title: Första rapporten om beaktandet av de kulturella aspekterna i Europeiska gemenskapens verksamhet

eurovoc_concepts:
EU act
EU policy
European integration
cultural policy
culture

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 17. 04. 1996 KOM(96) 160 slutlig FÖRSTA RAPPORTEN OM BEAKTANDET AV DE KULTURELLA ASPEKTERNA I EUROPEISKA GEMENSKAPENS VERKSAMHET (framlagt av kommissionen) ALLMAN INLEDNING I ingressen till Fördraget om Europeiska unionen, som undertecknades i Maastricht den 7 februari 1992, uttrycker de höga avtalsparterna sin beslutsamhet att "övergå till en ny fas i den europeiska integrationsprocess som inleddes med upprättandet av Europeiska gemenskaperna. " Den fasta viljan att knyta Europas folk närmare varandra i den europeiska integrationsprocessen visar sig särskilt i skapandet av ett europeiskt medborgarskap ("ett unionsmedborgarskap införs härmed"), och i det uttryckliga införandet av nya områden i gemenskapens behörighetsområden (utbildning, ungdom, kultur, folkhälsa, konsumentskydd m. m. ). Den europeiska integrationen, vars främsta faktorer historiskt har varit knutna till ekonomisk och kommersiell verksamhet, skall nu fördjupas på en bredare grund, som kan involvera medborgarna mer och stärka känslan av tillhörighet i Europeiska unionen, samtidigt som man respekterar skillnaden i de nationella och regionala traditioner och kulturer som deltar. I detta perspektiv har den kulturella verksamheten en stor roll att spela. Bland de förändringar som unionsfördraget medfört med anknytning till kulturen kan följande nämnas: - Artikel 3p i EG-fördraget, där det bland målen för gemenskapens verksamhet tas upp: "bidrag till god utbildning samt till kulturens utveckling i medlemsstaterna ". - Artikel 92. 3 d i EG-fördraget, där det fastställs att "stöd för att främja kultur och bevara kulturarvet, om sådant stöd inte påverkar handelsvillkoren och konkurrensen inom gemenskapen i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset" kan anses vara förenliga med den gemensamma marknaden. - Avdelning IX, artikel 128 i EG-fördraget, där särskild grund läggs för genomförandet av stimulansåtgärder som är avsedda att stödja och komplettera medlemsstaternas verksamhet på angivna områden där den nationella och regionala mångfalden respekteras samtidigt som det gemensamma kulturarvet framhävs. Genom upprättandet av en särskild rättslig grund för kulturen i unionsfördraget markeras att gemenskapens verksamhet när det gäller kultur hädanefter är av bestående slag och en erkänd del av gemenskapens verksamhet. 1. Artikel 128 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen som den ändrats genom Fördraget om Europeiska unionen ) / råd (KOM(94) 356 av den 27. 7. 1994): Avdelning IX artikel 128 i EG-fördraget har varit föremål för en fördjupad analys i samband med kommissionens meddelande till Europaparlamentet och Europeiska unionens "Europeiska gemenskapens verksamhet till förmån för kulturen". Detta meddelande har tjänat som ram för kommissionens antagande av tre åtgärdsprogram: Kalejdoskop, som ägnas åt artistisk och kulturell verksamhet, Ariane, som ägnas åt böcker och läsning och Rafael, som ägnas åt kulturarvet. I detta meddelande undersöktes följande: 1. Den kulturella verksamhetens syften: Att bidra till utvecklingen av kulturen i medlemsstaterna med respekt för deras nationella och regionala mångfald, med särskilt framhävande av det gemensamma kulturarvet, att uppmuntra det europeiska kulturella skapandet, att främja det kulturella samarbetet med tredje land och internationella organisationer. 2. Områden för intervention: Kunskap om och spridning av de europeiska folkens kultur och historia, bevarande av kulturarvet, kulturutbyte, konstnärligt och litterärt skapande. 3. Bestämmelser för gemenskapens intervention: På grundval av principerna om subsidiaritet och komplementaritet består interventionen av stimulansåtgärder för samarbete mellan medlemsstaterna inom de angivna interventionsområdena. Artikel 128 kan inte tjäna som rättslig grund för harmonisering av bestämmelserna i de nationella lagarna. Det bör understrykas att denna bestämmelse, som införs genom unionsfördragen, inte på något sätt påverkar det som ligger till grund för vissa åtgärder för harmonisering av de nationella lagstiftningarna som syftar till andra mål men som har en kulturell dimension eller påverkar det kulturella området. Följaktligen påverkas inte gemenskapens befogenhet att fullfölja och fördjupa sin verksamhet i de uppdrag fördraget ger den. Unionsfördraget har givit gemenskapen ytterligare som befogenheter, inte beskurit dem. I fördraget fastställs i artikel 128. 4 att gemenskapen i sin övriga politik och verksamhet hädanefter skall beakta de kulturella aspekterna. 4. Beslutsförfarandet skall vara det som anges i artikel 189b (medbeslutande) med rådfrågning av Regionkommittén. Rådet skall vara enhälligt under hela detta förfarande. 2. Beaktandet av de kulturella aspekterna (Artikel 128. 4) I artikel 128. 4 fastställs följande: "Gemenskapen skall beakta de kulturella aspekterna då den handlar enligt andra bestämmelser i detta fördrag. " Det rör sig här om en viktig bestämmelse som införts i fördraget av de höga avtalsparterna och som ger uttryck åt deras vilja att placera kulturen bland unionens stora mål. Denna bestämmelse uttrycker faktiskt ett åtagande från Europeiska gemenskapens sida att ta hänsyn till det kulturella målet i hela sin verksamhet. I artikel 128. 4 görs detta beaktande av de "kulturella aspekterna" till en nödvändighet som är desto större eftersom dessa i mycket stor utsträckning förblir inom medlemsstaternas jurisdiktion eftersom de har full befogenhet att utforma sina mål och sin politik i på detta område. I artikel 128. 4 förstärks sålunda kravet på att gemenskapslagstiftaren skall förena de olika målen i fördraget när han antar en bestämmelse. Detta krav har förvisso tillämpats under gemenskapens historia och beaktandet av kulturpolitiken har vidmakthållits vid upprättandet av gemenskapsakter, till exempel de som ligger till grund för en gemensam politik eller som ger möjlighet att upprätta den inre marknaden och få den att fungera. Men i och med unionsfördragets ikraftträdande blir detta krav obligatoriskt och systematiskt, både för lagstiftningsakterna och för den gemensamma politiken. Kommissionen tillkännagav i ovannämnda meddelande att det, för att skapa klarhet i situationen och följderna av bestämmelserna i artikel 128. 4 samt de utsikter som de erbjuder för utvecklingen av gemenskapens kulturella verksamhet, skulle upprättas en rapport om den kulturella dimensionen i gemenskapspolitiken och denna rapport skulle tillställas parlamentet, rådet och Regionkommittén. Kommissionen tillkännagav även att interna åtgärder skulle vidtas för att de kulturella kraven skall kunna beaktas vid utformningen och genomförandet av sådan gemenskapspolitik som har konsekvenser på kulturområdet. Denna rapport avser således inte den kulturella verksamhet som gemenskapen utövar på grundval av artikel 128: programmen Kalejdoskop (konstnärlig utövning) som trädde i kraft i mars 1996, Ariane (böcker och läsning) och Rafael (kulturarvet) som prövas av institutionerna. 3. Metodik för rapporten om artikel 128. 4 Undersökningen av hur man har tagit eller tar hänsyn till de kulturella aspekterna - som är föremål för den här rapporten - i de olika akterna och delarna av gemenskapspolitiken beror naturligtvis på hur man definierar kulturen. Begreppet kultur är flytande och varierar från lära till lära, från samhälle till samhälle och från tid till annan. Det kan handla om de sköna konsterna, litteraturen. men även utvidgas till ) / att gälla samtliga kunskaper och drag som karaktäriserar ett samhälle och gör det möjligt att förstå världen. Ett kulturområde är "ett område inom vilket en förening av vissa kulturella drag dominerar" (F. Braudel). Man finner denna inställning i den definition av kulturen som utarbetats av Unescos världskonferens om kulturpolitik: "kultur är summan av de andliga, materiella, intellektuella och emotionella faktorer som karaktäriserar ett samhälle eller en social grupp". (Mexiko 1982) Bredden i denna definition visar hur svårt det är att utarbeta den här rapporten, eftersom hela den europeiska uppbyggnaden, själva fördragen och alla akter som de har möjliggjort, kan betraktas som kulturella uttryck och verk baserade på denna grundval. Om man däremot begränsar de "kulturella aspekterna" till enbart de traditionella beståndsdelar som man brukar kalla "kulturpolitik": kulturarvet, konsten, litteraturen. , riskerar man att förbigå viktiga faktorer som medverkar i bildandet av kulturer. Det ankommer inte på en institution att definiera innehållet i begreppet kultur och vi ansluter oss därför i denna rapport - som inte kan göra anspråk på att vara uttömmande - till ett pragmatiskt tillvägagångssätt och försöker inom de naturliga begränsningar som detta innebär att svara på följande fyra frågor: - Vilka av gemenskapens rättsakter och politikområden har behandlat eller behandlar kulturella frågor, vilka har haft eller kan få en inverkan på kulturområdet och vilka har kommit att få en kulturell dimension? - Hur har man i sådana rättsakter eller politikområden förenat de eftersträvade målen med kulturella mål? I vilken grad har kulturella aspekter beaktats? - Har inriktningar och beslut på gemenskapsnivå befäst, påverkat eller försvagat de kulturpolitiska inriktningarna och besluten på regional eller nationell nivå? - Vilka förestående politiska beslut påkallar särskilt ett beaktande av "kulturella aspekter"? Efter denna genomgång undersöks i den här rapporten vägar och medel för att fullgöra de nya uppdrag som gemenskapen genom unionsfördraget har fått på kulturområdet, bland annat genom att föreslå ett sätt att ta hänsyn till de kulturella aspekterna när man utformar rättsakterna och bestämmer och utövar de delar av politiken som kan få konsekvenser för kulturområdet och detta med iakttagande av subsidiaritetsprincipen och de kulturella skillnaderna i medlemsstaterna. RAPPORT OM BEAKTANDET AV DE KULTURELLA ASPEKTERNA I EUROPEISKA GEMENSKAPENS VERKSAMHET (artikel 128. 4 i EG-fördraget) I. KULTUREN OCH DEN INRE MARKNADEN - LAGSTIFTNINGSASPEKTER DEN FRIA RÖRLIGHETEN OCH KULTURARBETARNA Kapitel I: Kapitel II: UPPHOVSRÄTT Kapitel III: BESKATTNING Kapitel IV: KONKURRENSPOLITIKEN Kapitel V: Kapitel VI: TRADITIONELLA OCH REGIONALA JORDBRUKSPRODUKTER Kapitel VII: KULTUREN I DOMSTOLENS DOMAR RÖRLIGHETEN FÖR KULTURFÖREMÅL II. KULTUREN I GEMENSKAPENS INTERNPOLITIK Kapitel I: KULTUR, SAMMANHÅLLNING OCH BALANSERAD REGIONALUTVECKLING 1. 2. 3. Kultur och regionala program Mål 1-områden Mål 2-områden Mål 5b-områden Program på gemenskapens initiativ med regionalt och kulturellt syfte Artikel 10 i ERUF-förordningen Kapitel II: KULTUR, SOCIALPOLITIK OCH MÄNSKLIGA RESURSER 1. 2. Kultur, sysselsättning och social sammanhållning Kultur och mänskliga resurser Kapitel III: KULTUR OCH AVANCERAD TEKNIK 1. 2. Avancerad informations- och kommunikationsteknik Innehållsindustrin och informationsmarknaden Kapitel IV: KULTUR OCH ÖVRIG INTERNPOLITIK 1. 2. 3. 4. 5. 6. Miljö och kultur Turism och kultur Forskning och kultur Små och medelstora företag Den kooperativa sektorn och kulturen Gemenskapsinsats för vänortsrörelser mellan kommuner i Europa III. AUDIOVISUELL POLITIK Kapitel I: Kapitel II: LAGSTIFTNINGSASPEKTER STÖDÅTGÄRDER IV. KULTUREN I GEMENSKAPENS YTTRE FÖRBINDELSER Kapitel I: Kapitel II: INSATSER FÖR EXTERNT SAMARBETE HANDELSPOLITIK V. SLUTSATSER 7 ^ DEL I: KULTUREN OCH DEN INRE MARKNADEN - LAGSTIFTNINGSASPEKTER Denna del ägnas åt att undersöka hur de kulturella aspekterna beaktas vid utformandet av gemenskapsrätten. Syftet är att analysera hur gemenskapen förenat de allmänna målen för unionen med hänsynstaganden av kulturell art, som ibland kan innebära en diskrepans följer av genomförandet av Romfördraget. skyldigheter från de rättsliga som sektorn inom gemenskapsrättens huvudsakliga områden: de Undersökningen ägnas i första hand åt de ämnesområden som direkt berör den kulturella fyra grundläggande friheterna i fördraget: fri rörlighet för personer, varor, tjänster och för kapital; upphovsrätterna, kulturföremål. Gemenskapens sekundärlagstiftning och den roll som domstolens rättspraxis har spelat i utformningen av dessa akter har beaktats. Vidare har det framstått som lämpligt att göra en genomgång av de viktigaste domarna som visar hur domstolen har dömt i de olika tvister som har haft en kulturell dimension. konkurrenspolitiken, beskattningen, rörligheten Varje kapitel i denna del innehåller en bedömning av hur de kulturella aspekterna har beaktats och anger vid vilka tillfällen i framtiden ett sådant hänsynstagande kommer att bli nödvändigt. Det bör understrykas att nästan samtliga akter och domar som har undersökts har beslutats före införandet av artikel 128 som den ändrats genom Fördraget om Europeiska unionen. DEN FRIA RÖRLIGHETEN OCH KULTURARBETARNA Kapitel I: Kapitel II: UPPHOVSRÄTT Kapitel III: BESKATTNING Kapitel IV: KONKURRENSPOLITIKEN Kapitel V: Kapitel VI: TRADITIONELLA OCH REGIONALA JORDBRUKSPRODUKTER Kapitel VII: KULTUREN I DOMSTOLENS DOMAR RÖRLIGHET FÖR KULTURFÖREMÅL 7 i KAPITEL I: DEN FRIA RÖRLIGHETEN OCH KULTURARBETARNA Gemenskapens invånare har friheten att förflytta sig eller vistas i en annan medlemsstat än den där de har sin hemvist. Denna vistelserätt ger varje invånare i gemenskapen1 rätt att söka och utöva avlönad eller icke avlönad verksamhet inom vilket som helst verksamhetsområde. Kulturarbetare omfattas till fullo av den grundläggande gemenskapsprincipen om fri rörlighet för personer. 1. Principerna * Fri rörlighet för arbetstagare (artiklarna 48 ff i EG-fördraget) Den fria rörligheten för arbetstagare som föreskrivs i artikel 48 i EG-fördraget innebär att all diskriminering på grund av nationalitet upphävs vad gäller anställning, ersättning och andra arbetsvillkor. Vissa inskränkningar av hänsyn till allmän ordning, säkerhet och hälsa är dock möjliga. Dessutom har lagstiftaren infört en reservation för anställning i offentlig tjänst (artikel 48. 4). Europeiska gemenskapernas domstol har haft tillfälle att uttala sig om begreppet anställning i offentlig tjänst och har ansett att detta undantag endast avser anställningar som innebär ett direkt eller indirekt deltagande i offentlig maktutövning eller tjänster som syftar till skydd av statens eller de regionala eller lokala myndigheternas allmänna intressen2. Till följd av dessa domar har flera medlemsstater sett sig nödsakade att ändra sin lagstiftning om villkoren för tillträde till anställning i offentlig tjänst. De sektorer som mest berörts av denna liberalisering har varit radio och television inom kulturområdet och undervisning på offentliga institutioner. *Den fria rörligheten för egenföretagare; etableringsfriheten (artikel 52 ff i EG- fördraget) och friheten att tillhandahålla tiänster (artikel 59 ff i JBG-fördraget) Etableringsfriheten innebär yrkesmässig etablering, som huvud- eller bisyssla, i en annan medlemsstat än den där personen ifråga har sin hemvist för att där utöva verksamhet som egen företagare. Friheten att tillhandahålla tjänster innebär en tjänsteprestation mot ersättning men utan yrkesmässig etablering av permanent eller varaktigt slag. i Alla personer som är medborgare i någon av medlemsstaterna. 2 Tvä domar av den 17. 12. 1980 och 28. 5. 