, valamint a tőkemozgásokra vonatkozó közösségi előírások alapelveire és működésére vonatkozó informális véleménycsere is. alkalmazásához, EGYÜTTMŰKÖDÉS A DEMOKRÁCIÁVAL ÉS AZ EMBERI JOGOKKAL KAPCSOLATOS ÜGYEKBEN VII. CÍM 71. cikk A Felek együttműködnek a demokratikus intézmények létrehozása vagy megerősítése szempontjából fontos összes kérdésben, beleértve azon intézményeket, amelyekre a nemzetközi jognak és az EBESZ elveinek megfelelően a jogállamiság, az emberi jogok és alapvető szabadságok védelmének megerősítése érdekében van szükség. Ezen együttműködés technikai segítségnyújtási programok formájában valósul meg, amelyekkel többek között a következőkhöz kívánnak támogatást nyújtani: a vonatkozó jogszabályok és előírások elkészítése, az ilyen jogszabályok végrehajtása; az igazságszolgáltatás működése; az állam igazságügyi kérdésekben játszott szerepe; és a választási rendszer működése. Ez adott esetben képzést is magában foglalhat. A Felek ösztönzik a nemzeti, regionális és igazságszolgáltatási hatóságaik, országgyűlési képviselőik és nem kormányzati szervezeteik közötti kapcsolatfelvételt és cseréket. VIII. CÍM EGYÜTTMŰKÖDÉS AZ ILLEGÁLIS TEVÉKENYSÉGEK MEGELŐZÉSÉBEN, VALAMINT AZ ILLEGÁLIS BEVÁNDORLÁS MEGELŐZÉSÉBEN ÉS ELLENŐRZÉSÉBEN 72. cikk – nemzeti jogszabályok megfogalmazása a bűncselekmények megelőzése területén, A Felek együttműködést alakítanak ki, amely a következő illegális tevékenységek megelőzésére irányul: – gazdasági bűncselekmények, ezen belül korrupció, – információs központok létrehozása, – különböző áruk, ezen belül ipari hulladék illegális kereske- hatékonyságának fokozása, – a bűncselekmények megelőzésével foglalkozó intézmények delme, – hamisítás. – a személyzet képzése és kutatási infrastruktúra kialakítása, Az előbb említett területeken az együttműködés a kölcsönös kon- zultáción és a szoros interakción alapul. Technikai és közigazga- tási segítség nyújtható a következő területeken: – a bűncselekményeket megakadályozó, kölcsönösen elfogad- ható intézkedések kidolgozása. 22 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/55. kötet 73. cikk Pénzmosás 75. cikk Illegális bevándorlás (1) A Felek egyetértenek abban, hogy erőfeszítésekre és együtt- működésre van szükség annak megelőzése érdekében, hogy pénz- ügyi rendszereiket általában a bűncselekményekből és különösen a kábítószerrel kapcsolatos bűncselekményekből származó bevé- telek tisztára mosására használják fel. (2) Az együttműködés e területen közigazgatási és technikai segítségnyújtást foglal magában, amelynek az a célja, hogy olyan alkalmas előírásokat határozzanak meg a pénzmosás ellen, ame- lyek egyenértékűek a Közösség és az illetékes nemzetközi fóru- mok, beleértve a Pénzügyi Akció Munkacsoport (FATF) által elfo- gadott előírásokkal. 74. cikk Kábítószerek intézkedések hatékonyságának A Felek hatásköreiken és illetékességeiken belül együttműködnek a kábítószerek és a pszichotróp anyagok tiltott előállítása, beszerzése és kereskedelme megakadályozására irányuló politikák eredményességének és terjesztésének fokozásában, kereslet a megakadályozását, megelőzésének Az csökkentésének együttműködés e területen a Felek közötti, a különböző, kábítószerek által érintett területek célkitűzéseire és eljárásaira vonatkozó konzultációkon és szoros együttműködésen alapul. és prekurzorok kábítószer iránti előmozdítását. a valamint beleértve és (1) A tagállamok és Grúzia megállapodnak abban, hogy együtt- működnek az illegális bevándorlás megelőzése és ellenőrzése érdekében. E célból: – Grúzia vállalja, hogy valamely tagállam kérésére további alaki követelmények nélkül visszafogadja azon állampolgárait, akik illegálisan tartózkodnak az adott tagállam területén, és – minden tagállam vállalja, hogy Grúzia kérésére további alaki követelmények nélkül visszafogadja azon állampolgárait, akik illegálisan tartózkodnak Grúzia területén. A tagállamok és Grúzia e célból megfelelő személyazonosító okmányokkal látják el állampolgáraikat. (2) Grúzia vállalja, hogy kétoldalú megállapodásokat köt az erre igényt tartó tagállamokkal, amelyekben szabályozzák a visszafo- gadásra vonatkozó egyedi kötelezettségeket, beleértve más orszá- gok olyan állampolgárainak és olyan hontalanoknak a visszafo- gadására vonatkozó kötelezettséget, akik Grúziából érkeztek az adott tagállam területére, vagy akik az adott tagállam területéről érkeztek Grúziába. (3) Az Együttműködési Tanács megvizsgálja, hogy milyen további közös erőfeszítésekre van mód az illegális bevándorlás megelőzése és ellenőrzése érdekében. IX. CÍM KULTURÁLIS EGYÜTTMŰKÖDÉS 76. cikk A Felek vállalják, hogy támogatják, ösztönzik és megkönnyítik a kulturális együttműködést. Az együttműködésbe adott esetben bevonhatók a közösségi kulturális együttműködési programok, illetve egy vagy több tagállam kulturális együttműködési programjai, és további, kölcsönös érdeklődésre számot tartó tevékenységek alakíthatók ki. Az együttműködés a következőket ölelheti fel: – információ- és tapasztalatcsere a műemlékek, a műemléki területek (építészeti örökség) és a muzeális értékek megőrzése és védelme területén, – kulturális csere a kultúra területén működő intézmények, művészek és más személyek között, – irodalmi művek fordítása. 11/55. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 23 PÉNZÜGYI EGYÜTTMŰKÖDÉS A TECHNIKAI SEGÍTSÉGNYÚJTÁS TERÜLETÉN X. CÍM Grúzia e megállapodás célkitűzéseinek elérése érdekében és a 78. , a 79. és a 80. cikkel összhangban technikai segítségnyújtásként támogatás formájában ideiglenes pénzügyi támogatásban részesül a Közösségtől. E támogatás célja Grúzia gazdasági átalakulásának felgyorsítása. 77. cikk E pénzügyi támogatást a vonatkozó tanácsi rendeletben előirányzott TACIS-program keretében biztosítják. 78. cikk 79. cikk A közösségi pénzügyi támogatás célkitűzéseit és területeit indikatív programban állapítják meg, amely a két Fél között Grúzia igényeinek, ágazati abszorpciós kapacitásának és a reformok terén elért előrehaladásának figyelembevételével létrejövő megállapodás prioritásait tükrözi. A Felek tájékoztatják erről az Együttműködési Tanácsot. 80. cikk A rendelkezésre álló erőforrások optimális felhasználása érdekében a Felek gondoskodnak arról, hogy a közösségi technikai segítségnyújtási hozzájárulásokat szorosan összehangolják a más forrásokból, így a tagállamoktól, más országoktól és nemzetközi szervezetektől, például a Nemzetközi Újjáépítési és Fejlesztési Banktól és az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Banktól származó hozzájárulásokkal. XI. CÍM INTÉZMÉNYI, ÁLTALÁNOS ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 81. cikk 83. cikk A megállapodással Együttműködési Tanács jön létre, amely felügyeli e megállapodás végrehajtását. Az Együttműködési Tanács miniszteri szinten ül össze évente egy alkalommal. Megvizsgálja a megállapodás keretében felmerülő minden nagyobb jelentőségű ügyet, valamint az e megállapodás célkitűzéseinek elérése szempontjából kölcsönös érdeklődésre számot tartó egyéb kétoldalú és nemzetközi kérdést. Az Együttműködési Tanács a két Fél közötti megállapodással megfelelő ajánlásokat is tehet. 