1982 Kommissionen mot Belgien. I likhet med den fria rörligheten för arbetstagare kan etableringsfriheten och det fria tillhandahållandet av tjänster begränsas med hänsyn till allmän ordning, allmän säkerhet och. hälsa och omfattar inte verksamheter som innebär direkt och specifikt utövande av offentlig makt. Domstolen har även tolkat undantaget för utövandet av offentlig makt restriktivt genom att skilja mellan begreppet verksamhet och begreppet yrke. Sålunda kan inte begreppet utövande av offentlig makt utgöra hinder för tillträdet till ett yrke generellt3. Antingen det rör sig om arbetstagare eller ej bör den nationella lagstiftningen först säkerställa likabehandling, dvs. förbud av all diskriminering på grund av nationalitet. Dessutom är inskränkningar som kan tillämpas utan åtskillnad även oförenliga med dessa grundläggande friheter, som erkänns i fördraget, om de inte motiveras av ett tvingande skäl av allmänt intresse som inte får motsvarande behandling i det land där aktören etablerar sig, om de inte är ägnade att förverkliga det eftersträvade målet och om de är överdrivna jämfört med det åsyftade ändamålet (dvs. om de kan ersättas av mindre tvingande åtgärder). Bland de inskränkningar som berättigas av objektiva hänsynstaganden som motiveras av det allmännas intresse har vissa tvingande krav erkänts av domstolen. 4 2. Kompletterande åtgärder Den fria rörligheten för arbetstagare eller egna företagare skulle inte kunna gälla fullt ut om den inte åtföljdes av följande kompletterande åtgärder: Ömsesidigt erkännande av utbildningsbevis. Samordning av lagar och andra författningar om tillträde till och utövning av verksamhet som egenföretagare. Samordning av lagar och andra författningar gällande socialförsäkringen. Åtskilliga sektorsdirektiv har antagits men de har i huvudsak gällt utövare av lakar- och vårdyrken. Beträffande de yrken som inte är medicinska och som är av intresse för kultursektorn förekommer - direktivet av den 10. 6. 19855 om arkitekter och "om ömsesidigt erkännande av utbildnings-, examens- och andra behörighetsbevis på arkitekturområdet, däribland åtgärder att underlätta ett effektivt utnyttjande av etableringsrätten och friheten att tillhandahålla tjänster". för 3 4 Europeiska gemenskapernas domstols dom "Reyners" av den 21. 6. 1974. Se kapitel VII s. 24 - 27. EGT nr C 223, 21. 8. 1985. Sedan har gemenskapsinstitutionerna beslutat att gå längre än att lagstifta från fall till fall och istället införa ett allmänt system för erkännande. För detta ändamål har två direktiv antagits: Det första, den 21. 12. 1988 (i kraft sedan den 1. 1. 1991), syftar till att inrätta en generell ordning för erkännande av examensbevis över behörighetsgivande högre utbildning som omfattar eller motsvarar minst tre års studier. Det andra, som antogs den 24. 7. 1992 (i kraft sedan den 18. 6. 1994), rör studier om mindre än tre år samt bevis på yrkeskompetens och betyg från allmän eller yrkesinriktad gymnasieundervisning. Dessa båda direktiv träder bara in när det saknas sektorsvisa direktiv och har som mål att underlätta utövandet av all yrkesverksamhet för vilken man i värdlandet måste ha behörighet, dvs. lagreglerade yrken. Detta system bygger på principen om ömsesidigt förtroende. Om det emellertid finns alltför stora skillnader mellan utbildningarna, vad gäller innehåll och längd, kan värdlandet kräva kompletterande åtgärder, antingen yrkespraktik eller lämplighetstest. Kommissionen godkände i februari 1996 en rapport om det allmänna systemet för erkännande av högre utbildningsbevis för tiden 1991 - 1994 där den konstaterar att detta nya system fungerar tillfredsställande. De lagreglerade yrkena hör för kultursektorn för det mesta till det allmänna systemet för erkännande. I Frankrike till exempel hör auktionsförrättare, som ett lagreglerat yrke, till det allmänna systemet för erkännande. När det gäller socialförsäkringen samordnas i en gemenskapsförordning av den 14. 6. 1971, kompletterad genom en förordning av den 2. 6. 1983, de olika nationella system som gäller för arbetstagare eller egna företagare som förflyttar sig inom gemenskapen. Gemenskapsbestämmelserna utelämnar "sjuk- och socialvården", som förbehålls de nationella bestämmelserna. Kulturarbetare och artister som flyttar inom gemenskapen berörs fullt ut av dessa förordningar. Vad beträffar dessa faktorer kan man konstatera att gemenskapen ständigt anstränger sig att förverkliga den fria rörligheten för personer som utövar en ekonomisk verksamhet och att denna tillämpas på ett tillfredsställande sätt på kulturarbetarna. 10 Icke desto mindre har vissa problem som är specifika för dessa yrkesutövare fått kulturministrar att fundera över de särskilda förhållanden som kulturyrkena utövas i, och man har till och med gått så långt som till att väcka tanken om en särskild artistförordning. Även om de flesta medlemsstaterna har betonat sitt intresse för de artistiska yrkenas situation (direkt beskattning, social situation, m. m. ), har de framhållit att de betraktar dessa frågor som lydande under de nationella befogenheterna och har inte på detta stadium ansett en gemenskapsinsats motiverad, i synnerhet på grund av subsidiaritetsprincipen6. Vad gäller den fria rörligheten i allmänhet har kommissionen bildat en "arbetsgrupp på hög nivå för den fria rörligheten för personer" som har i uppdrag att före utgången av 1996 sammanställa en rapport om alla de svårigheter (juridiska, administrativa och praktiska) som medborgarna möter när de skall utöva sin rätt till arbete och etablering i en annan medlemsstat. Kommissionen kommer förvisso att, bland annat på grundval av artikel 128. 4, vara särskilt uppmärksam på de svårigheter som verkar beröra kultursektorn särskilt. Informella rådsmötet i Anvers den 19 och 20 september 1993. 11 KAPITEL II: UPPHOVSRÄTTER OCH NÄRSTÅENDE RÄTTIGHETER Upphovsrätten har både ekonomiska, juridiska och kulturella aspekter. De förstnämnda hänför sig till upphovsmannens rätt att få ekonomisk ersättning för att hans verk utnyttjas ekonomiskt. De andra hänför sig till att de gynnar det intellektuella och konstnärliga skapandet. Rent allmänt definieras upphovsrätten som en ensamrätt till utnyttjandet av ett litterärt, musikaliskt eller konstnärligt verk. Den består av förmånsrätter av egendomsrättslig och ideell art. Det egendomsrättsliga ger innehavaren av en upphovsrätt i huvudsak två förmånsrätter: att tillåta att verket framförs (direkt för publiken) eller mångfaldigas (varje form av materiell framställning av verket). Upphovsmannen har även förmånsrätter av ideell art, som rätten att motsätta sig varje förvanskning av verket eller rätten att göra anspråk på upphovet. Dessa motiveras av att verket avspeglar upphovsmannens personlighet. Närstående rättigheter (droits voisins) är upphovsrätten närliggande rättigheter som syftar till att skydda viss konstnärlig yrkesutövning, som inte innebär något skapande i strikt bemärkelse, som uttolkande eller utövande artister, skivproducenter och radio- och TV-företag. Nytillkommen teknik och genomförandet av den inre marknaden till 1992 har varit pådrivande för gemenskapens verksamhet på detta område. 1. Gemenskapens regelverk Gemenskapens arbete på detta område började med att man 1988 antog en grönbok om upphovsrätten och den teknologiska utmaningen - som i huvudsak var en analys av ekonomiskt slag - men i synnerhet med att man 1990 antog ett arbetsprogram , där kommissionen fastlägger ett nytt tillvägagångssätt som integrerar upphovsrättens både kulturella och ekonomiska karaktär. Kommissionen betonar särskilt att all harmonisering av upphovsrätten och liknande rättigheter bör genomföras på grundval av en hög skyddsnivå, eftersom de är nödvändiga för det kulturella skapandet, och att man genom att skydda dem gör det möjligt att säkerställa ett bibehållande och en utveckling av kreativiteten i upphovsmännens, kulturindustrins, konsumenternas och hela samhällets intresse. KOM(88) 172 slutlig, 7. 6. 1988. 8 Uppföljning av grönboken, kommissionens arbetsprogram vad gäller upphovsrätt och närstående rättigheter, KOM(90) 584 slutlig, 17. 1. 1991. 12 Gemenskapen har inriktat sig på en förstärkning av skyddet av upphovsrätten och liknande rättigheter (harmonisering på högsta möjliga nivå). ) / Det bör understrykas att den känslighet som är utmärkande för kulturområdet har föranlett varje harmoniseringsförslag. branschorganisationerna kommissionen rådfråga före att Hittills har ett visst antal direktiv antagits som inte bara syftar till en hög och effektiv skyddsnivå, utan även erbjuder en juridisk ram som är gynnsam för utvecklingen av det intellektuella och konstnärliga skapandet. Dessa direktiv utgör första grund av åtgärder som på gemenskapsnivå fastställer en hög skyddsnivå vad avser upphovsrätt och närstående rättigheter. för närvarande en De antagna direktiven är följande: 1. Direktiv om rättsligt skydd för datorprogram av den 14. 5. 19912 Detta direktiv har till syfte att ge upphovsrättsligt skydd till dataprogram av alla slag som litterära verk. I direktivet fastställs förmånstagarna till skyddsobjektet, de skyddade personernas ensamrätt att tillåta eller förbjuda vissa handlingar, samt skyddets varaktighet (50 år förlängt till 70 år genom nedanstående " varaktighetsdirektiv " ). 2. Direktiv om uthyrnings- och utlåningsrättigheter och vissa rättigheter avseende upphovsrättsligt skydd vad gäller immateriell äganderätt av den 19. 11. 199210 I detta direktiv föreskrivs dels om ensamrätt att hyra ut och låna ut verk som är upphovsrättsligt skyddade, för vissa grupper av rättsinnehavare (författare, uttolkande eller utövande artister, skivproducenter och filmproducenter) och dels rätten till framställning, mångfaldigande, spridning, radioutsändning och förmedling till allmänheten inom området för skydd av närstående rättigheter. Direktiv om samordning av vissa bestämmelser om upphovsrätt och närstående rättigheter avseende satellitsändningar och vidaresändning via kabel av den 27. 9. 199311 Detta direktiv kompletterar vad gäller immaterialrätter direktivet av den 3. 10. 1989 "Television utan gränser"12 och syftar till att harmonisera den 91/250 EGT nr L 122/42, 17. 5. 1991. 92/100/EG, EGT nr L 346/61, 27. 11. 1992. 93/83/EEG, EGT nr L 248/15, 6. 10. 1993. 3. 9 10 ii 13 rättsliga ramen för ett gemensamt audiovisuellt område genom att fastslå dels principen om kontraktsenligt förvärv av rättigheter till satellitsändningar inom ett gemensamt område, dels principen om gemensam administration för förhandling om rättigheter till kabelsändning. 4. Direktiv om harmonisering av skyddstiden för upphovsrätt och vissa närstående rättigheter av den 29. 10. 19931* Genom detta direktiv harmoniseras skyddstiden för upphovsrätten till en tid av 70 år efter upphovsmannens död eller 70 år efter det att verket har gjorts lagligen tillgängligt för allmänheten. Skyddstiden för upphovsrätter är 50 år efter tillkomsten. 5. Förslag till direktiv om rättsligt skydd av databaser Detta förslag blev föremål för en gemensam ståndpunkt i rådet den 10. 7. 1995 och syftar till att harmonisera upphovsrätten för databaser i alla former (elektroniska eller ej). Det inför även en ny speciell ekonomisk rättighet som skyddar den ekonomiska och yrkesmässiga investering som en databasproducent har gjort och därigenom ger denne möjlighet att hindra utdrag och/eller återanvändning av hela eller en betydande del av innehållet i databasen utan tillstånd. 2. Utvecklingen fortsätter sitt arbete på andra områden som hänför till Kommissionen immaterialrätten och som nämns i "arbetsprogrammet" från 1991 (se ovan) såsom kopior för enskilt bruk av ljudinspelningar och audiovisuella verk, rätt till ersättning för utnyttjandet av ett verk, mångfaldigande, kollektiv administrering och slutligen ideella rättigheter. sig Vidare antog kommissionen den 19. 7. 1995 en grönbok14 om upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället för att väcka till allmän eftertanke för att ta reda på om det i detta sammanhang krävs nya lagstiftningsinitiativ inom följande områden: - Tillämplig rätt - Konsumtion av rättigheter - Rätten till mångfaldigande - Överföring till allmänheten 12 13 14 Direktiv 89/552/EEG som syftar till samordning av vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television, EGT nr L 298, 17. 10. 1989. 93/98/EEG nr L 290/9, 24. 11. 1993. K0M(95) 382 slutlig. 14 ) / - Rätten till digital spridning och radio- och TV-utsändning - Ideella rättigheter - Utnyttjandet av rättigheterna - Systemen för identifikation och skydd av verk Mot bakgrund av dessa olika utvecklingsområden kan man konstatera att de gemenskapsåtgärder som gjorts inom ramen för den inre marknaden vad gäller upphovsrätter och närstående rättigheter inte har gjorts till förfång för de kulturella intressena utan tvärtom har säkerställt ett högt och effektivt skydd av det intellektuella och konstnärliga skapandet. När det gäller de områden som återstår att behandla kommer kommissionen liksom hittills att anstränga sig att upprätthålla denna höga skyddsnivå. KAPITEL III: BESKATTNING Förverkligandet av den inre marknaden och det upphävande av tull- och skattehindren inom gemenskapen som detta har inneburit har föranlett gemenskapen att påtagligt ändra det skattesystem för omsättningen som gäller för gemenskapsinterna förvärv och att nå bättre överensstämmelse beträffande gällande skattesatser för mervärdesskatt och punktskatter i varje medlemsstat. Gemenskapen införde den 1 januari 1993 en övergångsfas för tillnärmning av de indirekta skatterna15. Denna fas gör det möjligt att inleda den gradvisa utjämningen av de gällande skattesatserna för mervärdesskatten och punktskatterna i de olika medlemsstaterna. För detta ändamål antog gemenskapen den 19 oktober 199216, ett direktiv om ändring av direktiv 77/38817. Enligt denna text kan medlemsstaterna bara tillämpa två sorters skatt, där en reducerad skatt inte får understiga 5 % och en normal skatt inte får understiga 15 %18. I detta direktiv finns även bestämmelser om tillfälliga undantag från det allmänna systemet samt en lista över varor och tjänster som kan komma i åtnjutande av en reducerad skattesats. För beskattningsbara personer innebär det övergångssystem som sålunda införts att principen om beskattning av varor i förbrukningslandet behålls, samtidigt som det medger att gränskontrollerna upphävs. 15 16 17 18 Ekofin-rådet den 18. 12. 1989. Direktiv 92/77/EEG EGT nr L 384/47 , 31. 10. 1992 om förenklingsåtgärder avseende mervärdesskatt. Rådets sjätte direktiv av den 17. 5. 1977, EGT nr L 145/1, 13. 6. 1977 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter. Kommissionen lade nyligen fram ett förslag till direktiv om ändring av direktiv 77/388/EEG om det gemensamma systemet för mervärdesskatt (nivå på normalskattesatsen). I detta förslag föreskrivs det att man skall hålla normalskattesatsen för mervärdesskatten inom följande variationsbredd: minst 15 % och högst 25 %. 15 När det gäller det definitiva beskattningssystemet, som bör baseras på principen om beskattning i ursprungslandet, kommer kommissionen under 1996 att lägga fram sina grundläggande åsikter inför införandet av det definitiva systemet samt en möjlig tidsplan för genomförandet. 1. Gemenskapens regelverk A - Kulturprodukter och -tjänster är belagda med mervärdesskatt. Det bör understrykas att den europeiska lagstiftaren har givit medlemsstaterna möjlighet att - för de flesta av dessa varor och tjänster - tillämpa den reducerade mervärdesskatten, för att gynna det konstnärliga och intellektuella skapandet och tillgången till kultur. Den reducerade mervärdesskattesatsen gäller för - böcker och tidskrifter, - upphovsrätter och närstående rättigheter, - utställningar och kulturarrangemang, - biljetter till biografer, museer, konserter, teatrar, - television (allmän TV-licens, abonnemang). Däremot gäller normal mervärdesskattesats för andra kulturprodukter och -tjänster som - skivor, - ljudkassetter, -videokassetter, - CD-Rom och CD-I, - bevarande och restaurering av minnesmärken. Slutligen har vissa undantag medgivits fram till 1997 för stater som den 1 januari 1991 tillämpade skattesatser som var lägre än den reducerade mervärdesskattesatsen: Belgien: 0 % för dagstidningar och tidskrifter Danmark: 0 % för dagstidningar Irland: 0 % för böcker Frankrike: 2,1. % för vissa press- och bokhandelsartiklar Storbrittanien: 0 % för böcker, dagstidningar och tidskrifter. B - Rådet kompletterade den 14 februari 1994 dessa bestämmelser med ett direktiv om begagnade föremål, konstverk, antikviteter, samlarobjekt. Detta direktiv, som trädde i kraft den 1 januari 1995, avser föremål som genomgår flera trans-aktioner och som vid varje transaktionsstadium genererar skatteinkomster, vilket skulle kunna medföra en risk för dubbel beskattning mellan medlemsstater. De viktigaste inslagen i detta nya system kan sammanfattas på följande sätt: 16 1. 2. 3. Försäljningar mellan privatpersoner beläggs inte med mervärdesskatt. För yrkesutövare gäller skatteprincipen om mervärdesskatt på säljarens marginal (skillnaden mellan det pris säljaren har köpt föremålet för och det pris han säljer det för), detta för att undvika kumulativ beskattning. Samma bestämmelser gäller för försäljning vid offentliga auktioner som organiseras av auktionskommissarier. Mervärdesskattesatsen på återförsäljningsmarginalen skall vara den normala skattesatsen i den berörda medlemsstaten (minst 15 %). För försäljning som sker direkt från konstnärer eller arvtagare kan en reducerad skattesats tillämpas. Denna reducerade skattesats skall vara den som tillämpas i den berörda medlemsstaten (minst 5 %). När det gäller tillämpliga skattesatser har följande beaktats: Det kulturella intresset: Vissa varor eller tjänster som är av särskilt kulturellt intresse kan komma i åtnjutande av den reducerade mervärdesskattesatsen. Medlemsstaterna kan tillämpa den reducerade skattesatsen på konstföremål, samlingar eller antikviteter. Som tillfälligt undantag (t. o. m. 30. 6. 1999) får Storbrittanien tillämpa en särskild skatt på 2,5 % på viss import. Riskerna för att en del av konstmarknaden skall flyttas till tredje land: De ändringar i nivån på skatter och avgifter som tillämpas i gemenskapen bör inte leda till att dessa transaktioner flyttas till tredje land, ej heller till obalans i behandlingen mellan import och gemenskapsinterna affärer. Ökad konkurrens från tredje land: Varje ändring av nivån på skatter och avgifter i gemenskapen riskerar att medföra en flykt till tredje land på grund av konstmarknadens stora känslighet och på grund av det höga priset på de föremål man handlar med. inte samma Konkurrens mellan medlemsstaterna: Alla medlemsstater har beskattningssystem för konstverk. Exempelvis har StoVbrittanien haft ett speciellt system som gjorde att man kunde undanta import av konstverk, antikviteter och samlingar från mervärdesskatt då importen hade genomförts före 1973. 17 2. Den aktuella debatten Vid fastställandet av gemenskapssystemet för indirekt beskattning har hänsyn tagits till vissa varors eller tjänsters kulturella karaktär genom att man givit medlemsstaterna möjlighet att tillämpa en reducerad skattesats på dessa. När det gäller försäljning av skivor, kassetter, CD-Rom och CD-I pläderar de europeiska branschorganisationerna (video-, multimedie- och skivproducenter) för att dessa produkter skall tas med på listan över varor och tjänster som kan komma i åtnjutande av den reducerade skattesatsen av följande skäl: - Tillämpningen av olika skattesatser (5 och 15 % minimum) mellan å ena sidan bio och television och å andra sidan videofilm skapar snedvridningar av konkurrensen till nackdel för videofilmen, även om det bara rör sig om olika sätt att framföra samma filmer eller program. - Video och multimedia är nya sätt att sprida och ge tillträde till kulturen som bör uppmuntras. Branschorganisationerna begär alltså att gemenskapen skall utöka listan över "reducerade skattesatser" till videokassetter, multimedieprodukter och skivor med tanke på införandet av det definitiva systemet för mervärdesskatten. För närvarande verkar de flesta medlemsstater inte vilja godkänna en sådan sänkning av mervärdesskattesatsen. Hittills har bara två ansökningar om ändring i den riktningen hänskjutits till kommissionen. Då tillämpningen av en reducerad mervärdesskattesats är frivillig, bör det understrykas att varje utvidgning av tillämpningsområdet för den reducerade skattesatsen minskar risken för att skillnaderna mellan medlemsstaternas lagstiftning skall öka och därigenom ge anledning till en betydande snedvridning av handeln. När det gäller indirekt beskattning av varor och tjänster som kan komma i åtnjutande av en reducerad skattesats kan bara det ena av följande kriterier tillämpas: - Varans eller tjänstens art, i vilket fall den tillämpliga skattesatsen är oberoende av varans eller tjänstens kulturella syfte (böcker är ett exempel på denna fråga om att skilja mellan reducerad och normal skattesats). - Varans eller tjänstens kulturella innehåll, vilket gör att man måste iaktta skillnader i behandling inom en och samma kategori av varor eller tjänster till nackdel för beskattningssystemet. Dessutom är det särskilt svårt att fastställa enkelheten i skillnaden mellan kulturell verksamhet och fritidsverksamhet. 18 Om principen om neutralitet i beskattningen av olika spridningssätt och -media verkligen skall garanteras, förutsätter tillämpningen att samma bestämmelser gäller för identiska situationer. När det gäller arbete med bevarande och restaurering av monument har de enskilda organisationer som är verksamma inom kulturarvsområdet även begärt reducerad skattesats på grund av dessa arbetens betydelse för spridningen av och tillgången till kulturen för Europamedborgaren. Man noterar dock att med hänsyn till dessa varors art och karaktär verkar det inte märkbart störa den inre marknadens funktion att det finns olika skattesatser i medlemsstaterna (ingen risk för snedvridning av handeln)19. I kommissionens rapport om tillämpningen av reducerade skattesatser under de första åren av genomförandet av direktivet från 1992 fastslogs att det för närvarande inte finns någon snedvridning av konkurrensen eller snedvridning av handeln som motiverar ett tillägg av kulturprodukter och/eller -tjänster i listan över reducerad 20 skattesats. 19 20 Vid kulturministrarnas rådsmöte (informellt i Wurtzburg 1993) utbytte ministrarna åsikter i denna fråga. Kommissionens rapport til! rådet i enlighet med artiklarna 12. 4 och 28. 2 g i det sjätte momsdirektivet (KOM(94) 584). 19 KAPITEL IV: KONKURRENSPOLITIKEN Konkurrenspolitiken spelar en viktig roll för främjandet av en harmonisk utveckling av den ekonomiska verksamheten, en fortlöpande och balanserad tillväxt, ökad stabilitet och fortsatt höjning av levnadsstandarden i gemenskapen. Tack vare detta bidrar den till att säkerställa att den inre marknaden fungerar effektivt, samtidigt som skyddet av konsumenterna, löntagarna och arbetsgivarna gynnas. Denna politik omfattar följande: - Regler tillämpliga på företag (artikel 85 ff i EG-fördraget) :Där förbjuds dels varje avtal eller företagssammanslutning som kan påverka handeln mellan medlemsstater och som har till syfte eller resultat att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen inom den inre marknaden, dels varje missbruk av en dominerade ställning (artikel 86). Fördraget förskriver dock, under vissa närmare angivna villkor, ett undantag från denna förbudsprincip och medger sålunda att vissa avtal mellan företag tillåts21. För övrigt bör det erinras om att rådet den 21. 12. 1989 antog en förordning (4064/89) om kontroll av företagskoncentrationer. Genom denna förordning fick kommissionen makt att kontrollera koncentrationer av "gemenskapsdimension". Och enligt artikel 3 i denna avses med koncentration "möjligheten att utöva avgörande inflytande på ett företags verksamhet" (fusioner m. m. ). -Regler tillämpliga på stater och i synnerhet på stöd som beviljas av stater (artikel 92 jf i EG-fördraget): Stöd som påverkar handeln mellan stater och som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion anses oförenliga med den inre marknaden. Principen om de statliga stödens oförenlighet med den inre marknaden är dock inte absolut. I artikel 92 föreskrivs faktiskt typer av stöd som är förenliga eller kan betraktas som förenliga med den inre marknaden. I artikel 128. 4 finns en konkret motsvarighet till artikel 92. 3 d i så måtto att den senare föreskriver att "stöd för att främja kultur och bevara kulturarvet, om sådant stöd inte påverkar handelsvillkoren och konkurrensen inom gemenskapen i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset" skall anses vara förenliga med den inre marknaden. Om de kulturella varorna och tjänsterna är av särskild karaktär och erkänns som sådana, lyder kultursektorn i ekonomiskt avseende under konkurrensreglerna, liksom de andra sektorerna. Det är alltså nödvändigt att även för denna sektor se till att 21 1 artikel 85. 3 i fördraget föreskrivs att undantag beviljas för avtal som uppfyller följande fyra villkor: De skall - bidra till att förbättra produktionen eller distributionen, - främja tekniskt eller ekonomiskt framåtskridande, - tillförsäkra konsmenterna en skälig andel av den vinst som därigenom uppnås, - inte införa begränsningar som inte är nödvändiga för att uppnå målen för avtalet. 20 ) / konkurrensen inte snedvrids och att man undviker att tillämpa subventioner som är oproportionerliga i förhållande till de eftersträvade kulturella målen. I kommissionens konkurrenspolitik har beaktats och beaktas de egenskaper som är utmärkande för kulturområdet. Denna politik gör det möjligt att ge lämpligt stöd till kulturinsatser i medlemsstaterna. Kommissionen har ständigt haft för vana att bevilja statliga stöd avsedda att främja kulturen och bevarandet av kulturarvet samtidigt som de grundläggande reglerna för den inre marknaden och konkurrensen respekteras. I. Konkurrensregler för företag På kulturområdet rör dessa konkurrensregler närmare bestämt förlagssektorn och den audio visuella sektorn. A. Förlagssektorn 1. Bakgrund När det gäller böcker, och i synnerhet de konventionella systemen för bestämning av bokpriserna, har kommissionen alltid ansträngt sig att sakligt överväga de fall som har förelagts den med hänsyn till bokens speciella natur och på grund av införandet i fördraget av den nya artikeln 128, som ägnas åt kulturen. Kommissionen bör ändå övervaka att reglerna i fördraget respekteras, och särskilt artikel 85 i detta. Hittills har kommissionen fått kännedom om fyra ansökningar om dispens. Den har givit två avslag (målen VBVB/VBBB och NBA), varav det första fastställdes till fullo av domstolen och det andra fastställdes vad avser den aspekt som gäller artikel 85. 1 (förbud mot avtal), men avslogs beträffande tillämpningen av artikel 85. 3 (dispens). För de båda andra fallen och återigen affären NBA fortsätter kommissionen, som måste göra en ekonomisk och juridisk analys, nu att undersöka om det finns möjlighet eller inte att bevilja dispens. Vidare bör det erinras om att de rättsliga systemen för att bestämma pris på böcker hör till regler som gäller den fria rörligheten för varor (artikel 30 ff). Endast två medlemsstater för närvarande utarbetat sådana bestämmelser. De spanska bestämmelserna har inte givit upphov till någon oförenlighet med gemenskapsrätten, men de franska bestämmelserna har behövt ändras för att stå i överensstämmelse med gemenskapsreglerna. (Frankrike och Spanien) har 2. Den aktuella debatten 1 detta mycket omdiskuterade gemenskapssammanhang, där förlag, bokhandlare och läsare/konsumenter verkar delade, har kommissionen efter en djupanalys av den allmänna problematiken med bokpriserna kommit fram till att det för närvarande inte 21 ) / finns anledning att lägga fram något förslag till reglering av bokpriserna. Den har för övrigt konstaterat att frågan om bokpriserna ur kulturell synpunkt bara är en av de faktorer som skall beaktas i strävan efter och verkställandet av en samlad politik som gynnar böcker och läsning. Denna bör syfta både till att stimulera en hög nivå på läsningen, grundad på ett brett utbud, en garanterad tillgång till kulturen samt stöd till att skapa och bibehålla en produktiv bokutgivning. Dessutom beror dynamiken i boksektorn även på andra faktorer som säljfrämjande åtgärder, utbildning, fysisk planering, m. m. B. Pen audioyisuella sektorn Artiklarna 85 och 86 i fördraget kom inte till för att skydda mediernas mångfald eller något annat kulturellt mål. Men kommissionen har skickligt kunnat använda de rättsliga instrument som ställts till dess förfogande vad gäller konkurrens för att indirekt garantera att marknadens konkurrensstrukturer bibehålls och bidra till mångfalden i de program som erbjuds allmänheten. Några fall kan illustrera denna kommissionens vilja att övervaka att konkurrensreglerna tillämpas strikt, samtidigt som man tar hänsyn till deras effekt på mångfalden: * Fallet MSG Media Service, där kommissionen förbjöd att ett gemensamt företag bildades mellan stora grupper som Bertelsmann och Deutsche Bundespost Telekom, på grundval av att detta gemensamma företag skulle ha medfört att tillträdet till den tyska marknaden för betaltelevision stängdes och följaktligen att tillträdet till marknaden begränsades för konkurrerande leverantörer. * Fallet Nordic Satellite Distribution, där ett liknande resultat uppnåddes genom ett negativt beslut av kommissionen. * Fallet Holland Media Group (HMG), där kommissionen begärde att parterna (dvs. RTL4 och RTL5 samt kanalen VERONICA) skulle finna lämpliga åtgärder för att garantera att den holländska marknadens öppenhet för konkurrerande leverantörer bibehölls. Kommissionen har även haft tillfälle att i sitt meddelande av den 21. 2. 1990 uttala sig om den vikt som läggs vid att mångfalden inom mediesektorn respekteras. Det har således sagts att gemenskapens audiovisuella politik även bör ha syftet att försäkra sig om att utvecklingen av den audiovisuella sektorn inte sker till förfång för mångfalden utan tvärtom bidrar till att stärka denna genom att särskilt gynna variation i de program som erbjuds allmänheten. Men att upprätthålla mångfalden har inte varit det enda som kommissionen har engagerat sig i. Den har även flera gånger uttalat sig för att tillträdet till större evenemang, även de kulturella, skall säkerställas för att garantera allmänhetens tillgång 22 till information. Som exempel kan nämnas mål MGM/UA, där kommissionen på grundval av artiklarna 85 och 86 i fördraget undersökte om de beviljade ensamrätterna inte var för omfattande på detta område. Detta beaktande av de kulturella aspekterna är på grund av konkurrensreglernas karaktär i princip begränsat. Det är alltså föga troligt att enbart skyddet av ett kulturellt mål i sig skall kunna ligga till grund för en individuell dispens. Det skall dock noteras att kommissionen redan har tagit hänsyn till andra kriterier, som inte uttryckligen föreskrivs i artikel 85. 