82. cikk (1) Az Együttműködési Tanács egyrészről az Európai Unió Taná- csa és az Európai Közösségek Bizottsága tagjaiból, másrészről a grúz kormány tagjaiból áll. (1) Az Együttműködési Tanácsot feladatainak ellátása során az együttműködési bizottság segíti, amely egyrészről az Európai Unió Tanácsa és az Európai Közösségek Bizottsága tagjainak kép- viselőiből, másrészről a grúz kormány tagjainak képviselőiből áll, rendszerint főtisztviselői szinten. Az együttműködési bizottság elnöki tisztségét felváltva a Közösség, illetve Grúzia látja el. Az Együttműködési Tanács eljárási szabályzatában meghatározza az együttműködési bizottság feladatait, amelyek magukban fog- lalják az Együttműködési Tanács üléseinek előkészítését és a bizottság működésének módját. (2) Az Együttműködési Tanács átruházhatja hatáskörei bármelyi- két az együttműködési bizottságra, amely biztosítja az Együttmű- ködési Tanács ülései közötti folytonosságot. (2) Az Együttműködési Tanács maga állapítja meg eljárási sza- bályzatát. 84. cikk (3) Az Együttműködési Tanács elnökségét felváltva a Közösség egy képviselője, illetve a grúz kormány egy tagja látja el. Az Együttműködési Tanács dönthet más különbizottság vagy testület felállításáról, amely segíthet feladatainak végrehajtásában, 24 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/55. kötet és meghatározza az ilyen bizottságok vagy testületek feladatait és működésének módját. viszonyítva megkülönböztetésektől mentesen fordulhassanak a Felek illetékes bíróságaihoz és közigazgatási szerveihez személyi és tulajdonjogaik védelmében, ideértve a szellemi, ipari és keres- kedelmi tulajdonra vonatkozó jogokat is. 85. cikk (2) A Felek hatásköreik és illetékességeik korlátain belül: Az olyan kérdések megvizsgálásakor, amelyek e megállapodás keretében a GATT/WTO valamely cikkét említő rendelkezéssel kapcsolatban merülnek fel, az Együttműködési Tanács a lehető legszélesebb körben azt az értelmezést veszi figyelembe, amelyet a kérdéses GATT/WTO cikk tekintetében a WTO tagjai általánosan alkalmaznak. 86. cikk A megállapodással parlamenti együttműködési bizottság jön létre. E fórum a Grúz Parlament és az Európai Parlament tagjai számára biztosít lehetőséget a találkozásra és a véleménycserére. A bizottság az általa meghatározott időközönként ül össze. 87. cikk (1) A parlamenti együttműködési bizottság egyrészről az Európai Parlament tagjaiból, másrészről pedig a Grúz Parlament tagjaiból áll. (2) A parlamenti együttműködési bizottság maga állapítja meg eljárási szabályzatát. (3) A parlamenti együttműködési bizottság elnökségét felváltva az Európai Parlament, illetve a Grúz Parlament látja el, az eljárási szabályzatban megállapított rendelkezéseknek megfelelően. – ösztönzik a választottbírósági eljárás alkalmazását a Közösség és Grúzia gazdasági szereplői között megkötött kereskedelmi és együttműködési ügyletekből eredő viták rendezésében, – megállapodnak abban, hogy amennyiben a vitát választottbí- róság elé terjesztik, mindkét vitás Fél, kivéve, ha a Felek által választott választottbíróság szabályai másképpen rendelkez- nek, maga választhatja meg saját választottbíróját, függetlenül állampolgárságától, és hogy az elnöklő harmadik választott- bíró vagy az egyéni választottbíró harmadik állam polgára lehet, – azt fogják ajánlani gazdasági szereplőiknek, hogy kölcsönös egyetértésben válasszák meg a szerződéseikre alkalmazandó jogot, – ösztönzik az Egyesült Nemzetek Nemzetközi Kereskedelmi Jogi Bizottsága (UNCITRAL) által kidolgozott választottbí- rósági szabályok alkalmazását és a New Yorkban, 1958. június 10-én létrejött, a külföldi választottbírósági határozatok elis- meréséről és végrehajtásáról szóló egyezményt aláíró államok választottbíróságai által bonyolított választottbírósági eljárás igénybevételét. 90. cikk E megállapodás egyik Felet sem akadályozza meg abban, hogy meghozza azon intézkedéseket: 88. cikk a) amelyeket a lényeges biztonsági érdekeivel ellentétes informá- cióközlés megelőzése érdekében szükségesnek tart; A parlamenti együttműködési bizottság tájékoztatást kérhet az Együttműködési végrehajtása tekintetében, amely a bizottság számára a kért tájékoztatást megadja. e megállapodás Tanácstól A parlamenti együttműködési bizottságot Együttműködési Tanács ajánlásairól. tájékoztatják az A parlamenti együttműködési bizottság ajánlásokat tehet az Együttműködési Tanácsnak. b) amelyek fegyverek, lőszerek és hadianyagok előállításával vagy kereskedelmével, vagy védelmi célból elengedhetetlen kutatás- sal, fejlesztéssel vagy termeléssel kapcsolatosak, azzal a felté- tellel, hogy az ilyen intézkedések a nem kifejezetten katonai célú termékek tekintetében nem befolyásolják hátrányosan a versenyfeltételeket; c) amelyeket a közrend fenntartását érintő, súlyos belső zavargá- sok esetén saját biztonsága érdekében, háború vagy háborús veszéllyel fenyegető súlyos nemzetközi feszültség esetén, vagy a béke és a nemzetközi biztonság fenntartása céljából általa elfogadott kötelezettségek végrehajtása érdekében elengedhe- tetlennek tart; 89. cikk (1) E megállapodás hatókörében mindkét Fél biztosítja, hogy a másik Fél természetes és jogi személyei saját állampolgáraihoz d) amelyeket a kettős felhasználású ipari áruk és technológia ellenőrzése során nemzetközi kötelezettségei és vállalásai betartásához szükségesnek tart. 11/55. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 25 91. cikk 95. cikk (1) Az e megállapodás hatálya alá tartozó területeken és az abban foglalt különös rendelkezések sérelme nélkül: – a Grúzia által a Közösség tekintetében alkalmazott szabályok nem vezethetnek megkülönböztetéshez a tagállamok, állam- polgáraik vagy társaságaik, illetve cégeik között, – a Közösség által Grúzia tekintetében alkalmazott szabályok nem vezethetnek megkülönböztetéshez a grúz állampolgárok vagy társaságok és cégek között. (2) Az (1) bekezdés rendelkezései nem érintik a Felek azon jogát, hogy alkalmazzák adójogszabályaik vonatkozó rendelkezéseit azokra az adózókra, akik lakóhelyük tekintetében nincsenek azo- nos helyzetben. E megállapodás alkalmazásában a „Felek” kifejezés egyrészről Grúziát, másrészről pedig hatásköreikkel összhangban a illetve a Közösséget és a Közösséget vagy a tagállamokat, tagállamokat jelenti. 96. cikk Amennyiben az e megállapodás hatálya alá tartozó ügyek az Energiacharta Szerződés és a hozzá csatolt jegyzőkönyvek hatálya alá esnek, úgy a hatálybalépéstől kezdve az említett szerződést és jegyzőkönyveket kell alkalmazni az ilyen ügyekre, azonban csak olyan mértékben, amennyiben ezt e szerződés és jegyzőkönyvek meghatározzák. 92. cikk 97. cikk (1) Bármelyik Fél e megállapodás alkalmazásából vagy értelme- zéséből adódó bármely vitát az Együttműködési Tanács elé ter- jeszthet. (2) Az Együttműködési Tanács a vitát ajánlással rendezheti. (3) Abban az esetben, ha a vitát nem lehetséges a (2) bekezdés szerint rendezni, bármelyik Fél értesítheti a másik Felet egyeztető kijelöléséről; ekkor a másik Fél két hónapon belül köteles egy második választott bírót kijelölni. Ennek az eljárásnak az alkal- mazása szempontjából a Közösséget és a tagállamokat együtt az egyik Félnek kell tekinteni. Az Együttműködési Tanács kijelöl egy harmadik egyeztető bírót. Az egyeztető bírák ajánlásukat többségi szavazással hozzák meg. Az ilyen ajánlások a Felekre nézve nem kötelezők. (4) Az Együttműködési Tanács meghatározhatja a vitarendezés eljárási szabályait. 