3, nämligen samhällskriteriet i fallet med omstruktureringen av karteller i kris (ex. beslut avseende avtalet om syntetfibrer 89/340) eller mera nyligen angående skyddet av miljön. Det är alltså inte uteslutet att kulturella kriterier i framtiden kan beaktas direkt av kommissionen, dock utan att det huvudsakliga målet med den inre marknaden ifrågasätts. II. A. Politik i fråga om stöd som beviljas av staterna på kulturområdet Stöd till kultursektorn Bakgrund Kommissionen har antagit en rad beslut som klargör dess ställning beträffande stöd till kulturen. Främjandet av den kulturella mångfalden har således godtagits som motivering till stöd som lämnas bland annat till plastisk konst och export av böcker. Rent allmänt skapar stöd till förmån för kultursektorn knappast några problem ur konkurrenspolitikens synvinkel. Kommissionen har ändå föranletts att motsätta sig stöd, inte på grund av deras art, men på grund av villkoren för beviljandet som ofta är i strid med de grundläggande principerna för Europeiska gemenskapen. Så var det till exempel med bidragssystemen som bröt mot den grundläggande principen om icke diskriminering av nationalitet, föreskriven i den nya artikel 6 i unionsfördraget. Förklaringen är den att medborgare i de andra medlemsstaterna borde få samma behandling som medborgarna i det land som beviljar stödet. Kommissionen har till exempel avslagit ett villkor som infördes av den tyska regeringen, enligt vilket producenten för en film som fick stöd skulle vara tysk medborgare eller tillhöra den tyska kulturen. Den aktuella debatten Till följd av att artikel 128 infördes i fördraget och bestämmelsen om stöd för främjande av kulturen (artikel 92. 3 d) och för att lämna nya klargöranden har kommissionen börjat undersöka möjligheten att anta riktlinjer i frågan. På denna grundval skulle vissa bidrag som beviljas till verksamheter som inte snedvrider konkurrensen och som inte på ett betydelsefullt sätt påverkar utbytet mellan medlemsstaterna (teatrar, konstgallerier, m. m. ) kunna tillåtas utan inskränkning, så vitt de erbjuds till alla potentiella mottagare i den berörda medlemsstaten. 23 B. Stöd till den audiovisuella sektorn Stöd till television och filmproduktion Medlemsstaterna gynnar utvecklingen av sin audiovisuella industri på flera sätt, bland annat genom direkta bidrag till särskilda filmproduktioner, genom skattemässiga fördelar som beviljas investeringar i företagen i denna sektor, genom finansiering av utbildning och genom stöd till filmfestivaler. Dessa åtgärder ingår i allmänhet konsekvent som mål i gemenskapens audiovisuella politik, som i sig syftar till att stärka den europeiska programindustrins konkurrenskraft. snedvridning av konkurrensen och Stödåtgärderna kan vara lokala, regionala eller nationella. Så länge dessa åtgärder inte framkallar inte påverkar handeln mellan medlemsstaterna på ett betydande sätt, skall inte artikel 92 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, där reglerna för stöd som beviljas av staterna klargörs, tillämpas och kommissionen har ingen anledning att ingripa. Med tanke på att de berörda aktörerna på marknaden ofta konkurrerar kan ändå vissa stödåtgärder för film- och TV-produktion få en inverkan på konkurrensen och handeln mellan medlemsstaterna. Kommissionen har länge godtagit iakttagandet av den kulturella mångfalden som motivering för statligt stöd till filmindustrin och produktionen av TV-program på villkor att detta stöd inte framkallar otillbörlig obalans i konkurrensen. icke oväsentlig I artikel 3 p i Fördraget om Europeiska unionen fastställs att gemenskapens verksamhet skall innefatta "bidrag till kulturens utveckling i medlemsstaterna". Artikel 92. 3 d samt artikel 128 har införts i EG-fördraget som en tillämpning av den principen - utan att detta nödvändigtvis medför en grundläggande omorientering av politiken på det här området. Kommissionen har redan beaktat den här sortens av hänsynstaganden vid bedömningen av stödet i den här sektorn. Vid framtida bedömningar av de statliga stöden till den audiovisuella sektorn kommer kommissionen att eftersträva en jämvikt mellan kraven på främjande av kulturen och kulturarvet, öppnandet av handeln och konkurrensen på den inre marknaden och nödvändigheten att undvika otillbörliga snedvridningar. Finansieringen av public service-företagen på detta område Med stöd av reglerna för statligt stöd har den mer specifika frågan om finansieringen av public service-företagen ställts till kommissionen av privata TV-programföretag i Frankrike, Spanien och Portugal. De gör gällande att den statliga finansieringen av public service-företag genom avgifter, direkta bidrag eller regelbunden kapitaltillförsel utgör en illojal konkurrens gentemot dem. Frågan är av betydande vikt och intresse i hela gemenskapen. Kommissionen har uppdragit åt externa konsulter att undersöka balansen i statens finansiering av public service-programföretagen. Kommissionen 24 ) / kommer att undersöka de aktuella ärendena i ljuset av denna analys (som även omfattar de nya medlemsstaterna). Riktlinjerna För att närmare klargöra sin politik på detta område utarbetar kommissionen för närvarande riktlinjer avseende bidrag till kulturen, de fria konsterna och den audiovisuella sektorn. Den bekräftar där sin gynnsamma inställning till stöd till filmer och televisionsprogram, inbegripet videor och musikinspelningar, i den mån det kan bevisas att dessa stöd är nödvändiga för främjandet och/eller bevarandet av den europeiska kulturen och deras storlek står i proportion till de eftersträvade målen. Kommissionen kommer dessutom att försäkra sig om att det inte förekommer någon diskriminering på grund av nationalitet mellan medborgarna i medlemsstaterna i Europeiska unionen eller något hinder för den fria rörligheten för varor, tjänster, personer och tankar någonstans i unionen. Då de kulturella hänsynstagandena är grundläggande kommer kommissionen att inta en gynnsam inställning till stödet av kulturarvet genom bidrag till spridning av TV- program, videor, osv. Kommissionen bedömer att public service-programföretagen har en viktig roll att spela i främjandet av den regionala, nationella och europeiska kulturen samt i utvecklingen av den audiovisuella industrin i Europa. Kommissionen är medveten om att public service-funktionen innebär att förse medborgarna med informations-, undervisnings-, kultur-, fritids- och sportprogram. Kommissionen är välvilligt service-företagens och de kommersiella programföretagens expansion och kommer att försöka finna en rimlig balans mellan de dubbla målsättningarna. inställd både till public Slutsatser I artikel 92. 3 d beaktas särskilt de kulturella målen. Den europeiska industrin för produktion och distribution av filmer och TV-program utgör en viktig aspekt av det europeiska kulturlandskapet. Främjandet av kulturen har godtagits av kommissionen som motivering till statliga stöd till filmindustrin och produktionen av TV-program på villkor att de inte ger upphov till en otillbörlig snedvridning av konkurrensen. KAPITEL V: KULTURFÖREMÅLEN PÅ DEIS INRE MARKNADEN Den fria rörligheten, en grundläggande princip i EG-fördraget och ett villkor för genomförandet av den inre marknaden, gäller även kulturföremålen. Bestämmelserna om detta i fördraget, särskilt artiklarna 9, 10, 12 ff (tullar) och artiklarna 30 - 34 (kvantitativa restriktioner, etc), är således tillämpliga på dessa. Principen om den fria rörligheten för kulturföremål bör dock bringas i samklang med det lagliga skyddet av våra länders kulturarv, närmare bestämt nationalskatterna. 25 Det föreskrivs även i artikel 36 i fördraget att medlemsstaterna kan göra undantag från bestämmelserna i artiklarna 30 och 34 och anta eller behålla förbud, restriktioner eller motsvarande åtgärder vid import, export eller transitering inom gemenskapen, när det gäller nationalskatter av konstnärligt, historiskt eller arkeologiskt värde22. Artikel 36 utgör ett undantag från principen om den fria rörligheten som klargörs av själva bestämmelserna i artikeln och bör därför tolkas restriktivt. Inom de gränser som fastställs i gemenskapsrätten ankommer det i princip på varje medlemsstat att bestämma de krav som skall säkerställa målen i artikel 36, när det gäller att fastställa vad som är nationalskatter på dess territorium, enligt egna regler och egna värdeskalor, på villkor att de ligger på en rimlig nivå och är av den arten att de gör det möjligt att förena skyddet av kulturarvet och den fria rörligheten. Den makt som ges åt medlemsstaterna i artikel 36 är dock inte godtycklig. Hänsyn i gemenskapsrätten, som kontrolleras av måste gemenskapsinstitutionerna. till de stora principerna tas I. Problem med avgränsning av begreppet nationalskatter och kulmrföremål Begreppet nationalskatter är mycket svårt att avgränsa och det är för tillfället vanskligt att försöka finna gemensamma kriterier för att bestämma räckvidden för detta begrepp. Lagstiftningar och bruk i medlemsstaterna är olika, vilket förklaras av de olika kulturella traditionerna och skilda intressena i frågan. Det är möjligt att urskilja två stora riktningar i tolkningen av begreppet nationalskatt: förekommer En extensiv kulmrföremål och har ett rikt kulturarv, som sällan är fullständigt upptecknat. länder som exporterar tolkning, som i de En snäv tolkning som förekommer i de länder som importerar kulturföremål och har ett mer begränsat kulturarv, där för det mesta de stora marknadsplatserna för konst finns. Svårigheten att avgränsa begreppet kulmrföremål ställer till problem när det gäller att internationellt eller på gemenskapsnivå bestämma räckvidden och vidden av ländernas ömsesidiga skyldigheter när det gäller att samarbeta för att skydda dessa föremål23. 22 23 Det bör noteras att en bestämmelse liknande den i artikel 36 föreskrivs i en förordning som sedan 1970 fastställer ett gemensam system i gemenskapen för export till tredje land (förordning 2609/69, artikel 11). Det undantag som i artikel 36 föreskrivs för handeln inom gemenskapen finns allstå för export till tredje land. Dessa restriktioner för handeln står inte i strid med reglerna i GATT (artikel 20, samma hänvisning till nationalskatter). Denna svårighet har varit en stötesten i förhandlingarna om de viktiga texterna eller konventionerna som har som mål att samarbeta i skyddet av föremålen eller förhindrandet av den olagliga trafiken (1970: Unesko-konventionen - om åtgärder rörande förbud mot och förhindrande av olovlig import, export och överförande av äganderätt avseende kulturegendom. 1985: Europarådet - Europeiska 26 II. gemenskapsåtgärder Kompletterande genomförandet av den inre marknaden i fråga om kulturföremål för Förverkligandet av den inre marknaden krävde från och med den 1 januari 1993 att all kontroll vid gränserna inom gemenskapen avskaffades, utan undantag för någon som helst produkt. När det gäller kulmrföremål behåller medlemsstaterna rätten att med stöd av och inom ramen för artikel 36 dels definiera sina nationalskatter och dels vidta nödvändiga åtgärder för att skydda dem. De kan dock inte längre tillgripa kontroller vid de inre gränserna för att försäkra sig om att dessa åtgärder är effektiva. I detta läge har gemenskapen alltså valt att vidta åtgärder för att avskaffandet av gränserna inte skall få konsekvenser som strider mot skyddet av nationalskatterna. Ett effektivt skydd av "nationalskatterna" i de 12, senare 15, medlemsstaterna kräver inom den inre marknaden - utan kontroller vid de inre gränserna - att varje medlemsstat bidrar till att skydda de andras nationalskatter. Det är i detta hänseende nödvändigt att varje medlemsstat kontrollerar exporten av nationalskatter utanför gemenskapen, inte bara av sina egna skatter utan också de som tillhör andra medlemsstater och som till en början med skulle kunna återfinnas på dess territorium på grund av att kontrollerna vid de inre gränserna avskaffats. Detta är målet för förordningen om export av kulmrföremål nr 3911 av den 9. 12. 1992. Ändå - trots att begreppet gemensamt kulturarv för gemenskapen inte existerar på detta stadium - är det faktum att ett kulmrföremål befinner sig i en medlemsstat och inte i en annan av avgörande betydelse. Medlemsstaterna vill ha garantier för att kulturföremål som är klassade som nationalskatter och som utförts olagligt från deras territorium återförs. Att den medlemsstat på vars territorium ett föremål återfinns efter den 1 januari 1993 skall svara för att det återförs till det lands territorium varifrån det har utförts olagligt är målet för den andra kompletterande gemenskapsåtgärden: direktivet om återlämnande av kulmrföremål som olagligen förts bort från en medlemsstats territorium, nr 1993/7/EEG av den 15 mars 1993. Direktivet om "återlämnande" syftar till att möjliggöra att en medlemsstats kulturarv återlämnas genom att med hjälp av ett rättsmedel vars återlämningsskyldighet tillämpningsområde och -villkor är exakt angivna. unionens länder skapa bland en I avsaknad av avtal om en mekanism för "ömsesidigt erkännande" av hur man skall definiera begreppet nationalskatt, har tillvägagångssättet i dessa två instrument varit att konventionen om brott avseende kulturegendom. 1980 ff år: Unidroits arbete med stulna eller olagligt exporterade kulturföremål. 1995: Unidroits konvention om återlämnande av stulna eller olagligt exporterade kulturföremål. 27 ) / skapa ömsesidiga men ännu så länge avgränsade skyldigheter mellan medlemsstaterna i syfte att för en gemensam kärna av kulmrföremål säkerställa ett gemensamt skyddsnät. Detta skyddsnät skall komplettera de befintliga nationella och skiljaktiga skydd som finns kvar efter 1992, men vars effektivitet på grund av upphävandet av de inre gränserna anses försvagade. Detta för att ge denna gemensamma inre kärna (inom vilken de viktigaste, om inte samtliga, nationalskatter kan återfinnas) en god skyddsnivå på gemenskapsplanet, samtidigt som de grundläggande principerna om den fria rörligheten och skyddet av handeln respekteras. Denna "inre kärna" har definierats i den gemensamma bilagan till ovannämnda förordning och direktiv. Bland den stora mängden föremål upprättas i bilagan en lista över gemensamma kategorier av kulmrföremål som fastställts tillsammans med experter (kriterier: typ av föremål, ålder, värde). I listan definieras de kategorier av föremål till vilka medlemsstaterna för närvarande är beredda att utsträcka sina skyldigheter att samarbeta för att skydda sina respektive kulturarv. Den definierar alltså inte nationalskatterna i den mening som avses i artikel 36. Det är medlemsstaternas privilegium att göra denna definition. Det skulle alltså kunna vara så att kulmrföremål som är klassade som nationalskatter till direktivet och förordningen. inte omfattas av den gemensamma bilagan Även om innehållet i bilagan (listan över kategorier av föremål) är gemensamt för förordningen och direktivet, är tillämpningsområdet inte exakt detsamma. I fråga om mil gäller att alla kulmrföremål som är upptagna i bilagan (oavsett om de är klassade som nationalskatter eller ej) omfattas av kravet att exportlicens med stöd av det administrativa enhetsdokumentet. 24 Själva kvaliteten, som nationalskatter eller i övrigt, på de kulmrföremål som omfattas av bilagan är i själva verket inte något relevant kontrollkriterium för tullen. Andra detaljskillnader kan nämnas, bland annat det undantag som gäller för arkeologiska föremål av mindre betydelse. Den återlämningsskyldighet som föreskrivs i direktivet utlöses däremot bara för föremål som är klassade som nationalskatter enligt artikel 36, inte för alla kulmrföremål av de kategorier som tas upp i bilagan. Det fysiska tillämpningsområdet för direktivet är alltså exakt avgränsat. En central fråga i debatten har varit att komma överens om hur mycket kategorierna i bilagan skall omfatta. Resultatet är en politisk kompromiss, som kan förbättras. Frågans politiska känslighet har föranlett våra institutioner att föreskriva att varje ändring i bilagan bör underkastas det förfarande som föreskrivs i artikel 100a i fördraget. 24 DAU: Document Administratif Unique = enhetsdokument 28 Ill- Den aktuella debatten 1. Befintlig gemenskapslagstiftning (förordning och direktiv) På grundval av de nationella rapporter som medlemsstaterna lämnat kommer kommissionen under 1996 att lämna den första treårsrapporten som föreskrivs i dessa rättsakter för att sammanfatta läget när det gäller de svårigheter man stött på och nödvändigheten att i förekommande fall anpassa dessa två åtgärder. Kommissionen har, utan att vänta på ovannämnda treårsrapport, föranletts att lägga fram ett förslag till ändring på en bestämd punkt: den som gäller klassificering av akvareller och gouacher i den gemensamma bilagan till förordningen och direktivet (KOM(95) 479 slutlig, 19. 10. 1995). 2. Det administrativa samarbetet om kulmrföremål utanför förordningens och direktivets speciella ram Det har nyligen gjorts plats för kulturföremålen i IDA-programmen (telematic network between administrations) som godkändes i november 1995 (rådets beslut 95/468/EG) och som syftar till att underlätta utbytet av information mellan förvaltningarna. Inom ramen för det fjärde ramprogrammet för forskning samfinansierar kommissionen ett projekt som kallas GRASP och vars mål är att genom ett telesystem föremål utveckla samarbetet mellan poliskårerna i de 15 medlemsstaterna. inregistrering av förlorade eller stulna för Samarbete om den olagliga handeln inom ramen för inrikes och rättsliga frågor (polisiärt samarbete, tredje pelaren) Det polisiära samarbetet när det gäller olaglig handel med konstverk behandlas här. 3. Samarbete mellan kulturmyndigheter och andra behöriga myndigheter medlemsstaterna i Rent allmänt är utvecklingen av samarbetet mellan kulturmyndigheter och andra behöriga myndigheter i medlemsstaterna på gemenskapsnivå framtidens väg för att skydda de kulmrföremål som är klassade som nationalskatter i unionen. 29 Inför ett så komplext problem är det viktigt att undvika onödigt arbete och se till att gemenskapens befintliga åtgärder och verktyg utnyttjas till fullo. Med utgångspunkt i de instrument som successivt har införts och utvärderingar av hur de treårsrapporter), kan evenmella nya behov av (jfr. administrativt samarbete successivt identifieras. fungerar Gemenskapen kommer, med iakttagande av subsidiaritetsprincipen och de befogenheter som fördraget ger den, att bemöda sig om att uppmuntra och komplettera i medlemsstaterna gör, i synnerhet kulmrmyndigheterna, för att på bästa sätt uppfylla dessa behov och således på sikt komma fram till ett optimalt skydd av unionens kulturarv. som de behöriga myndigheterna ansträngningar de 30 KAPITEL VI: TRADITIONELLA OCH REGIONALA JORDBRUKSPRODUKTER Fördragets bestämmelser om jordbruk, särskilt den gemensamma jordbrukspolitiken (CAP), gäller inte de kulturella aspekterna. Jordbruket har icke desto mindre en inneboende kulturell karaktär och har i årtusenden varit en av civilisationens drivkrafter. Jordbruket har även påverkat den fysiska planeringen, landskapen och den europeiska miljön i allmänhet. Europeiska gemenskapen bör se till att den kulturella mångfalden respekteras i medlemsstaterna och deras regioner. I Europa har det lokala och regionala kunnandet givit upphov till en mycket stor mångfald av traditionella produkter som är en del av bygdens eller regionens kulturella identitet. Förverkligandet av den inre marknaden har gjort det möjligt att ge dessa produkter större prestige. Men gemenskapen har varit tvungen att ingripa för att säkerställa skyddet av dessa produkters lokala identitet. I den meningen kan man säga att gemenskapen på jordbruksområdet har beaktat de kulturella aspekterna i sin reglerande verksamhet. Två initiativ har bidragit till att bevara traditionella jordbruksprodukter eller produkter med ett visst geografiskt ursprung: Förordningen (nr 2081/92) om ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel. skydd för geografiska beteckningar och Förordningen (nr 2082/92) om särartsskydd för jordbruksprodukter och livsmedel. Målet är gemensamt för de båda förordningarna. Det består dels i att belysa vissa produkters särart vad beträffar de traditionella tillverkningssätten eller deras ursprung, dels att skydda konsumenten mot illojala affärsmetoder och förfalskningar. För att uppnå homogenitet i de nationella skyddssystemen ger förordning 2081/92 definitioner som är oumbärliga inom området för geografiska beteckningar. Den skiljer på geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar, som avser produkter som är mycket nära förbundna med den region som de är uppkallade efter. Förordning 2082/92 syftar till att framhäva produkternas typiska och traditionella karaktär genom särartsskydd. Dessa texters kulturella betydelse ligger alltså i framhävandet av en bygd, i skyddet av ett lokalt kunnande eller ett traditionellt till verkningssätt. 31 Det bör även nämnas att det i november 1994 skapades en grafisk symbol för i de mest perifera regionerna (de franska utomeuropeiska jordbruksprodukterna departementen, Kanarieöarna, Azorerna och Madeira), främja kvalitetsjordbruksprodukter som är speciella för dessa regioner. avsedd att Det finns vidare viktiga kulturella aspekter i flera sektorer som stöds av den gemensamma jordbrukspolitiken. Till exempel olivodlingen och produktionen av olivolja är en viktig del av Medelhavsregionernas kulturarv i Europeiska unionen. Det skall även noteras att kommissionens förslag till reformering av den gemensamma marknaden för vin (KOM( 94) 117) beaktar denna sektors betydelse på miljö- och kulturområdet genom att mångfalden och tillverkningstraditionerna i Europeiska unionen respekteras. för vinet Inom ramen för de kompletterande åtgärderna i reformeringen av CAP år 1992 syftar förordning EEG nr 2078/92 till metoder för jordbruksproduktion som är förenliga med de villkor som är nödvändiga för att skydda och bevara landsbygdsmiljön. De program som har varit föremål för avtal med medlemsstaterna i samband med denna åtgärd kan få viktiga kulmrella sidoeffekter, dvs. bevarande av traditionella och historiska landskap. Exempelvis syftar programmet för den alpina regionen Bolzano (Italien) till att stimulera ett omfattande bete och skydd av de alpina odlingsmetoderna. Åtgärderna omfattar ett stöd till bevarande av de traditionella landskapen. I Storbrittanien är "Country Steward Ship Scheme" en av de åtgärder som godkänts inom ramen för förordning EEG 2078/92 och syftar till att bevara, underhålla eller återinföra speciella landskapstyper med särskild naturskönhet, faunans mångfald och det historiska värdet eller fritidsvärdet tillsammans med metoder som bevarar de traditionella produktionssätten i jordbruket. 32 KAPITAL VII: KULTUREN I DOMSTOLENS DOMAR I ANALYS AV RATTSPRAXISEN När det gäller undantag från den fria rörligheten för varor, personer och tjänster gör domstolen tydlig åtskillnad mellan diskriminerande och icke-diskriminerande åtgärder. De diskriminerande åtgärderna är bara förenliga med gemenskapsrätten om de kan härledas till en särskild undantagsbestämmelse, som artiklarna 36, 56 och 66. Undersökningen av rättspraxisen visar att domstolen genom en restriktiv tolkning av artiklarna 36, 48. 3, 56 och 66 i fördraget avsevärt begränsar det evenmella hänsynstagandet till begreppet kulturellt intresse för den allmänna ordningens skull25. Domstolen vidmakthåller först av allt en strikt definition av begreppet allmän ordning eftersom denna motivering enligt domstolen förutsätter att det finns ett allvarligt hot mot ett grundläggande samhällsintresse26. Även när det grundläggande villkor som anförs i denna dom är uppfyllt, ställer domstolen ett villkor om strikt proportionalitet, eftersom "artikel 56 som undantag från en grundläggande princip i fördraget bör tolkas på ett sådant sätt att dess effekter begränsas till vad som är nödvändigt för att skydda de åsyftade intressena. " Denna restriktiva hållning tyder på att domstolen kommer att avvisa varje motivering av kulturellt slag som baseras på begreppet allmän ordning. Ett visst skydd av kulturella särdrag har ändå erkänts genom att tillämpa en rättspraxis grundad på tvingande skäl av allmänt intresse, men enbart i fråga om åtgärder som inte är diskriminerande med hänsyn till nationalitet. Domstolens rättspraxis vad gäller fri rörlighet för tjänster vittnar således om denna öppning för kulturpolitiska mål som inte är diskriminerande i grunden. I sina domar Mediawet27 har domstolen erkänt "att en kulturpolitik" kan utgöra ett tvingande skäl av allmänt i det fria tillhandahållandet av samt "upprätthållandet av den pluralistiska yttrandefriheten för de olika sociala, kulturella, religiösa och filosofiska komponenterna i ett land. " intresse som motiverar en inskränkning tjänster 25 26 27 Dom av den 16. 12. 1992, Kommissionen mot Belgien, 211/91. Dom av den 27. 10. 1977, Boucherau, 30/77. Domar av den 25. 7. 1991, Mediawet, 353/89 och 288/89. 33 Det är likaså tillåtet att ta hänsyn till vissa tjänsteprestationers särskilda art, om dessa innebär speciella krav, för att säkerställa skyddet av exempelvis en konstnär. 28 I de så kallade turistguide-målen har bevarandet och framhävandet av det historiska och konstnärliga nationella kulturarvet erkänts som tvingande skäl av allmänt intresse som kan motivera en inskränkning i den fria rörligheten för tjänster. 29 Likaså inom området för den fria rörligheten för arbetstagare har domstolen varit lyhörd för de speciella behov som strävandet att bevara den kulmrella identiteten medför. Detta kan illustreras genom domen Groener30, där den har svarat att bestämmelserna i fördraget inte strider mot att man antar en politik som syftar till försvar och främjande av det språk i en medlemsstat som är både det nationella språket och det första officiella språket. På området för den fria rörligheten för varor kan man slutligen konstatera samma vilja hos domstolen att skydda den kulturella mångfalden. I domen Cinéthèque31 har domstolen beslutat att en nationell myndighet som för att uppmuntra skapandet av filmverk utan hänsyn till upphov syftar till att under en begränsad inledningstid reservera dessa verk främst för visning i biograflokaler strävar mot ett mål som är berättigat i förhållande till gemenskapsrätten. På samma sätt har domstolen i domen B&Q32 bekräftat att när det gäller stängning av affärer på söndagar åligger det medlemsstaterna att göra sina val med hänsyn till de nationella eller regionala sociokulturella särdragen, samtidigt som de krav som följer av gemenskapsrätten respekteras. Detta tvingande skäl kan man, för att upprepa generaladvokat Van Gervens slutsatser i mål C-17/9233, allmänt beskriva som "skydd, utveckling och spridning av det egna kulturarvet i en medlemsstat eller en region i en medlemsstat i ett "pluralistiskt" sammanhang och som "en del av ett gemensamt kulturarv för medlemsstaterna". Domstolen har dock tydligt satt vissa gränser för ett sådant erkännande. Den har således fastställt att sådana tvingande skäl inte kan motivera inskränkningar som inte är ägnade att realisera det eftersträvade målet eller som går utöver vad som är objektivt nödvändigt för att nå det åsyftade målet. 28 29 30 31 32 33 Dom av den 18. 1. 1979, Van Wesemael, 110/78. Dom av den 26. 2. 1991, Turistguider, 154/89. Dom av den 28. 11. 1989, Groener, 379/87. Dom av den 11. 7. 1985, Cinéthèque, 60 och 61/84. Dom av den 16. 12. 1992, B&Q, 169/91. Dom av den 4. 5. 1993, Fédicine/Spanien, 17/92. 34 Domstolen har även begränsat räckvidden för dessa tvingande skäl, eftersom det skall finnas skillnader mellan medlemsstaterna som inte är reglerade eller är otillräckligt reglerade genom en harmoniseringsåtgärd eller genom tillämpning av principen om ömsesidigt erkännande. Dessutom har den tydligt angivit att kulturen inte får bli ett alibi för ekonomisk protektionism gentemot de andra medlemsstaterna. Som exempel kan nämnas domen mellan kommissionen och Belgien av den 16. 12. 199234 där domstolen avvisar de kulmrella hänsynstaganden som den belgiska regeringen anför i den mån de "har till syfte att i realiteten minska den effektiva konkurrensen med de nationella bolagen för att skydda dessas reklamintäkter. " Denna restriktiva hållning utesluter dock inte att domstolen kan tillåta att det förekommer ekonomiska bieffekter av sådana bestämmelser som den redan har gjort , där den har gått med på att inom hälsosektorn i målet Omroep Organisatie "nationella bestämmelser som överensstämmer med de åsyftade intressena, också kan göra det möjligt att uppnå andra mål av ekonomisk art. " som motiveras av objektiva omständigheter Det är således inte domstolens avsikt att förneka det faktum att främjandet av kulmrella mål ofta är beroende av ekonomiska faktorer, men den vill snarare undvika att medlemsstaterna utnyttjar detta för i huvudsak ekonomipolitiska mål. Balansen i denna rättspraxis ligger alltså mer i bedömningen av en nationell kulturåtgärds "primära eller sekundära effekter". När det gäller den senaste begränsningen, dvs. åtgärdens icke diskriminerande art, verkar rättspraxisen på förhand mycket strikt, vilket en hel rad domar tycks bekräfta (till exempel domarna Mediawet och domen kommissionen mot Belgien). Men domstolen kommer troligen att se sig föranledd att precisera sin rättspraxis på den här punkten. Det bör slutligen noteras att de flesta av dessa domar har avgivits innan Maastrichtfördraget, närmare bestämt artikel 128 i detta, hade trätt i kraft. Det handlar alltså uteslutande om en rättslig konstruktion av domstolen som har föranletts att, trots avsaknaden av en särskild rättslig grund, uttala sig om de kulmrella motiveringar som medlemsstaterna anfört. Betydelsen av principen om kulturell mångfald har erkänts i unionsfördraget och följaktligen är frågan som återstår att ställa vilken effekt denna nya bestämmelse kan få på rättspraxisen. De första domarna (dom Piageme och dom Bosman ), där artikel 128 anförs, visar tydligt att domstolen inte avser att ifrågasätta sin traditionella rättspraxis och erinrar 34 35 36 Dom 211/91 av den 16. 12. 1992, Kommissionen mot Belgien. Dom 118/86 av den 6. 10. 1987, Omroep Organisatie Nertsvooederfabriek. Dom 85/94 av den 12. 10. 1995, Pigeme. 35 om att denna bestämmelse inte bör utnyttjas av medlemsstaterna för att kringgå befintlig gemenskapslagstiftning. Det framkommer även av dessa domar att artikel 128 inte på något sätt kan påverka räckvidden för de grundläggande friheter som erkänns i fördraget och inte heller den befogenhet som gemenskapen kan ha enligt andra bestämmelser i fördraget. Den enda skyldigheten ligger, i artikel 128. 4, i att man måste beakta de kulturella aspekterna i sin verksamhet. Domstolen kommer att behöva precisera räckvidden för denna skyldighet, som den har gjort på miljöområdet. Dom 415/93 av den 15. 12. 1995, Bosman. 36 (K II. KULTUREN I GEMENSKAPENS INTERNPOLITIK Kapitel I: KULTUR, SAMMANHÅLLNING OCH BALANSERAD REGIONAL UTVECKLING 1. Kultur och regionalprogram Mål 1-regioner Mål 2-regioner Mål 5b-regioner 2. 3. Gemenskapsinitiativ till program med regionalt och kulmrellt syfte Artikel 10 i ERUF-förordningen Kapitel II: KULTUR, SOCIALPOLITIK OCH MÄNSKLIGA RESURSER 1. 2. Kultur, sysselsättning och social sammanhållning Kultur och mänskliga resurser Kapitel III: KULTUR OCH AVANCERAD INFORMATIONS- OCH KOMMUNIKATIONSTEKNIK 1. Avancerad informations- och kommunikationsteknik Kommunikationsteknik och kultur Telematiktillämpningar och kultur Informationsteknik och kultur Innehållsindustri och informationsmarknad Telekommunikationsnät och kultur Informationsmarknad och kultur 2. Kapitel IV: KULTUR OCH ÖVRIG INTERNPOLITIK 1. 2. 3. 4. 5. 