93. cikk A Felek megállapodnak abban, hogy valamely Fél kérésére a megfelelő csatornákon keresztül haladéktalanul konzultálnak annak érdekében, hogy megvitassák az e megállapodás értelmezése vagy végrehajtása, illetve a Felek közötti kapcsolatok egyéb vonatkozása tekintetében felmerülő ügyeket. időbeli hatálya E megállapodás az első alkalommal 10 évre jön létre. E megállapodás automatikusan meghosszabbodik, kivéve ha az egyik Fél a lejárat előtt hat hónappal írásban értesíti a másik Felet e megállapodás felmondásáról. évről évre 98. cikk (1) A Felek megteszik azon általános és konkrét intézkedéseket, amelyek ahhoz szükségesek, hogy teljesíthessék e megállapodás szerinti kötelezettségeiket. Gondoskodnak arról, hogy az e meg- állapodásban rögzített célkitűzések teljesüljenek. (2) Amennyiben az egyik Fél úgy ítéli meg, hogy a másik Fél nem teljesítette e megállapodás szerinti kötelezettségét, megfelelő intézkedéseket tehet. Mielőtt erre sor kerülne, a különösen sürgős esetek kivételével, az Együttműködési Tanács rendelkezésére bocsát minden olyan vonatkozó információt, amely a helyzet ala- pos vizsgálatához szükséges annak érdekében, hogy a Felek szá- mára kölcsönösen elfogadható megoldást találjanak. Az intézkedések megválasztása során előnyben kell részesíteni azon intézkedéseket, amelyek a legkevésbé zavarják e megállapo- dás működését. Ezen intézkedésekről haladéktalanul értesítik az Együttműködési Tanácsot, ha a másik Fél ezt kéri. 99. cikk E cikk rendelkezései semmilyen módon nem érintik és nem sértik a 14. , a 92. és a 98. cikket. Az I. , a II. , a III. , a IV. és az V. melléklet a jegyzőkönyvvel együtt e megállapodás szerves részét képezi. 94. cikk 100. cikk Az e megállapodás alapján Grúzia számára biztosított bánásmód semmilyen esetben sem lehet kedvezőbb, mint a tagállamok által egymás részére biztosított bánásmód. Mindaddig, amíg nem érnek el e megállapodás keretében a magánszemélyek és a gazdasági szereplők számára egyenértékű jogokat, e megállapodás nem érinti a számukra a meglévő, 26 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/55. kötet egyrészről egy vagy több tagállamot, másrészről Grúziát kötelező jogokat, kivéve a megállapodásokon keresztül biztosított a valamint Közösség tagállamok e az megállapodáson alapuló kötelezettségeinek sérelme nélkül. tartozó területeket, illetékességébe illetékességébe területeket, tartozó 101. cikk E megállapodást egyrészről azokon a területeken kell alkalmazni, amelyeken az Európai Közösséget, az Európai Szén- és Acélközösséget, valamint az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó a szerződésekben meghatározott feltételekkel, másrészről Grúzia területén. alkalmazandóak, szerződések azokban az 104. cikk E megállapodást a Felek saját eljárásaiknak megfelelően hagyják jóvá. E megállapodás az azt a napot követő második hónap első napján lép hatályba, amelyen a Felek értesítik az Európai Unió Tanácsának főtitkárát az első bekezdésben említett eljárások befejezéséről. Hatálybalépésétől, a Grúzia és a Közösség közötti kapcsolatok tekintetében, e megállapodás lép az Európai Gazdasági Közösség, az Európai Atomenergia-közösség és a Szovjetunió között Brüsszelben, 1989. december 18-án aláírt, a kereskedelemről, valamint a gazdasági és kereskedelmi együttműködésről szóló megállapodás helyébe. 102. cikk E megállapodás letéteményese az Európai Unió Tanácsának főtitkára. 105. cikk 103. cikk E megállapodás eredeti példányát, amelynek angol, dán, finn, francia, görög, holland, német, olasz, portugál, spanyol, svéd, valamint grúz nyelvű szövege egyaránt hiteles, az Európai Unió Tanácsának főtitkáránál helyezik letétbe. Abban az esetben, ha az e megállapodás hatálybalépéséhez szükséges eljárások befejezéséig e megállapodás bizonyos részeinek rendelkezéseit a Közösség és Grúzia közötti ideiglenes megállapodás révén életbe léptetik, a Felek megállapodnak abban, között „e megállapodás ilyen hogy hatálybalépésének ideiglenes megállapodás az hatálybalépésének a napját jelenti. körülmények napja” az Hecho en Luxemburgo, el veintidós de abril de mil novecientos noventa y seis. Udfærdiget i Luxembourg, den toogtyvende april nitten hundrede og seksoghalvfems. Geschehen zu Luxemburg am zweiundzwanzigsten April neunzehnhundertsechsundneunzig. Έγινε στο Λουξεμβούργο, στις είκοσι δύο Απριλίου χίλια εννιακόσια ενενήντα έξι. Done at Luxembourg on the twenty-second day of April in the year one thousand nine hundred and ninety-six. Fait à Luxembourg, le vingt-deux avril mil neuf cent quatre-vingt-seize. Fatto a Lussemburgo, addì ventidue aprile millenovecentonovantasei. Gedaan te Luxemburg, de tweeëntwintigste april negentienhonderd zesennegentig. Feito no Luxemburgo, em vinte e dois de Abril de mil novecentos e noventa e seis. Tehty Luxemburgissa kahdentenakymmenentenätoisena päivänä huhtikuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäkuusi. Som skedde i Luxemburg den tjugoandra april nittonhundranittiosex. 11/55. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 27 Pour le Royaume de Belgique Voor het Koninkrijk België Für das Königreich Belgien Cette signature engage également la Communauté française, germanophone, la Région wallonne, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale. la Communauté flamande, la Communauté Deze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brusselse Hoofdstedelijke Gewest. Diese Unterschrift verbindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt. For Kongeriget Danmark Für die Bundesrepublik Deutschland Για την Ελληνική Δημοκρατία 28 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/55. kötet Por el Reino de España Pour la République française Thar ceann na hÉireann For Ireland Per la Repubblica italiana Pour le Grand-Duché de Luxembourg 11/55. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 29 Voor het Koninkrijk der Nederlanden Für die Republik Österreich Pela República Portuguesa Suomen tasavallan puolesta För Republiken Finland För Konungariket Sverige For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland 30 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/55. kötet Por las Comunidades Europeas For De Europæiske Fællesskaber Für die Europäischen Gemeinschaften Για τις Ευρωπαϊκές Κοινότητες For the European Communities Pour les Communautés européennes Per le Comunità europee Voor de Europese Gemeenschappen Pelas Comunidades Europeias Euroopan yhteisöjen puolesta För Europeiska gemenskaperna 11/55. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 31 A CSATOLT DOKUMENTUMOK JEGYZÉKE I. melléklet A Grúzia által a 9. cikk (3) bekezdésével összhangban a Független Államoknak nyújtott előnyök indikatív jegyzéke II. melléklet A 42. cikkben említett, szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdonról szóló egyezmények III. melléklet A 26. cikk (3) bekezdésében említett pénzügyi szolgáltatások IV. melléklet A Közösség fenntartásai a 23. cikk (2) bekezdésével összhangban V. melléklet Grúzia fenntartásai a 23. cikk (4) bekezdésével összhangban Jegyzőkönyv a közigazgatási hatóságok közötti kölcsönös vámügyi segítségnyújtásról 32 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/55. kötet I. MELLÉKLET A GRÚZIA ÁLTAL A 9. CIKK (3) BEKEZDÉSÉVEL ÖSSZHANGBAN A FÜGGETLEN ÁLLAMOKNAK NYÚJTOTT ELŐNYÖK INDIKATÍV JEGYZÉKE Az összes Független Állam tekintetében: 1. Nem vetnek ki behozatali vámokat. 2. A behozatalra nem alkalmaznak sem HÉA-t, sem jövedéki adót. 3. A nem kereskedelmi tevékenységek különleges rendszerének alkalmazása, beleértve az e tevékenységekből eredő fizetéseket is. 11/55. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 33 II. MELLÉKLET A 42. CIKKBEN EMLÍTETT, SZELLEMI, IPARI ÉS KERESKEDELMI TULAJDONRÓL SZÓLÓ EGYEZMÉNYEK (1) A 42. cikk (2) bekezdése a következő többoldalú egyezményeket érinti: – Nemzetközi egyezmény az előadóművészek, a hangfelvétel-előállítók és a műsorsugárzó szervezetek védelméről (Róma, 1961), – Jegyzőkönyv a védjegyek nemzetközi lajstromozásáról szóló Madridi megállapodáshoz (Madrid, 1989), – Nizzai megállapodás az áruk és szolgáltatások védjegylajstromozás céljából történő nemzetközi osztályozásáról (Genfi okmány, 1977, módosítva 1979-ben), – Budapesti szerződés a mikroorganizmusok szabadalmi eljárás céljából történő letétbe helyezése nemzetközi elismeréséről (1977, módosítva 1980-ban), – Nemzetközi egyezmény az új növényfajták oltalmáról (UPOV) (Genfi okmány, 1991). (2) Az Együttműködési Tanács ajánlhatja, hogy a 42. cikk (2) bekezdését alkalmazzák más többoldalú egyezményre is. Ha a szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdon területén a kereskedelmi feltételeket érintő problémák fordulnak elő, az egyik Fél kérésére sürgős konzultációt folytatnak a kölcsönösen kielégítő megoldás elérése érdekében. (3) A Felek megerősítik, hogy nagy jelentőséget tulajdonítanak a következő többoldalú egyezményekből eredő kötelezettségeiknek: – Berni egyezmény az irodalmi és művészeti művek védelméről (Párizsi okmány, 1971), – Párizsi egyezmény az ipari tulajdon oltalmáról (Stockholmi okmány, 1967, módosítva 1979-ben), – Madridi megállapodás a védjegyek nemzetközi lajstromozásáról (Stockholmi okmány, 1967, módosítva 1979-ben), – Szabadalmi együttműködési szerződés (Washington, 1970, módosítva 1979-ben és 1984-ben). (4) E megállapodás hatálybalépésétől kezdve Grúzia a szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdon elismerése és védelme tekintetében a közösségi társaságokat és állampolgárokat legalább olyan kedvező bánásmódban részesíti, mint amelyet kétoldalú megállapodások alapján harmadik országoknak biztosít. (5) A (4) bekezdés rendelkezései nem vonatkoznak a Grúzia által tényleges viszonosság alapján harmadik országoknak biztosított előnyökre és a Grúzia által az egykori SZSZKSZ más országainak biztosított előnyökre. 34 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/55. kötet III. MELLÉKLET A 26. CIKK (3) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT PÉNZÜGYI SZOLGÁLTATÁSOK A pénzügyi szolgáltatás a Fél pénzügyi szolgáltatója által felkínált, pénzügyi jellegű szolgáltatás. A pénzügyi szolgáltatások közé a következő tevékenységek tartoznak: A. Valamennyi biztosítási és biztosításhoz kapcsolódó szolgáltatás 1. Közvetlen biztosítás (beleértve az együttes biztosítást is) i. élet ii. nem élet 2. Viszontbiztosítás és visszaengedményezés 3. Biztosítási közvetítés, úgymint biztosítási alkuszi és ügynöki tevékenység 4. Járulékos biztosítási szolgáltatások, úgymint tanácsadás, biztosításmatematikai, kockázatértékelési és kárrendezési szolgáltatások B. Banki és egyéb pénzügyi szolgáltatások (a biztosítást kivéve) 1. Betétek és más visszafizetendő pénzeszközök elfogadása az ügyfelektől 2. Mindenfajta kölcsönnyújtás, beleértve többek között a fogyasztói hitelt, a jelzáloghitelt, a faktorálást és a kereskedelmi ügyletek finanszírozását 3. Pénzügyi lízing 4. Valamennyi fizetési és pénzátutalási szolgáltatás, beleértve a hitelkártyát és a betéti kártyát, az utazási csekket és a bankcsekket 5. Garanciák és kötelezettségvállalások 6. Kereskedés saját számlára vagy ügyfelek számlájára, akár tőzsdén, akár tőzsdén kívüli forgalmon vagy más módon, a következőkkel: a) pénzpiaci eszközök (csekkek, váltók, letéti jegyek stb. ) b) deviza c) származékos termékek, de nem kizárólag határidős és opciós ügyletek d) árfolyam- és kamatláb instrumentumok, ezen belül olyan termékek, mint a swap, a határidős kamatláb-megállapodások stb. e) átruházható értékpapírok f) egyéb forgatható instrumentumok és pénzügyi eszközök, ezen belül veretlen arany 7. Részvétel minden fajta értékpapír (akár nyilvános, akár zárt körű) kibocsátásában, beleértve a megbízottként való jegyzést és elhelyezést, valamint az ilyen kibocsátásokhoz kapcsolódó szolgáltatások nyújtása 8. Pénzügynöki tevékenység 9. Vagyonkezelés, úgymint készpénz- vagy portfóliókezelés, mindenfajta befektetési alapok kezelése, nyugdíjalap-kezelés, értékpapír-letétek őrzése és bizalmi vagyonkezelői szolgáltatások 10. Pénzügyi eszközökkel kapcsolatos elszámolási és klíringszolgáltatások, beleértve az értékpapírokat, a származékos pénzügyi termékeket és más forgatható értékpapírokat 11/55. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 35 11. Tanácsadói, közvetítői és más járulékos pénzügyi szolgáltatások az 1–10. pontban felsorolt összes tevékenység tekintetében, ezen belül hitelreferencia és -elemzés, befektetés- és portfóliókutatás, illetve -tanácsadás, tanácsadás társasági felvásárlásokkal, társasági átszervezéssel és stratégiaalkotással kapcsolatban 12. Pénzügyi információk szolgáltatása és továbbítása, pénzügyi adatfeldolgozás és a kapcsolódó szoftverek az egyéb pénzügyi szolgáltatók részéről A pénzügyi szolgáltatások meghatározásából kizárják a következő tevékenységeket: a) központi bankok vagy más közintézmények által monetáris vagy árfolyam-politika céljából kifejtett tevékenységek b) központi bankok, kormányzati szervek, minisztériumok vagy közintézmények által a kormány számlájára vagy kezességvállalása mellett folytatott tevékenységek, kivéve akkor, ha e tevékenységeket az állami szervezetekkel versenyezve pénzügyi szolgáltatók is végezhetik c) a kötelező társadalombiztosítás vagy az állami nyugdíjbiztosítás részét képező tevékenységek, kivéve akkor, ha e tevékenységeket az állami szervekkel vagy magánintézményekkel versenyezve pénzügyi szolgáltatók is végezhetik 36 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/55. kötet IV. MELLÉKLET A KÖZÖSSÉG FENNTARTÁSAI A 23. CIKK (2) BEKEZDÉSÉVEL ÖSSZHANGBAN Bányászat Egyes tagállamokban a nem közösségi ellenőrzésű társaságok számára a bányászat és a kitermelési jogok tekintetében koncessziót írhatnak elő. Halászat A Közösség tagállamainak szuverenitásán vagy joghatóságán belüli tengeri vizekben található biológiai erőforrásokhoz és halászterületekhez való hozzáférés és azok felhasználása, eltérő rendelkezés hiányában, a közösségi tagállamok valamelyikének lobogója alatt hajózó és a közösségi területen lajstromozott halászhajókra