6. Miljö och kultur Turism och kultur Forskning och kultur Små och medelstora företag Den kooperativa sektorn och kulturen Gemenskapsinsats för vänortsrörelser mellan europeiska kommuner DEL II: KULTUREN OCH GEMENSKAPENS INTERNPOLITIK Denna andra del syftar till att identifiera de olika gemenskapsverksamheter som har en kulturell dimension, direkt eller indirekt. Denna lägesbeskrivning skall bidra till att för första gången ge en helhetsbild av gemenskapens engagemang i kulturen. Den syftar till att understryka det som uppnåtts, att göra redan befintliga åtgärder mer effektiva, men även att bestämma inom vilka områden gemenskapen skulle kunna förbättra sitt tillvägagångssätt och utveckla en bättre samordning av åtgärderna. Analysen av det kulmrella innehållet i gemenskapspolitiken är disponerad i följande fyra åtgärdsområden: Kultur, sammanhållning och balanserad regional utveckling Kultur, socialpolitik och mänskliga resurser Kultur och avancerad teknik I. II. III. IV. Kultur och övrig internpolitik (miljö, turism, forskning, små och medelstora företag) KAPITEL I: KULTUR, SAMMANHÅLLNING OCH BALANSERAD REGIONAL UTVECKLING Den ekonomiska och sociala sammanhållningspolitik som införts på grundval av artikel 130a och följande i EG-fördraget för att möjliggöra en balanserad utveckling inom den europeiska inre marknaden utgör ett av Europeiska unionens större politikområden med mer än 30 % av gemenskapsbudgeten. Den finansieras av gemenskapens strukturfonder och bör göra det möjligt för de mindre gynnade regionerna att minska skillnaden i utveckling jämfört med de utvecklade regionerna. Verksamheten i gemenskapens strukturfonder (Europeiska regionala utvecklingfonden, Europeiska socialfonden, Europeiska jordbruksfonden, Fonden för fiskets utveckling) är uppdelad i tre huvudinriktningar: Stöd till eftersatta regioner (mål 1). Stöd till omställning av regioner som berörs av den industriella utvecklingen (mål 2). Stöd till skydd och utveckling av känsliga landsbygdsområden (mål 5b). En ytterligare inriktning (mål 6) tillkom vid den senaste utvidgningen av unionen och rör stöd till nordiska regioner med låg befolkningstäthet. Tillsammans uppbådar dessa mål 85 % av anslagen till sammanhållningspolitiken (165 miljarder ecu under perioden 1994 - 1999) till förmån för de geografiska områden som är berättigade till strukturfondernas åtgärder. 3c? C Man kan urskilja tre huvudsakliga slag av program: Operativa program som genomförs kommissionen, medlemsstaterna och regionerna (90 % av strukturfonderna). Gemenskapsinitiativ (9 %) på kommissionens initiativ. Nyskapande insatser (1 %). i partnerskap mellan Europeiska Dessa program syftar till ekonomisk och social utveckling. De rör det kulmrella området i den mån de kulmrella verksamheterna kan ingå i en politik för utnyttjande av de regionala eller lokala resurserna och i en strategi för ekonomisk utveckling samt utgör potentiella arbetstillfällen. Sedan några år visar dessa verksamheter en ökad intensitet, framför allt förbunden med de socioekonomiska förändringarna och den vikt som läggs vid en politik som utvecklar hantverk och kulturarv och stärker den lokala samhällsstrukturen. 1. Kultur och regionalprogram 1) till (mål regioner eftersatta A. Stödet vars bruttonationalprodukt är under 75 % av genomsnittet i gemenskapen. Det uppbådar 96 miljarder ecu för perioden 1994 - 1999 ( + 166 miljoner ecu för Österrike under perioden 1995 - 1999). De områden som kan komma i fråga för mål 1 har valts ut av Europeiska unionens råd 1993. De omfattar 27 % av unionens befolkning. De åtgärder som finansieras inom denna ram har framlagts av de nationella myndigheterna som en del av en utvecklingsstrategi och sedan förhandlats och antagits av Europeiska kommissionen. regioner rör Det stöd som gemenskapen lämnar till regional utvecklingsverksamhet medlemsstat är föremål för ett "enhetligt programdokument". i varje Detta dokument omfattar strategiska mål och inriktningar för strukturfondernas verksamhet inom de berörda områdena. Medlemsstaterna föreslår sedan kommissionen operativa program för att förverkliga bestämda mål. I dessa operativa program preciseras målen, typ av åtgärder och finansiering av dessa. En undersökning av de 75 operativa program som antagits för perioden 1994 - 1999 visar att 11 av dem innehåller delprogram som uttryckligen föreskriver interventioner på kulturområdet (kultur, kulturarv, konsterna). Därav får man inte dra slutsatsen att de 64 andra operativa programmen inte innehåller någon åtgärd av kulturell art. Det betyder bara att kulturarvet eller kulturskatterna i dessa operativa program inte är upptagna som mål eller identifierade medel i regionalutvecklingen. 36 d^ De 11 operativa program som bland annat omfattar interventioner av kulturell art utgör 12,5 % av budgeten för samtliga 75 operativa program. som (turism, jordbruks- i norra Egeiska havet och Som exempel kan nämnas att kommissionen har antagit ett operativt program fem innefattar för att utveckla öarna industriverksamhet, huvudinriktningar första landsbygdsutveckling, mänskliga resurser, av alternativ "utveckling av inriktningen turistverksamhet (vattensport, till exempel), förstärkning av transportmedel och telekommunikation samt utnyttjande av dessa öars kulturarv och arkeologiska arv. Detta område står för 38 miljoner ecu i gemenskapsanslag, dvs. 18 % av de anslag som gemenskapen lämnar för genomförandet av detta operativa program. lokal utveckling). Den turismen" avser främjande slag Inom ramen för dessa operativa program förekommer ett stort urval av åtgärder som rör kulturområdet. Vissa av dem syftar till direkt finansiering av utrustning av kulturellt teaterskolor på (till exempel skapande av kulturcentra eller landsbygden). Andra består av kompletterande åtgärder för utnyttjande av kulturarvets rikedomar (anläggning av grönområden eller promenader runt utgrävningsplatser eller kulturobjekt, snitsling m. m. ) eller lokalt kunnande (tillverkning och försäljning av traditionellt hantverk). B. Stödet till omställning av regioner som berörs av den industriella nedgången (mål 2) rör traditionella industriområden där arbetslösheten och antalet anställda inom industrin är högre än genomsnittet i Europa. Dessa regioner omfattar cirka 17 % av unionens befolkning och kommer att få 15,3 miljarder ecu under den aktuella programperioden för strukturfonderna, vartill kommer ett stöd på 444 miljoner ecu för tiden 1995 - 1996 till de tre nya medlemsstaterna i unionen. Det främsta målet för omställningsstödet till dessa regioner är att utveckla sysselsättningsskapande ekonomisk verksamhet. Inom denna ram ingår den "kulturella dimensionen" i stora drag i tre inriktningar: - Kulturen som en beståndsdel i arbete och utbildning. - Omstrukturering av den "naturliga" miljön som här inte omfattar bevarande eller utveckling av det redan befintliga i fråga om "kulturarv" (nedlagda industrier m. m. ). - Restaurering av kulturarv i form av byggnader, antingen det gäller arbetsmiljöer (t. ex. industribyggnader, fabriker) eller livsmiljöer (t. ex. arbetarkvarter). i. Exemplet Lowry Centre: - Det rör sig om uppbyggnad av ett kulturellt centrum för visuell konst (Greater Manchester-, Lancashire- och Cheshire-regionen) till en beräknad totalkostnad av 71,8 miljoner ecu varav 12,2 miljoner ecu i gemenskapsstöd (JL 17 %). 37 ) / Det förväntade resultatet av detta projekt skulle vara att cirka 6 500 arbetstillfällen skapades inom handels- turist- och fritidssektorerna. Förutom att centret gör det möjligt att ta dit professionella (artistgrupper till föreställningar, koncerter, etc. ) beräknas det komma cirka 700 000 besökare per år. Projektet skall genomföras baserat på ett partnerskap av fackmän inom handel, konst, ett universitet, vidareutbildning, turism och miljöorganisationer. I projektet ingår infrastruktur (tillfartsvägar, spårväg, flodkanal) samt förbättring av utveckling av lokal vattenkvaliteten. 2. Exemplet Basse-Normandie - Två sysselsättningsområden (Cherbourg och Caen) är berättigade till stöd under mål 2 för perioden 1994 - 1996 (gemenskapsbidrag med 57,8 miljoner ecu). Cherbourgområdet har redan varit föremål för intervention från strukturfonderna för mål 2 mellan 1989 och 1993 samt för gemenskapsinitiativet Renaval. Cherbourgområdet fick 1993 stöd från Konver. Dessa båda sysselsättningsområden är således föremål för ett stöd som avser olika strategier beroende på respektive områdes företräden. I Caen är målet att bromsa den industriella nedgången på grund av stängningen av järnindustrin och i Cherbourg handlar det om att öka diversifieringen av legotillverkningen som var mycket beroende av kärnkrafts- och varvssektorn. I båda fallen bör områdenas hamnfunktion stärkas. - För detta har tre huvudinriktMingar fastställts: 1. Stöd till regionala företag och utbildning av yrkesarbetande (gemensam) - (13,72 miljoner ecu). 2. Återindustrialisering av Caen-området (25,92 miljoner ecu) vars underavdelning 2. 3 "Diversifiering av den ekonomiska verksamheten" som syftar till "samhällsåtgärder till förmån för hantverket och dess tjänster |. J. Inrättande av turistanläggningar och utnyttjande av arkitektur- och kulturarvet för att öka Caen-områdets värde som turistattraktion. " (2,59 miljoner ecu, dvs. 10 %). 3. Fortsättning av omställningen i sysselsättningsområdet Cherbourg (17,53 miljoner ecu), vars underavdelning 3. 5 som avser turismen "inkvartering, maritimt centrum, nöjesanläggningar, kulturarvet". (7,0 miljoner ecu, dvs. ±_ 40 %). i sysselsättningsområdet" "Diversifiering av Utifrån en smdie av ett tjugotal mål 2-regioner, som står för en fjärdedel av det totalbelopp som tilldelats berättigade regioner, som de två ovanstående är exempel på, kan man uppskatta den del av de tre investeringsinriktningarna som i olika grad har en "kulturell dimension" till ungefär 14 %. Analysen av dessa tre inriktningar visar att något mindre än en tredjedel är interventioner av kulturellt slag. Mer än två tredjedelar utgör åtgärder som syftar till integration och till utveckling av industriområden och platser som endast har ett mycket avlägset samband med kulturområdet. Således kan den del av finansieringarna av mål 2 som är avsedd för verksamhet av kulmrellt slag eller i kulmrellt syfte uppskattas till ungefär 4 % av den sammanlagda finansieringen. 3. Stöd till skydd och utveckling av känsliga landsbygdsområden (mål 5b) rör regioner som uppfyller minst två av de tre följande kriterierna: hög grad av sysselsättning i jordbruket, låg jordbruksinkomst, låg befolkningstäthet. Dessa regioner omfattar 8 % av unionens befolkning och är föremål för ett stöd på 7 miljarder ecu till och med år 1999. 38 Uppdelningen av mål 5 i två underavdelningar, dvs. a) anpassning av jordbruks- och fiskestrukturerna och b) landsbygdsområden, återspeglar tendensen till en ökande åtskillnad mellan landsbygd och jordbruk, vilket även visar sig i gemenskapspolitikens utveckling. Samtidigt har diagnosen om en minskning av jordbruksbefolkningen, vilket påkallade en politik för kamp mot flykten från landsbygden, successivt ersatts av tanken på risken för avfolkning i vissa regioner. Detta påkallar mer av en helhetspolitik, baserad på inre utvecklingsfaktorer, mot avfolkningen av vissa landområden. En av konsekvenserna av denna utveckling har varit att det kulturellas roll i landsbygdsutvecklingen har ökat både på analysområdet och i de konkreta projekten. I detta hänseende bör det noteras att även om jordbruksfondens garantisektion finansierar, dock mycket marginellt med tanke på vilka stora belopp det gäller, en del åtgärder (icke regionaliserade) för främjande av vissa jordbruksprodukter, som olivolja, är det huvudsakligen EUGFJ:s riktlinjer (i synnerhet på grundval av artikel 8 i dessa) som, tillsammans med de båda andra strukturfonderna (socialfonden och regionalfonden), bidrar till genomförandet av projekt med en kulturell dimension inom ramen för mål 5b-områdena. En undersökning av hur gemenskapens anslag för mål 5b fördelas per prioriterad utvecklingsinriktning visar att 7,9 % av anslagen tilldelades för lokal utveckling och förnyelse av byar för perioden 1994 - 1999 (532,8 miljoner ecu i 1994 - 1995 års priser) och 12,3 % (831,3 miljoner ecu) för turism, inriktningar som omfattar åtgärder av kulmrellt slag. Av denna summa i storleksordningen 227 miljoner ecu per år kan bara en del tillskrivas det "kulturella". Den kulturella aspekten inrymmer dessutom speciella projekteringsstrategier som är annorlunda än de tidigare nämnda. De åtgärder som direkt eller indirekt kan betecknas som kulmrella finns på följande områden: - I fråga om turism finner man uttryckliga hänvisningar till inslag av kulturarv eller kultur som till exempel "restaurering av kanaler", "utnyttjande av kulturen och landsbygdens kulturarv" och "turistplaner, lokala studier, främjande av området". - I fråga om "miljö" finner man förslag till "utnyttjande och skydd av naturområden", eller "förvaltning av områden", "landskapsplanering" samt "bevarande och skötsel av djur och växter, förnyelse och skötsel av biotoper, skydd av vattenmiljöer". - Aspekter av kulturellt slag förekommer även i egenskap av förbättring av livsmiljön, som "restaurering och framhävande av det arkitektoniska arvet", "förbättring av anläggningar och förnyelse av byar" eller "planering och förnyelse av tätortsområden. " Med hänsyn till den stora mängden fall (regioner som kan komma i fråga för mål 5b utgör ungefär 1/3 av gemenskapens territorium) är det svårt att få en uppfattning om den exakta kulturella betydelsen av dessa finansieringar. I detta avseende vore det intressant att i framtiden ringa in några försöksområden som har valt att ge stort utrymme åt det "kulmrella" som en faktor i en balanserad regionalutveckling. 39 Trots skillnaden i fysiska villkor (klimat, m. m. ), hur man använder jorden, men även i rikedomen på kulturarv har dessa regioner det gemensamt att de har utrymme och alltså kan utnyttja denna "resurs" genom att utveckla nya bruksvärden med stora möjligheter, som "ekoturism", "kretslopp", "naturparker och -reservat", m. m. , alla i lika hög grad lämpliga för exploatering av det man brukar kalla naturarvet. Dessutom skapas nya identitetsvärden - som kan grundas på faktorer som språk, levnadssätt, arkitektur, etc. - runt vilka det kan utvecklas konstnärligt eller kulmrellt skapande. Den kulmrella dimensionen i de åtgärder som syftar till att främja en hållbar utveckling i de sårbara landsbygdsområdena bör inta en allt större plats, därför att den kan vara ett vällovligt medel i genomförandet av alternativ verksamhet, i utvecklingen av investeringar som skapar lokal sysselsättning. En sådan strategi kan dessutom stå i överensstämmelse med den alltmer aktuella miljöskyddsfrågan. II. GEMENSKAPSINITIATIV TILL PROGRAM MED REGIONALT OCH KULTURELLT SYFTE Gemenskapsinitiativen är speciella instrument i strukmrpolitiken som kommissionen på eget initiativ föreslår medlemsstaterna. De utgör 9 % av strukmrfonderna (13,45 miljarder ecu för 1994 - 1999). För perioden 1994 - 1999 har 13 initiativ antagits varav 8 inriktas på en balanserad regionalutveckling. Dessa initiativ bidrar till att förverkliga strukturpolitikens stora mål för tiden 1994 - 1999. 1. Stöd till transnationellt samarbete Qnterreg II) är ett program som anvisats 1,9 miljarder ecu för perioden 1994 - 1999. Kulturens plats i det transnationella samarbetet (internt och externt) tycks ha varit blygsam under perioden 1989 - 1993, då det mesta av fonderna anslagits för "tunga" arbeten med infrastruktur. I vissa initiativ som finansierats inom denna ram ingår dock aspekter som kan hänföras till kulturen: - Programmet Spanien - Portugal (1990 - 1993) gällde mer än hälften av Portugals territorium och en del av de spanska regionerna Galicien, Castilien och Leon, Estremadura och Andalusien, dvs. omkring 6 miljoner människor. Det fick 410,82 miljoner ecu av gemenskapen (av en totalkostnad på 592,83 miljoner ecu). inriktningarna var förbättring av kommunikationerna (76,4 % av De viktigaste anslaget), förstärkning av banden mellan städerna och en samordnad förvaltning av natur- kuliui- och miljörikedomarna. I den senare inriktningen finansierades anläggningen av naturparker och -reservat. - Programmet Belgien (Västra Flandern) - Frankrike (Nord-Pas de Calais) mellan 1991 och 1993 (28,33 miljoner ecu varav 13,87 miljoner ecu i EG-bidrag) omfattade 40 "exploatering av det turistiska kulturarvet" till en stor del (40,2 %) och detta var nära förenat med miljöaspekter som bekämpningen av erosionen av stranddynerna. Inom ramen för dessa projekt av transnationell karaktär noteras till exempel en kampanj för de flamländska spetsarna- (20,6 %), För programperioden 1994 - 1999 kan man uppskatta att den kulmrella dimensionen bara uppgår till 1 % av de totala anslagen, dvs. ca 3 miljoner ecu per år. Dessa belopp används till att finansiera åtgärder knutna till olika former av "kulmrellt samarbete" eller främjande av "turism och landsbygdsturism" eller "landsbygdsutveckling". 