korlátozódik. Ingatlanvásárlás A nem közösségi társaságok ingatlanvásárlását egyes tagállamokban korlátozzák. Audiovizuális szolgáltatások, beleértve a rádiót is Az előállítás és a terjesztés, ezen belül a műsorszórás és a nyilvánosság számára történő közvetítés egyéb formái tekintetében a nemzeti bánásmód fenntartható bizonyos származási feltételeknek megfelelő audiovizuális alkotások számára. Távközlési szolgáltatások, beleértve a mobil- és a műholdas szolgáltatásokat is Fenntartott szolgáltatások Egyes tagállamokban a kiegészítő szolgáltatások és az infrastruktúra tekintetében korlátozott a piacra való jutás. Szakmai szolgáltatások Olyan természetes személyek számára fenntartott szolgáltatások, akik a tagállamok állampolgárai. E személyek bizonyos feltételek mellett társaságokat alapíthatnak. Mezőgazdaság Egyes tagállamokban nem alkalmazható a nemzeti bánásmód az olyan nem közösségi ellenőrzésű társaságokra, amelyek mezőgazdasági vállalkozást kívánnak indítani. A nem közösségi ellenőrzésű társaságok csak bejelentéssel vagy, szükség esetén, engedéllyel vásárolhatnak szőlőültetvényt. Hírügynökségi szolgáltatások Egyes tagállamokban korlátozzák a kiadó társaságokban és műsorszóró társaságokban való külföldi részesedést. 11/55. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 37 V. MELLÉKLET GRÚZIA FENNTARTÁSAI A 23. CIKK (4) BEKEZDÉSÉVEL ÖSSZHANGBAN (1) A jelenlegi grúziai befektetési jogszabályok előírják, hogy a külföldi társaságok befektetéseit és a grúz társaságok olyan befektetéseit, amelyekben az állam nem rendelkezik ellenőrző részesedéssel (1), engedélyeztetni kell az illetékes grúz hatóságoknál. Az ilyen engedélyek kiadásának feltételei a grúz jogban rögzítettek szerint nem vezethetnek megkülönböztetéshez a grúz magántársaságok és a külföldi társaságok között. Ez az engedélyeztetés nem használható fel arra, hogy semmissé tegyék az e megállapodás 23. cikkének (4) bekezdése alapján a közösségi társaságoknak nyújtott előnyöket, sem arra, hogy megkerüljék e megállapodás egyéb rendelkezéseit. Különösen nem használható fel arra, hogy bármilyen gazdasági tevékenységi területen megakadályozza közösségi társaságok létrehozását, kivéve a következőkben meghatározottak szerint. Az engedélyek kellő indoklás nélkül nem vonhatók vissza, és a visszavonás ellen fellebbezéssel, továbbá ha szükséges, vitarendezéssel lehet élni. Grúzia az engedélyeztetésre vonatkozó jogszabályait legkésőbb 1998. december 31-ig összhangba hozza a szokásos nemzetközi gyakorlattal és különösen a közösségi jogszabályokkal. A Közösség e területen technikai segítséget nyújt. Grúzia az átmeneti időszak alatt nem tesz olyan intézkedéseket és lépéseket, amelyek korlátozottabbá tennék a közösségi társaságok létesítésének és működésének feltételeit, mint amelyek az e megállapodás parafálásának napja előtti napon fennálltak. (2) A következő területeken tilos a külföldi befektetés: – Grúzia védelme és biztonsága, – kábítószerek és pszichotróp anyagok előállítása és értékesítése, – kábító vagy mérgező hatású anyagokat tartalmazó növények termesztése és értékesítése. (3) A külföldi társaságoknak külön engedélyt kell beszerezniük az illetékes grúz hatóságoktól, ha Grúzia határain belüli 20 km-en sávban, vagy egyéb, a nemzetbiztonság vagy Grúzia környezetvédelme szempontjából fontosként megjelölt zónákban kívánnak tevékenységet folytatni. (4) A grúz jogszabályok a következő gazdasági tevékenységi területeken előírják, hogy a külföldi részesedésű társaságokban az államnak legalább 51 %-os részesedéssel kell rendelkeznie. Ez a százalékarány akkor csökkenthető, ha Grúzia parlamentje így határoz: – országos jelentőségű gáz- és olajvezetékek, kommunikációs és energiaátviteli vezetékek, hővezetékek üzemeltetése és az üzemeltetésükhöz elengedhetetlen épületek és egyéb létesítmények, – országos jelentőségű autópályák és vasutak, repülőterek és tengeri kikötők üzemeltetése Grúziában, – értékpapírok, bankjegyek, érmék és bélyegek kibocsátása, – nagyon veszélyes fertőző betegségben szenvedő betegek kezelése, beleértve a fertőző bőr- és nemi betegségeket, valamint elmebajokat is, – veszélyes betegségekben szenvedő állatok állatorvosi kezelése, – tiszta szesz előállítása. (1) Az „ellenőrzés” fogalmáról szóló, e megállapodáshoz csatolt együttes nyilatkozat meghatározása szerint. 38 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/55. kötet (5) A grúz jogszabályok a hosszú lejáratú földbérlet tekintetében nem tesznek ugyan különbséget a külföldi befektetők és a grúz, nem állami vállalkozások között, jelenleg azonban nem engedélyezik számukra, hogy földet vagy természeti erőforrásokat vásároljanak. (6) Azoknak a társaságoknak, amelyek ásványlelőhelyeket kívánnak felkutatni vagy kitermelni, vagy természeti erőforrásokat kívánnak kiaknázni és kitermelni Grúziában vagy Grúzia kontinentális talapzatán, a grúz kormány koncessziójára van szükségük. Az e mellékletben szereplő fenntartások alkalmazása semmilyen esetben nem eredményezhet a harmadik országok társaságainak biztosított bánásmódnál kedvezőtlenebb bánásmódot. E korlátozások minden enyhítését kiterjesztik a közösségi társaságokra a nemzeti bánásmód vagy a legnagyobb kedvezmény elve közül a kedvezőbb alapján. A grúziai befektetési jogszabályok jövőbeli továbbfejlesztésére e megállapodás rendelkezéseivel és szellemével összhangban kerül majd sor, beleértve különösen annak általános elveit, a társaságok létrehozását és működtetését érintő feltételeket, továbbá a jogalkotói együttműködésre vonatkozó rendelkezéseket (I. , IV. és V. cím), valamint a társaságok létrehozásával kapcsolatban a Közösség és Grúzia között létrejött levélváltást. 11/55. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 39 a közigazgatási hatóságok közötti kölcsönös vámügyi segítségnyújtásról JEGYZŐKÖNYV 1. cikk 3. cikk Meghatározások Jogsegély megkeresés alapján E jegyzőkönyv alkalmazásában: (1) A megkeresett hatóság a megkereső hatóságot kérésére ellátja az összes vonatkozó információval, amely lehetővé teszi számára a vámjogszabályok helyes alkalmazását, beleértve az olyan észlelt vagy tervezett tevékenységekre vonatkozó információkat, ame- lyek sértik vagy sérthetik a vámjogszabályokat. a) „vámjogszabályok”: a Felek területén alkalmazandó olyan jogi vagy közigazgatási rendelkezések, amely a behozatalt, a kivi- telt, az áruk továbbítását és vámeljárás alá helyezését szabá- lyozzák, beleértve a tiltó, korlátozó és szabályozó intézkedé- seket; (2) A megkeresett hatóság a megkereső hatóságot kérésére tájé- koztatja arról, hogy az egyik Fél területéről kivitt árukat megfele- lően hozták-e be a másik Fél területére, és adott esetben megadja az árukra alkalmazott vámeljárást. b) „kérelmező hatóság”: az az illetékes közigazgatási hatóság, amelyet a Fél e célból kijelölt, és amely vámügyi segítséget kér; (3) A megkeresett hatóság a megkereső hatóság kérésére törvé- nyeinek keretei között megteszi a szükséges lépéseket a követke- zők megfigyelés alá vonásának biztosítása érdekében: c) „megkeresett hatóság”: az az illetékes közigazgatási hatóság, amelyet a Fél e célból kijelölt, és amelyhez vámügyi segítségért folyamodnak; d) „személyes adat”: minden olyan információ, amely azonosított vagy beazonosítható magánszemélyre vonatkozik. 2. cikk Hatály (1) A Felek a hatásköreikbe tartozó területeken az e jegyzőkönyv- ben meghatározott módon és feltételek mellett segítenek egymás- nak a vámjogszabályokat sértő tevékenységek megelőzésében, fel- derítésében és kivizsgálásában. (2) Az e jegyzőkönyvben meghatározott vámügyi segítségnyúj- tást kell alkalmazni a Felek azon közigazgatási hatóságaira, ame- lyek e jegyzőkönyv alkalmazásában illetékesek. Ez nem sérti a köl- csönös bűnügyi jogsegélyre irányadó szabályokat. Nem tartoznak a hatálya alá az igazságügyi hatóság kérésére gyakorolt hatáskö- rök alapján szerzett információk, kivéve ha a szóban forgó ható- ságok ebben állapodnak meg. a) olyan természetes vagy jogi személyek, akikről alapos okkal feltételezhető, hogy vámjogszabályokat szegnek vagy szegtek meg; b) azon helyek, ahol oly módon tárolnak árukat, amely okot ad a gyanúra, hogy az áruk rendeltetése vámjogszabályt sértő tevékenységek ellátása; c) azon árumozgások, amelyeket azért jelentettek be, mert eset- legesen a vámjogszabályok megsértéséhez vezethetnek; d) olyan szállítóeszközök, amelyekről okkal feltételezhető, hogy vámjogszabályt sértő tevékenységek során használták vagy használhatják fel. 4. cikk Önkéntes jogsegély A Felek törvényeikkel, szabályaikkal és egyéb jogi eszközeikkel összhangban előzetes kérés nélkül is segítséget nyújtanak egymás- nak, ha úgy ítélik meg, hogy erre a vámjogszabályok helyes alkal- mazása érdekében szükség van, amennyiben a következőkre vonatkozó információkat szereznek: – olyan tevékenységek, amelyek látszólag vagy ténylegesen vám- jogszabályokat sértenek, és amelyek a másik Fél érdeklődésére számot tarthatnak, 40 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/55. kötet – az ilyen tevékenységek végrehajtása során használt új eszkö- zök és módszerek, (3) A kérelmeket a megkeresett hatóság valamely hivatalos nyel- vén vagy az e hatóság számára elfogadható nyelven kell benyúj- tani. – olyan áruk, amelyekről ismert, hogy vámjogszabály-sértés tár- gyát képezik, – olyan természetes vagy jogi személyek, akikről alapos okkal feltételezhető, hogy vámjogszabályokat szegnek vagy szegtek meg; – olyan szállítóeszközök, amelyekről alapos okkal feltételezhető, hogy vámjogszabályt sértő tevékenységek során használták vagy használhatják fel. 5. cikk Kézbesítés/értesítés A megkereső hatóság kérésére a megkeresett hatóság jogszabálya- ival összhangban megtesz minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy a területén tartózkodó vagy letelepedett címzet- tek részére az e jegyzőkönyv hatókörébe tartozó: – összes iratot kézbesítse, – az összes határozatról értesítést küldjön. Ilyen esetekben magának a kérésnek a tekintetében a 6. cikk (3) bekezdését kell alkalmazni. 6. cikk A jogsegély iránti megkeresések alakja és tartalma (1) Az e jegyzőkönyv szerinti megkereséseket írásban kell benyúj- tani. A megkereséshez mellékelni kell azon iratokat, amelyek a kérés teljesítéséhez szükségesek. Amennyiben a helyzet sürgős- sége megkívánja, a szóbeli kérelem is elfogadható, de azt haladék- talanul írásban is meg kell erősíteni. (2) Az e cikk (1) bekezdése szerinti megkeresések a következő információkat tartalmazzák: (4) Ha a megkeresés nem felel meg az alaki követelményeknek, kérhető javítása vagy kiegészítése; elővigyázatossági intézkedések azonban elrendelhetők. 7. cikk A megkeresések végrehajtása (1) A jogsegély iránti megkeresések teljesítése érdekében a meg- keresett hatóság illetékességének és rendelkezésre álló erőforrá- sainak határain belül úgy jár el, mintha hivatalból vagy ugyana- zon Fél más hatóságainak megkeresése alapján járna el, és átadja a már birtokában lévő információkat, megfelelő nyomozást végez, vagy gondoskodik elvégzésükről. Ezt a rendelkezést kell azon igazgatási szervezeti egységre is alkalmazni, amelynek a megke- resett hatóság kérést címez, ha ez utóbbi saját maga nem tud eljár- ni. (2) A jogsegély iránti megkereséseket a megkeresett Fél törvénye- ivel, szabályaival és más jogi eszközeivel összhangban hajtják vég- re. (3) A Fél kellően meghatalmazott tisztviselői a másik érintett Fél beleegyezésével és az utóbbi által meghatározott feltételek betar- tásával beszerezhetik a megkeresett hatóság vagy más olyan ható- ság hivatalaitól, amelyért a megkeresett hatóság felel, a vámjog- szabályokat sértő vagy esetlegesen sértő tevékenységekre vonatkozó azon információkat, amelyekre a megkereső hatóság- nak az e jegyzőkönyvben meghatározott célok érdekében szük- sége van. (4) Az egyik Fél tisztviselői a másik érintett Fél beleegyezésével és az utóbbi által meghatározott feltételek mellett jelen lehetnek az utóbbi Fél területén végzett nyomozásoknál. a) a kérelmet benyújtó megkereső hatóság megnevezését; 8. cikk b) a kért intézkedést; c) a kérelem tárgyát és indoklását; d) az érintett törvényeket, szabályokat és más jogi előírásokat; e) a vizsgálat célpontját képező természetes vagy jogi személyek lehető legpontosabb és legrészletesebb megjelölését; Az információk közlésének formája (1) A megkeresett hatóság a vizsgálatok eredményeit iratok, hite- lesített iratmásolatok, jelentések és hasonló eszközök formájában közli a megkereső hatósággal. f) a vonatkozó tények és a már elvégzett vizsgálatok összefogla- lását, kivéve az 5. cikkben meghatározott esetekben. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott iratok helyettesíthetők azonos céllal, bármilyen formában előállított számítógépes infor- mációkkal. 11/55. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 41 9. cikk beleegyezését. Ezen túlmenően, a felhasználás az utóbbi hatóság által meghatározott korlátozások hatálya alá esik. Kivételek a jogsegélynyújtási kötelezettség alól (1) A Felek megtagadhatják az e jegyzőkönyvben meghatározott jogsegélynyújtás biztosítását, amennyiben ez: a) feltehetően sértené Grúzia vagy valamely tagállam szuvereni- tását, amelytől e jegyzőkönyv alapján jogsegélyt kértek; vagy b) feltehetően sértené a közrendet, a közbiztonságot vagy más létfontosságú érdeket, különösen a 10. cikk (2) bekezdésében említett esetekben; vagy c) a vámjogszabályokon kívüli valutaügyi vagy adózási szabályo- kat érintene; vagy d) ipari, kereskedelmi vagy szakmai titkot sértene. (2) Amennyiben a megkereső hatóság olyan segítséget kér, ame- lyet maga nem tudna biztosítani, ha erre kérnék, úgy kérésében erre felhívja a figyelmet. Ezután a megkeresett hatóság eldöntheti azt, milyen választ ad a megkeresésre. (3) Ha visszautasítják a jogsegélynyújtást, a megkereső hatóságot késedelem nélkül értesíteni kell a döntésről és okairól. (4) A (3) bekezdés nem akadályozza meg az információknak a vámjogszabályok betartásának elmulasztása miatt a későbbiekben indított bírósági vagy közigazgatási eljárásban való felhasználá- sát. Az illetékes hatóságot, amely az információkat kiadta, értesí- tik e felhasználásukról. (5) A Felek a jegyzőkönyvekben, jelentésekben és tanúvallomá- sokban, valamint a bírósági eljárások és vádemelések során bizo- nyítékként felhasználhatják az e jegyzőkönyv rendelkezéseivel összhangban szerzett információkat és megtekintett iratokat. 