2. Stöd till mycket perifera regioner (Regis II) syftar till att göra det möjligt för dessa områden att delta fullt ut i de transnationella samarbetsnäten. (Guadeloupe, Guyana, Martinique och Réunion För detta program har 600 miljoner ecu anslagits för perioden 1994 - 1999. De berörda franska regionerna utomeuropeiska departementen, Azorerna och Madeira för Portugal och Kanarieöarna för Spanien) skall lämna in sina ansökningar om medverkan i form av operativa program eller totala bidrag. för de Åtgärder som kan komma i fråga för Regis II är uppdelade i fem huvudinriktningar. Under "diversifiering av ekonomisk verksamhet" finner man under "turism" "stöd till i samband med utveckling av en "upplevelseturism" utanför de stora investeringar turistområdena, som är bättre integrerad i den lokala samhällsstrukturen och som inte är till fara för de biologiskt känsliga områdena (t. ex. : läger, familjeboende, turistarrangemang i anslutning till skapande eller utveckling av naturparker, leder i tropiska skogar och floder, vandringsledcr, utnyttjande av det arkitektoniska arvet och lokala kulturer). Det stöd som tilldelas enligt Regis får endast beviljas för investeringar knutna till utveckling av upplevelsemrism som inbegriper utnyttjande av det arkitektoniska kulmrarvet och de lokala kulmrerna). Det handlar alltså inte om en kulmrinsats som enbart baseras på att exploatera dessa mycket speciella kulturer. 3. Programmet Leader II "Liaisons Entre Actions de Développement de l'Economie Rurale" (stöd till landsbygdsutveckling) avser huvudsakligen (90 %) regioner i målområdena 1 och 5b. Detta initiativ är en fortsättning på programmet Leader I (1991 - 1993) och har fått anslag på 1 400 miljoner ecu för perioden 1994 - 1999, varav 900 miljoner ecu för regioner i mål 1-områden. Betoningen är lagd på åtgärder för nyskapande landsbygdsutveckling med demonstrationsvärde, som genomförs antingen av "lokala aktionsgrupper" (definierade redan i Leader I), eller aktörer av mer eller institutionell jordbruksförbund, etc. ) på temat lokal utveckling. samfälligheten, handelskamrar karaktär lokala (den Sparc-projektet (South Pembrokeshire Partnership for Action with Rural Communities, "lokal aktionsgrupp" i programmet Leader I) är ett exempel på initiativ som syftar till nyutveckling av en landsbygdsregion i södra Wales med utgångspunkt i huvudsakligen kulturella insatser. 41 Regionen är mycket missgynnad och levnadsstandarden ligger 70 % under genomsnittsnivån i gemenskapen. Principen för detta projekt är att mobilisera hela befolkningen till att komma fram till "vad som bör göras" och låta var och en av de 35 samfälligheterna komma fram till satsningar som berör dem alla. Det första av dessa kulturinitiativ bestod i att lägga om samtliga gångstigar som förband byarna, nära 80 km stigar. I detta första initiativ var återupprättandet av landsbygden det viktigaste. Alla byarna började intressera sig för renovering av det egna kulturarvet, underhåll av landsbygdens inventarier, gamla byggnader, jordbruksredskap. Flera kulturobjekt fick fördel av detta: ett medeltida sjukhem (Llangollen Medieval hospice), ett gammalt ölbryggeri, etc. Dessutom infördes en årlig festival ägnad åt att uppföra verk från den walesiska kulturen. På detta första initiativ följde ett annat, att skydda det walesiska språket. Detta skydd eftersträvas inte för sin egen skull, utan avser att resultera i en bättre kännedom om det lokala samhället. På detta sätt sattes 300 projekt igång för ett belopp som uppgick till nära 2,5 miljoner engelska pund, varav LEADER I finansierade en femtedel. Nära 3 000 personer hade anmält sig som frivilliga för att delta i dessa föreningar och de projekt som de tog itu med. Dessa initiativ har, i synnerhet när de baseras på kulmrella faktorer, förändrat inställningen till utveckling av landsbygdsområden, som mer och mer inriktas på "livskvalitet" och befolkningens aktiva medverkan. Det är alltså i denna egenskap som Leader II inbegriper faktorer som främjande av regionala identiteter (även språkliga), bevarande och framhävande av kulmrarvet och organisering av kulturaktiviteter. 4. Gemenskapsinitiativ dominerande industri till förmån för omställning av områden med en Byggandet av Europa, som i början baserades på kol- och stål sektorerna, har successivt avlägsnat sig från den sektorsvisa inriktningen tills dess att de sektorer som till stor del legat till grund för den europeiska industriella utvecklingen kom i kris under 1980- talet. På initiativ av gemenskapen infördes då stöd till omställning av de regioner som drabbats mest av krisen i dessa "traditionella" sektorer med programmen Résider I 12SS (omställning av ståldistrikt), Rechar I 1989 (kolgruvdistrikt), Retex 1992 (textil - konfektion), Konver 1993 (militär- och förs vars verksamhet) och slutligen Pesca 1994 (fiskesektorn). Dessa program antogs vid olika tidpunkter, omfattar alltså inte samma programperioder och har olika budgetanslag: - Efter Résider I (1988 - 1993) har ett nytt program - Résider II med anslag på 500 miljoner ecu - beslutats för 6 år (1994 - 1999J. - Rechar I (1989 - 1993) följdes av Rechar II (500 miljoner ecu) för perioden (1994 - 1997). - Retex, som först antogs för 2 år (1992 - 1993), har förlängts till 1999 (500 miljoner ecu). 42 ) / - Projekten avseende militär omställning på Europaparlamentets begäran år 1991 (Perifra I) och 1992 (Perifra II) har givit upphov till Kojryjej;, som igångsattes först för ett år (1993) och sedan förlängdes på flerårsbasis till slutet av 1997 (500 miljoner ecu). - Pesca beslutades 1994 för 5 år med ett anslag på 250 miljoner ecu. Dessa gemenskapsinitiativ är koncentrerade till ett gemensamt mål: ekonomisk omställning av dessa områden genom diversifiering av verksamheten. De slag av åtgärder som kan komma i fråga rör dels förnyelse av den lokala ekonomiska strukturen, i synnerhet genom främjande av ny verksamhet, som utvecklas av små och medelstora företag, dels anpassning av arbetskraften genom utbildnings- och sysselsättningsstöd. Förutom dessa två stora inriktningar kan det noteras att de äldsta gemenskapsinitiativen har vidkänts en ökning av bidragsberättigande åtgärder, särskilt i samband med miljö och turism. Inom de två sistnämnda områdena kan man urskilja insatser som har en kulturell dimension. II (7 slag av I Résider II (6 slag av bidragsberättigande åtgärder) och bidragsberättigande åtgärder) och i mindre grad för Konver (9 slag av bidragsberättigande åtgärder) finns två åtgärder som innehåller en kulturell dimension, nämligen "Miljöförbättring och upprustning av gamla industrifastigheter" och "främjande av turism, i synnerhet baserad på det industriella kulturarvet". i Rechar För Retex är det bara en åtgärd som rör "upprustning av industrimark och ombyggnad av nedlagda fabriker, stöd till behandling av avloppsvatten och andra industriutsläpp, tekniskt bistånd för utveckling av mindre förorenande metoder". Slutligen syftar en av underavdelningarna i Pesca till "anläggning av hamnar och investeringar i ny verksamhet (turism, hantverk)". Man återfinner således samma beståndsdelar som redan lagts fram i stöd som beviljas för mål 2, kanske med den skillnaden att man här mer märker den relativa frånvaron av åtgärder för bevarande eller skydd av kulturarvet, som skulle kunna utgöra en kompletterande aspekt i dessa förändringar. Man skulle i detta avseende kunna föreställa sig - exempelvis på fiskeområdet - att "den kroniska överkapaciteten i nästan hela fiskeflottan" som "framtvingar nedrustning av ett betydande antal fiskefartyg"37 är förenlig med ett stöd till skydd, bevarande och tillvaratagande av gamla yrken, båtar, navigationsinstrument eller fiske, etc. Slutsatsen blir att den del av stödet som går till olika bidragsberättigande åtgärder som, helt eller delvis, har en kulturell dimension bara tycks stå för ett relativt lågt belopp (i storleksordningen 5 miljoner ecu per år, dvs. 1,15 %) av dessa gemenskapsinitiativ i så måtto att alla de andra åtgärderna medför tunga utgifter (infrastruktur, kollektiva anläggningar, uppförande av nya byggnader, osv. ). 37 Gemenskapsinitiativ för strukturomvandling av fisket (Pesca) 94/C180/01. 43 III. ARTIKEL 10 I ERUF-FORORDNINGEN Vid sidan av strukmrfondernas interventioner till förmån för de program som medlemsstaterna lägger fram och gemenskapsinitiativen finansierar ERUF genom artikel 10 studier och pilotprojekt av nyskapande karaktär för att direkt eller indirekt gynna överförandet av kunnande. Denna artikel är alltså ett finansiellt instrument för regionalpolitiken38 som för perioden 1995 - 1999 föreskriver en fördelning av anslagen på 395 miljoner ecu enligt följande fyra prioriterade områden: 1. Internt och externt samarbete mellan regioner (180 miljoner ecu). 2. Nyskapande insatser för regionalutveckling (90 miljoner ecu) med tre inriktningar: - Mobilisering av den lokala inhemska potentialen. - Teknisk och telematisk utveckling (informationssamhället). - Kultur och ekonomisk utveckling. 3. Stadsplanering (80 miljoner ecu) 4. Fysisk planering (45 miljoner ecu) Ett stort antal projekt kan omfatta åtgärder av kulmrellt slag eller med kulmrellt syfte, som insatser av samarbete mellan regioner eller urbana pilotprojekt. Beträffande insatser på det urbana området har sådana initierats under perioden 1989 - 1993 då 32 urbana pilotprojekt samfinansierades på gemenskapsnivå till ett belopp av 101 miljoner ecu. Ett av de fyra ämnesområdena var "förnyelse av historiska stadskärnor". Exemplet Lissabon: Detta projekt baserades på tekniska undersökningar som finansierades inom ramen för artikel 10 i ERUF. Målet för projektet är ekonomisk förnyelse av två historiska kvarter i staden. Projektet "Rempart de Livramento" innebär att man skapar en utsiktsplats, ett museum och konstnärsateljéer. Det andra initiativet innebär renovering av palatset Pancas Palha, en byggnad stadd i framskridet förfall, som skall hysa ett nytt centrum för vetenskapliga och kulturella organisationer utan vinstsyfte. En av dessa institutioner skall tjäna som permanent observationscentrum för urbana och regionala studier. I detta sammanhang skall även byggnadstekniker utprövas som möjliggör en förbättring av byggnadernas motståndskraft mot jordbävningar. För detta projekt, som är avslutat vad gäller arbetena på Pancas Palha, har det planerats ett gemenskapsbidrag på 5,665 miljoner ecu. Förutom renoveringen av de historiska kulturobjekten och utvecklingen av kulturell verksamhet är det förväntade resultatet en ökning av den lokala industri- och affärsverksamheten. De insatser av samarbete mellan regionerna som gjorts enligt artikel 10 i ERUF har delats upp på två program, Recite (48 miljoner ecu, 36 interregionala samarbetsnät inom unionen sedan 1990) och Ouverture/Ecos, som infördes 1991 (program för decentraliserat externt samarbete, 20 miljoner ecu vardera och 250 finansierade projekt). 38 Föreskrivet i rådets förordning (EEG) nr 2052/88 om strukturfondernas uppgifter. 44 Inom ramen för de europeiska samarbetsnäten är "Turism i Medelhavet" det enda projektet som har en stark kulturell konnotation. Med utgångspunkt i en viss nedgång i turismen i de europeiska Medelhavsområdena avser man att möta denna situation genom att exploatera vattensportturismen och kultur- och landsbygdsturismen. Gemenskapens bidrag till detta projekt är 1 miljon ecu (av en totalkostnad på 1,3 miljoner ecu). Vad gäller vattensportturismen avser man att utnyttja de beräknade 540 "små och medelstora" fritidshamnarna, i synnerhet genom att skapa interregionala leder som erbjuds nöjesseglarna som "kompletta produkter", men även genom att utveckla till moderna informations- och telehjälpmedel för att förbättra villkoren för och främjandet av den här typen av turism. Vad beträffar kultur- och landsbygdsturismen gäller det att utnyttja både mindre kända historiska eller kulmrella platser och inlandet, som ofta inte finns med i turistbroschy rerna. interregionala grupperingar som har tillgång Inom ramen för insatser av interregional samarbete infördes programmet Pacte (utanför artikel 10 i ERUF) år 1990 av Europaparlamentet. Pacte, som från början var sammansatt av två olika program som slogs samman 1994, har gjort det möjligt för regionala och kommunala myndigheter att sätta sig in i det transnationella samarbetet genom erfarenhetsutbyte som skall omfatta minst tre samhällen eller organ i olika medlemsstater. 1. Det projekt som drevs 1992 - 1993 på området "kultur och utveckling" av departemensrådet i Aude (FR) i partnerskap med städerna Mytilini (GR), Anos Siros (GR), Torroella de Montgri (ES) och Bologna (IT) förenade samhällen som berörts av kättarfenomenet på medeltiden. Mötena gällde utveckling av metoder för att använda historié-, natur- eller kulturarvet som en faktor i en regions ekonomiska utveckling. Erfarenheten från den allmänna utvecklingen i Pays Cathare (katarernas land) i departementet Aude tjänade som referensram för utbytet. Genom detta exempel kunde de andra parterna se hur långt man kunde gå i utnyttjandet av kulturarvet som ett verktyg i den ekonomiska utvecklingen. Parterna planerade att förena sina städer i en vänortsrörelse, sätta igång gemensamma åtgärder för utbyte av sakkunskap och tekniskt stöd på så skilda områden som miljö, historisk forskning och märkning av produkter. 