11. cikk Szakértők és tanúk (1) A megkeresett hatóság tisztviselője felhatalmazást kaphat arra, hogy a kapott felhatalmazás korlátain belül a másik Fél igaz- ságszolgáltatásában szakértőként vagy tanúként megjelenjen az e jegyzőkönyv hatálya alá tartozó ügyeket érintő bírósági vagy köz- igazgatási eljárásban, és bemutassa azokat a tárgyakat, iratokat vagy hitelesített másolataikat, amelyek az eljáráshoz szükségesek. A megjelenés iránti megkeresésben konkrétan meg kell jelölni, hogy a tisztviselőt milyen ügyben és milyen minőségben vagy jogosultság alapján kérdezik meg. (2) A meghatalmazott tisztviselő a fennálló jogszabályok által a megkereső hatóság tisztviselői számára saját területén biztosított védelmet élvezi. 10. cikk Információcsere és titoktartás 12. cikk (1) Az e jegyzőkönyv alapján bármilyen formában közölt infor- mációk az egyes Felek vonatkozó szabályaitól függően bizalmas vagy korlátozott jellegűek. Az információk a hivatali titoktartás hatálya alá esnek, és élvezik az információt átvevő Fél vonatkozó intézményekre vonatkozó megfelelő törvényei és a közösségi rendelkezések alapján a hasonló információk számára biztosított védelmet. (2) Személyes adatok csak akkor cserélhetők ki, ha az átvevő Fél vállalja, hogy az adatokat legalább az adatszolgáltató Fél országá- ban az adott esetre vonatkozó védelemmel egyenértékű módon védi. (3) A kapott információkat kizárólag az e jegyzőkönyvben meghatározott célok érdekében használják fel. Amennyiben a Felek egyike az információk más célból való felhasználását kéri, írásbeli kikéri információt előzetes hatóság kiadó az A jogsegélynyújtás költségei A Felek lemondanak arról, hogy az e jegyzőkönyv alapján felmerült kiadásaik visszatérítését követeljék egymástól, kivéve adott esetben az olyan szakértők és tanúk, valamint tolmácsok és fordítók költségeit, akik nem közszolgálati jogviszonyban alkalmazottak. 13. cikk Alkalmazás (1) E jegyzőkönyv alkalmazásával egyrészről Grúzia központi vámhatóságait, másrészről pedig az Európai Közösségek Bizott- 42 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/55. kötet ságának illetékes szolgálatait, és adott esetben a tagállamok vám- hatóságait bízzák meg. E hatóságok döntenek az alkalmazásához szükséges gyakorlati intézkedésekről és szabályokról, figyelembe véve az adatvédelem területén érvényben lévő szabályokat. Aján- lásokat tehetnek az illetékes szerveknek azokra a módosításokra, amelyeket e jegyzőkönyvben szükségesnek tartanak. (2) A Felek konzultálnak egymással és a későbbiekben folyama- tosan tájékoztatják egymást a részletes végrehajtási szabályokról, amelyeket e jegyzőkönyv rendelkezéseivel összhangban fogadnak el. 14. cikk Kiegészítés kölcsönös A 10. cikk sérelme nélkül, az egy vagy több tagállam és Grúzia között megkötött, vonatkozó megállapodások nem érintik azokat a közösségi rendelkezéseket, amelyek az Európai Közösségek Bizottságának illetékes szolgálatai és a tagállamok vámhatóságai között az esetlegesen közösségi közlését szerzett érdekű, szabályozzák. vámügyekben információk jogsegélyre 11/55. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 43 ZÁRÓOKMÁNY A BELGA KIRÁLYSÁG, A DÁN KIRÁLYSÁG, A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG, A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG, A SPANYOL KIRÁLYSÁG, A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG, ÍRORSZÁG, AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG, A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG, A HOLLAND KIRÁLYSÁG, AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG, A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG, A FINN KÖZTÁRSASÁG, A SVÉD KIRÁLYSÁG, NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA, meghatalmazottjai az Európai Közösséget létrehozó szerződés, az Európai Szén- és Acélközösséget létrehozó szerződés és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés Szerződő Felei, a továbbiakban: a tagállamok, valamint az EURÓPAI KÖZÖSSÉG, ATOMENERGIA-KÖZÖSSÉG, a továbbiakban: a Közösség, teljhatalmú meghatalmazottjai, SZÉN- ÉS ACÉLKÖZÖSSÉG és az EURÓPAI az EURÓPAI egyrészről, és GRÚZIA teljhatalmú meghatalmazottjai, másrészről, akik az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, és másrészről Grúzia között partnerséget létrehozó partnerségi és együttműködési megállapodás, a továbbiakban: megállapodás, aláírása céljából Luxembourgban, az ezerkilencszázkilencvenhatodik év április hó huszonkettedik napján üléseztek, elfogadták a következő szövegeket: a megállapodást mellékleteivel és a következő jegyzőkönyvvel: Jegyzőkönyv a közigazgatási hatóságok közötti kölcsönös vámügyi segítségnyújtásról 44 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/55. kötet teljhatalmú A tagállamok és meghatalmazottjai elfogadták a következőkben felsorolt és e záróokmányhoz csatolt együttes nyilatkozatok szövegét: a Közösség teljhatalmú meghatalmazottjai, valamint Grúzia Együttes nyilatkozat a megállapodás 6. cikke tekintetében Együttes nyilatkozat a megállapodás 15. cikke tekintetében Együttes nyilatkozat a 25. cikk b) pontjában és a 36. cikkben említett „ellenőrzés” fogalma tekintetében Együttes nyilatkozat a megállapodás 35. cikke tekintetében Együttes nyilatkozat a megállapodás 42. cikke tekintetében Együttes nyilatkozat a megállapodás 98. cikke tekintetében A tagállamok és meghatalmazottjai tudomásul vették továbbá az e záróokmányhoz csatolt következő levélváltást: a Közösség teljhatalmú meghatalmazottjai, valamint Grúzia teljhatalmú Levélváltás a Közösség és Grúzia között társaságok létrehozásával kapcsolatban A tagállamok és meghatalmazottai tudomásul vették továbbá az e záróokmányhoz csatolt következő nyilatkozatot: a Közösség teljhatalmú meghatalmazottai, valamint Grúzia teljhatalmú A francia kormány nyilatkozata Hecho en Luxemburgo, el veintidós de abril de mil novecientos noventa y seis. Udfærdiget seksoghalvfems. i Luxembourg, den toogtyvende april nitten hundrede og Geschehen Luxemburg zu neunzehnhundertsechsundneunzig. am zweiundzwanzigsten April Έγινε στο Λουξεμβούργο, στις είκοσι δύο Απριλίου χίλια εννιακόσια ενενήντα έξι. Done at Luxembourg on the twenty-second day of April in the year one thousand nine hundred and ninety-six. Fait à Luxembourg, le vingt-deux avril mil neuf cent quatre-vingt-seize. Fatto a Lussemburgo, addì ventidue aprile millenovecentonovantasei. Gedaan te Luxemburg, de tweeëntwintigste april negentienhonderd zesennegentig. Feito no Luxemburgo, em vinte e dois de Abril de mil novecentos e noventa e seis. Tehty Luxemburgissa kahdentenakymmenentenätoisena päivänä huhtikuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäkuusi. Som skedde i Luxemburg den tjugoandra april nittonhundranittiosex. 11/55. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 45 Pour le Royaume de Belgique Voor het Koninkrijk België Für das Königreich Belgien Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallonne, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale. Deze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brusselse Hoofdstedelijke Gewest. Diese Unterschrift verbindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt. For Kongeriget Danmark Für die Bundesrepublik Deutschland Για την Ελληνική Δημοκρατία 46 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/55. kötet Por el Reino de España Pour la République française Thar ceann na hÉireann For Ireland Per la Repubblica italiana Pour le Grand-Duché de Luxembourg 11/55. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 47 Voor het Koninkrijk der Nederlanden Für die Republik Österreich Pela República Portuguesa Suomen tasavallan puolesta För Republiken Finland För Konungariket Sverige For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland 48 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/55. kötet Por las Comunidades Europeas For De Europæiske Fællesskaber Für die Europäischen Gemeinschaften Για τις Ευρωπαϊκές Κοινότητες For the European Communities Pour les Communautés européennes Per le Comunità europee Voor de Europese Gemeenschappen Pelas Comunidades Europeias Euroopan yhteisöjen puolesta För Europeiska gemenskaperna 11/55. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 49 Együttes nyilatkozat a megállapodás 6. cikke tekintetében Amennyiben a Felek egyetértenek abban, hogy a körülmények a legmagasabb szintű találkozót indokolják, eseti alapon megszervezhetők az ilyen ülések. 50 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/55. kötet Együttes nyilatkozat a 15. cikk tekintetében Amíg Grúzia nem csatlakozik a WTO-hoz, a Felek az Együttműködési Tanácsban konzultációt folytatnak behozatali vámpolitikájukról, beleértve a vámvédelem változásait. Ilyen konzultációt ajánlanak fel különösen a vámvédelem emelése előtt. 11/55. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 51 Együttes nyilatkozat a 25. cikk b) pontjában és a 36. cikkben említett „ellenőrzés” fogalma tekintetében 1. A Felek megerősítik kölcsönös egyetértésüket azzal, hogy az ellenőrzés kérdése az adott eset tényszerű körülményeitől függ. 2. A társaságot például a másik társaság ellenőrzése alatt állónak, és így a másik társaság leányvállalatának tekintik, ha – a másik társaság közvetlenül vagy közvetetten birtokolja a szavazati jogok többségét, vagy – a másik társaság joga az igazgatási szerv, a vezetői testület vagy a felügyeleti szerv többségének kinevezése és elbocsátása, és ugyanakkor a leányvállalat részvényese vagy tagja. 3. A (2) bekezdésben említett feltételeket a Felek nem kimerítő feltételeknek tekintik. 52 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/55. kötet Együttes nyilatkozat a 35. cikk tekintetében Az a puszta tény, hogy egyes Felek természetes személyei számára vízumot írnak elő, másik Felek esetében pedig nem, nem minősül valamely konkrét kötelezettségvállalás szerinti előnyök semmissé tételének vagy csökkentésének. 11/55. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 53 Együttes nyilatkozat a 42. cikk tekintetében A Felek megállapodnak abban, hogy e megállapodás alkalmazásában a szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdon magában foglalja különösen a szerzői jogot, ideértve a számítógépes programok szerzői jogait és a szomszédos jogokat, valamint a szabadalmakhoz, ipari mintákhoz, földrajzi árujelzőkhöz fűződő jogokat, ideértve az eredetmegjelöléseket, a védjegyeket és szolgáltatási jegyeket, integrált áramkörök topográfiáit, valamint az ipari tulajdon oltalmáról szóló Párizsi Egyezmény 10. a cikkében említett, tisztességtelen verseny elleni védelmet és a know-how-ra vonatkozó fel nem fedett információkhoz való jogot. 54 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/55. kötet Együttes nyilatkozat a 98. cikk tekintetében 1. A Felek megállapodnak abban, hogy a helyes értelmezés és gyakorlati alkalmazás érdekében, a megállapodás 98. cikkében említett „különösen sürgős esetek” kifejezés a megállapodásnak a bármelyik Fél részéről történt súlyos megsértését jelenti. A megállapodás súlyos megsértésének minősülnek a következők: a) a nemzetközi jog általános szabályai által nem szankcionált elállás a megállapodástól, vagy b) a megállapodás 2. cikkében szereplő alapvetően fontos elem megsértése. 2. A Felek megállapodnak abban, hogy a 98. cikkben említett „megfelelő intézkedések” a nemzetközi joggal összhangban hozott intézkedések. Ha valamely Fél különösen sürgős esetben a 98. cikkben meghatározott intézkedést hoz, a másik Fél igénybe veheti a vitarendezési eljárást. 11/55. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 55 a Közösség és Grúzia között társaságok letelepedésével kapcsolatban LEVÉLVÁLTÁS A. Levél Grúzia kormányától Uram! Hivatkozom az 1995. december 15-én parafált partnerségi és együttműködési megállapodásra. Mint ahogyan a tárgyalások során hangsúlyoztam, Grúzia bizonyos tekintetben kiváltságos elbánásban részesíti a Grúziában letelepedő és működő közösségi társaságokat. Megmagyaráztam, hogy ez azt a grúz politikát tükrözi, amely minden eszközzel támogatni kívánja a közösségi társaságok Grúziában való letelepedését. Mindezt szem előtt tartva, tudomásom szerint a megállapodás parafálásának napja és a társaságok letelepedésére vonatkozó okiratok hatálybalépése közötti időszak alatt Grúzia nem fogad el olyan intézkedéseket vagy szabályokat, amelyek a grúz társaságokkal vagy harmadik országbeli társaságokkal összehasonlítva a közösségi társaságokkal szemben megkülönböztetést vezetnének be, vagy az e megállapodás aláírásának napján fennálló helyzethez képest súlyosabbá tennék a megkülönböztetést. Lekötelezne, ha igazolná e levél kézhezvételét. Kérem, Uram, fogadja megkülönböztetett nagyrabecsülésem kifejezését. Grúzia kormánya részéről B. Az Európai Közösség levele Uram! Köszönöm mai levelét, amely a következőképpen szól: „Hivatkozom az 1995. december 15-én parafált partnerségi és együttműködési megállapodásra. Mint ahogyan a tárgyalások során hangsúlyoztam, Grúzia bizonyos tekintetben kiváltságos elbánásban részesíti a Grúziában letelepedő és működő közösségi társaságokat. Megmagyaráztam, hogy ez azt a grúz politikát tükrözi, amely minden eszközzel támogatni kívánja a közösségi társaságok Grúziában való letelepedését. Mindezt szem előtt tartva, tudomásom szerint a megállapodás parafálásának napja és a társaságok letelepedésére vonatkozó okiratok hatálybalépése közötti időszak alatt Grúzia nem fogad el olyan intézkedéseket vagy szabályokat, amelyek a grúz társaságokkal vagy harmadik országbeli társaságokkal összehasonlítva a közösségi társaságokkal szemben megkülönböztetést vezetnének be, vagy az e megállapodás aláírásának napján fennálló helyzethez képest súlyosabbá tennék a megkülönböztetést. Lekötelezne, ha igazolná e levél kézhezvételét. ” Igazolom a levél kézhezvételét. Kérem, Uram, fogadja megkülönböztetett nagyrabecsülésem kifejezését. az Európai Közösség nevében 56 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/55. kötet A francia kormány nyilatkozata A Francia Köztársaság megjegyzi, hogy a Grúziával kötött partnerségi és együttműködési megállapodást az Európai Közösséggel az Európai Közösséget létrehozó szerződés alapján társult tengerentúli országokra és területekre nem kell alkalmazni