2. Projektet TV Regio - (Audiovisuellt område för regionaltelevisionen i Europa) (1994 - 1995), också inom området "kultur och utveckling", drevs av "Midlands" (UK) och gjorde det möjligt att ansluta ett stort antal partner: Alsace (FR), Piemonte (IT), Rheinland Pfalz (DE), Bornholm (DK), Norte (PT), Valencia (ES), Madrid (ES), Catalonien (ES), Lissabon och Vale de Tejo (PT), Köpenhamn (DK), Nord-Holland (NL). Projektet, som förenar forskare och fackmän från massmedia över gränserna, gör det möjligt att skapa ett nät för utbyte av program, diskussioner mellan de europeiska regionerna i syfte att tidningar, genomföra dokumentärfilmer, musiksändningar. Detta nät regionala televisionssändare, en katalog över samproduktioner och informationsblad. Ett program för utbildning av journalister och en databank för regionala sändningar undersöks även. Detta projekt gör det möjligt att nå praktiska lösningar för det interregionala samarbetet inom ett område som är särskilt nyskapande. transnationella resulterar och lista över samproduktioner, tidskrifter exempel i en till 45 ) / interregionala samarbetsområdena är det om "kulmr och ekonomisk Bland de utveckling" obetydligt med cirka 2 %, långt efter andra samarbetsområden, som "statlig, kommunal och regional förvaltning" (22 %) eller "ekonomisk utveckling, sysselsättning och stöd till små och medelstora företag" (23 %). I artikel 10 i ERUF-förordningen föreskrivs för programperioden 1995 - 1999 möjligheten till ett gemenskapsbidrag på högst 600 000 ecu per projekt för finansiering av pilotprojekt för interregional samarbete och ekonomisk utveckling i kulmrellt syfte. Totalt 15 miljoner ecu beräknas för denna period för att finansiera en sådan pilotinsats. Dessa projekt har som mil att stärka den ekonomiska och sociala sammanhållningen genom att bidra till upprättande av nätverk mellan unionens regioner och städer med utgångspunkt i temat kulmr och till främjande av det regionala och lokala kulmrarvet med tanke på interregionalt samarbete och ekonomisk utveckling. Följande samarbetsområden ingår (ej uttömmande): on - Det historiska och arkitektoniska arvet (urbant, arkeologiskt, religiöst, militärt, maritimt, etc). - Det industriella kulmrarvet (textil, järn och stål, etc). - Det hantverksmässiga arvet (konsthantverk, traditionella yrken, fackkunskaper etc). Sammanlagt, jämfört med den specifikt kulmrella inriktningen, som tar i anspråk 15 miljoner ecu, tar de kulmrella åtgärder som ingår i de fyra prioriterade områdena i artikel 10 i ERUF något mer än 2 miljoner ecu i anspråk per år (mot 1 miljon ecu för föregående period). Under dessa omständigheter verkar det som om en avgränsning av ett område speciellt för kulmr i nyskapande regionalutvecklingsåtgärder är ett viktigt steg kvalitetsmässigt, men även kvantitetsmässigt, eftersom den del som rör kulmr bland samtliga åtgärder ökar från ca 0,5 % till ungefär 6 %. C) = Inbjudan att lämna förslag till regionala och lokala nätverk som gemensamt önskar genomföra pilotprojekt for interregionalt samarbete och ekonomisk utveckling i kulturellt syfte enligt artikel 10 i ERUF (95/38). 46 KAPITEL II: KULTUR, SOCIALPOLITIK OCH MÄNSKLIGA RESURSER En strukturerad och konsekvent insats från unionens sida bör bidra till att återställa en hög sysselsättningsnivå, som är ett av målen i fördraget. Arbetslösheten skadar grunderna för våra samhällen. Den berör nära 20 miljoner människor i unionen, särskilt ungdomar. På grund av de socioekonomiska förändringarna, levnads- och konsumtionssätten, det synnerligen rika och di versifierade kulturarvet i Europa, är den kulmrella verksamheten en viktig källa till sysselsättning som bör utnyttjas. 1. KULTUR. SYSSELSÄTTNING OCH SOCIAL SAMMANHÅLLNING sociala Förutom interventionerna enligt de regionala målen 1, 2 och 5b, inom vilka Europeiska finansierar utbildningsinsatser på kulturområdet, verkställs den socialfonden ekonomiska och socialfondens sammanhållningspolitiken även genom interventioner enligt mål 3 och 4. Dessa interventioner kompletteras av de båda gemenskapsinitiativen Employment och Adapt samt, vad gäller nyskapande åtgärder, artikel 6 i förordningen om Europeiska socialfonden. I nedanstående åtgärder går dessa interventioner ofta in på eller inbegriper kulturella aspekter som, genom att man tillvaratar de berörda mänskliga resurserna, gör det möjligt att minska risken för marginalisering. Mål 3 handlar om att bekämpa långtidsarbetslöshet, underlätta de ungas inträde i yrkeslivet och inlemma personer som är uteslutna från arbetsmarknaden. Mål 4 syftar till att underlätta arbetstagarnas anpassning till förändringarna inom industrin och produktionssystemens utveckling. Dessa mål tar 14 miljarder ecu i anspråk för den aktuella programperioden 1994 - 1999. Gemenskapsinitiativet Employment, med en budget på 1,4 miljarder ecu, består av tre delar som tillsammans skall lösa problemen med utestängning och marginalisering på arbetsmarknaden. Employment/Now stödjer utvecklingen av metoder och instrument som är både integrering på nyskapande och effektiva arbetsmarknaden. för kvinnornas yrkesutbildning och Employment/Horizon främjar integrering på arbetsmarknaden av funktionshindrade och andra marginaliserade grupper i syfte att bekämpa den ekonomiska och sociala utestängningen. 47 Employment/Youthstart stödjer projekt som främjar integrering på arbetsmarknaden av ungdomar utan yrkesutbildning, särskilt de som hotas av långtidsarbetslöshet och ökande utestängning från det aktiva samhället. Gemenskapsinitiativet Adapt har också anslagits en budget på 1,4 miljarder ecu. Det omfattar fyra mål som är beroende av varandra: Anpassa arbetskraften till strukturförändringar i industrin. Förbättra företagens konkurrenskraft. Förebygga arbetslöshet genom att förbättra arbetstagarnas kompetens. Skapa nya arbetstillfällen och starta ny verksamhet. Stödmottagarna till Adapt är främst arbetstagare som berörs av de industriella förändringarna, antingen sysselsatta arbetstagare som hotas av arbetslöshet, eller sådana som just har förlorat sin anställning till följd av omorganisation i företaget. Under perioden 1989 - 1993 har gemenskapen aktivt bidragit till att införa en politik för återanpassning av svaga grupper i samhället och yrkeslivet, långtidsarbetslösa, funktionshindrade. ungdomar utan kvalifikationer, migrerande arbetstagare och Betecknande för de åtgärder som genomförts över dessa fem år är bland annat att kulturen intar en betydande plats i yrkesutbildningsinsatserna. Denna utbildning kan rikta sig till ungdomar som redan har valt en inriktning med anknytning till det kulmrella. Exempel 1 - Utbildningsåtgärder som syftar till att tillvarata det historiska och konstnärliga kulturarvet i Italien Åtgärder av den här typen har mångfaldigats i Italien, i olika regioner, i synnerhet under 1993. Många ungdomar har kvalifikationer inom kulturområdet men har svårt att komma in på arbetsmarknaden. Utbildningsinsatserna prioriterar en ekonomisk och produktiv inriktning på de konstnärliga yrkena och rör olika områden (förlag, museer, musik, restaurering av byggnader, etc). Den kulturella dimensionen har visat sig vara både givande och motiverande för deltagarna. Bland de understödda initiativen kan följande nämnas: - I Umbrien - en kurs i restaurering av gamla böcker och en utbildning för museiarbetare. Nära 100 % lär ha fått arbete. - I Toscana och Emilien-Romagna - en rad utbildningar inom musik, musikrestaurering (ljudband till gamla filmer) och teater. I Toscana lär 80 % ha placerats i arbete. - I Venezia slutligen, där behoven av att bevara det konstnärliga kulturarvet är stora, har kurser anordnats för tekniker i restaurering av byggnader. Andelen anställda lär vara 80 %. I de flesta fallen har de som fått ovan nämnda utbildningar även fått arbete, antingen i offentliga företag eller i privata bolag där de hade haft yrkespraktik, eller i kooperativ, vilket är det vanligaste. 48 Exempel 2 - Belfort-området. Europeiska socialfonden och integrering av unga konstnärer i yrkeslivet "plantskolorna" erbjuder unga konstnärer möjligheter att genomföra De europeiska forskningsarbete och skapande arbete under en tid av 3 - 9 månader. Utöver de materiella förmåner som ställs till deras förfogande av värdstaden erhåller konstnärerna ett stipendium från plantskolan för att slutföra sitt projekt och vidta åtgärder för att genom sin konstnärliga utövning komma in i yrkes- och kulturlivet Konstnärer inom samma gren men av olika nationalitet utbyter erfarenheter och olika möten med allmänheten organiseras kring deras verk (utställningar, kataloger, publikationer, föreställningar). Europeiska socialfonden understödde 1993 denna åtgärd som främjar integreringen av unga kreatörer i yrkeslivet. Andra experiment som stöds av Europeiska socialfonden har en kulturell dimension, inte därför att det rör sig om utbildning för konstnärer, etc, utan därför att de åsyftade inom kulmrområdena. Dessa från verksamheter utkomstmöjligheterna kommer utbildningar är då avsedda för ungdomar som har svårt att komma in på arbetsmarknaden på grund av att de inte har utbildning, vilket är en grundläggande förutsättning. Exempel - Les Escuelas-Talleres (skolverkstäder) och "Cases de Oficios" (yrkesskolor) Escuelas-Talleres och Casas de Oficios är statliga program som leds av arbetsmarknadsinstitutet. Åtgärderna avser ungdomar som inte har avslutat sin grundläggande skolutbildning, vilket hindrar dem från att skaffa sig yrkesutbildning. Teori och praktik varvas och råd och vägledning integreras i utbildningarna. Under 1 - 3 år får eleverna utbildning i offentliga projekt och på områden som har betecknats som i Vitboken om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning, som sysselsättningsskapande restaurering av det konstnärliga, historiska, kulturella och urbana kulturarvet, bevarande av miljön/miljöskydd (underhåll av parker) samt praktik i hantverksyrken. De offentliga organ som är inblandade i dessa program anställer i vissa fall elever från dessa skolverkstäder eller yrkesskolor för arbeten eller tjänster som de administrerar. Den här sortens program har redan ingångsatts i andra medlemsstater under en annan beteckning och skulle kunna tillämpas i hela gemenskapen. Exempel - Byggande av ett fartyg från 1500-talet "Batavia" för att integrera arbetslösa ungdomar utan yrkeskompetens. (NU Detta projekt, finansierat inom ramen för mål 3, syftade till att integrera arbetslösa ungdomar i arbetsmarknaden och sysselsatte årligen cirka 50 lärlingar mellan 1990 och 1995. De var i synnerhet organiserade i små grupper under ledning av en kompetent arbetare. Arbetet, snickeriet, gjorde det möjligt för omkring 350 deltagare att få kvalificerad utbildning och, för 224 av dem, att komma in på arbetsmarknaden. En tredje kulturell dimension i socialpolitiken är kulturens betydelse som uttrycksmedel för och bekräftelse av människor med problem och alltså som en hjälp till integrering av dessa, i synnerhet på arbetsmarknaden. 49 ) / Exempel - Centrum för teatcrkonst i Blyth: Tillvaratagande av de långtidsarbetslösas talanger Projektet hade som mål alt skapa en nytt koncept som kombinerade praktisk utbildning och utveckling av personligheten för att tillfredsställa särskilda behov på lång sikt. Det handlade om att ge de berörda grundläggande kompetenser som de saknade för att göra det möjligt för dem att senare följa en annan utbildning. De ansvariga för projektet valde för detta ändamål ut personer som var över 25 år gamla, utan anställning sedan mer 17 månader och vars speciella utbildningsbehov hade konstaterats. Inom ramen för denna utbildning kallades de att delta i en gruppverksamhet av gemensamt intresse, i detta fall att sätta upp en teaterföreställning, ett arbete som var avsett att utveckla självförtroende, motivation och initiativanda hos de berörda, att förbättra den kompetens de redan hade uppnått och framkalla ny sådan. Deltagarna skrev rapporter allt eftersom de utbildades, enligt former som anpassades till deras egna behov. Dessa rapporter lämnades sedan in för godkännande av Royal Society of Arts (RSA). Den andra lärdomen av analysen av perioden 1989 - 1993 är att kulturen har visat sig vara en lovande sektor när det gäller att skapa arbetstillfällen och kommer långt fram bland de sektorer som erkänns som sysselsättningsskapande. Svårigheten ligger i att förstå kulturens påverkan på sysselsättningen. Man måste alltså få igång arbetet med kulturstatistiken. Den första uppgiften blir att ta fram och sprida kulturstatistik i vart och ett av länderna i Europeiska unionen och skapa möjligheter till harmonisering på europeisk nivå. En förstudie i den riktningen har genomförts, där det utifrån tre huvudmetoder anges vilka områden som kan definieras som kultur, vilka källor som kan användas för bedömningen av dessa och hur resultaten kan valideras. Beträffande definitionen av det kulmrella området har följande kategorier tagits från UNESCO-nomenklaturen: Kulturarv Trycksaker och litteratur Musik och scenkonst Visuell konst Ljudbaserade och audiovisuella media Sociokulturell verksamhet Den stora mängden av uppgifter i de flesta länder gjorde det nödvändigt att fastställa kriterier för vilka som kunde behållas för fortsatt analys på Europeiska unionens nivå. Man har därför gjort en förteckning över de källor som uppfyller tre krav. De skall vara nationella, varaktiga och tillgängliga. Valideringen av resultaten gjordes genom direktkontakt med de främsta nationella insamlarna utifrån hur de använt den information som lämnats till dem, för att upprätta gemenskapsramar för en analys baserad på - omfattningen av den offentliga finansiering som berör kulturen, - bedömning av den kulturella sektorns betydelse ur sysselsättningssynpunkt, - kännedomen om den kulturella utövningen. 50 Den andra uppgiften avser förbättring av kunskapen om kulturens betydelse i gemenskapspolitiken, i synnerhet utifrån undersökningarna "sysselsättning" och "fritid" (i hushållen) som gjorts av Eurostat, men även av ett mer systematiskt utnyttjande av de upplysningar som finns i de projekt som lagts fram inom ramen för strukturfonderna eller gemenskapsinitiativen i fråga om sysselsättning. Det är således nödvändigt att utveckla och förfina verktygen för bedömning av den kulmrella dimensionen socialpolititik. Fritids-, konst- och kulmrsektorn i allmänhet lär idag ha lika många anställda som bilindustrin och fler än konfektions- och skoindustrin (rapport om sysselsättningen i Europa 1994). i gemenskapens Unionen har redan, utöver den befintliga sysselsättningen, satt igång en aktiv forskning och katalogiserat 17 ledande verksamhetsområden där de största möjligheterna till sysselsättning finns, däribland utveckling av kulturarvet, lokal kulturell utveckling och audiovisuell utveckling. För dessa har nyskapande åtgärder inletts (enligt artikel 10 i ERUF, se kapitel I i denna del). Det åsyftade målet med dessa nyskapande åtgärder är dubbelt. Att främja utarbetandet av strategier på lokal nivå, eller helst på högre nivå, och sedan pilotprojekt till stöd för skapande av sysselsättning på lokalt initiativ. Dessa åtgärder baseras på en integrerad utvecklingsmetod och på prioriterade åtgärdsområden som valts ut bland de 17 sektorer som tas upp i vitboken. De kompletteras på gemenskapsnivå av mer specifika insatser som tillkommit enbart med tanke på de långtidsarbetslösa. - En integrerad utvecklingsmetod Det gäller att för att skapa arbetstillfällen på lokalt initiativ göra en integrerad insats både i fråga om instrument och parter. Denna integrerade metod bör grundas på en bred bas av samarbetspartner som omfattar de viktigaste offentliga aktörerna, men även föreningssektorn och den privata sektorn. - Åtgärdsområden De har utvalts med utgångspunkt livskvaliteten och kan delas upp i tre underavdelningar: 1. Arbeten med anknytning till människor, bl. a. kulmrella och audiovisuella lokala tjänster. 2. Arbeten med anknytning till livskvalitet, bl. a. nya former av turism. 3. Arbeten med anknytning till miljön, bl. a. skydd och underhåll av naturområden. i vitboken och berör alla förbättringen av Utarbetande De åtgärder som är stödberättigande måste delas upp i två sammanhängande faser: stöd till sysselsättningsskapande på lokalt initiativ (varaktighet 8 månader). - Pilotprojekt för stöd till strukturering av ett utbud av tjänster (varaktighet 16 månader). strategier regionala lokala eller för av 51 Under denna period åtar sig de utvalda deltagarna även att sätta i stånd och sprida sina insatser. När det gäller den aktiva sysselsättningspolitik som rekommenderas i vitboken om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning är uppmuntran av lokala initiativ till utveckling och sysselsättning (EGT nr 265/3, 12. 10. 1995) onekligen en intressant faktor ur lönsamhetssynpunkt. På grundval av den makroekonomiska bedömning av möjligheten att skapa sysselsättning som bedrivs för tre länder i unionen (Frankrike, Storbrittanien och Tyskland) är det möjligt att hävda att en politik som har en tydlig kulturell dimension är av det slaget att den varje år ökar sysselsättningen i Europa från 140 000 till 400 000 platser. Detta är ungefär 40 % av målet att förbättra den tillväxt i sysselsättningen som avses i vitboken för att sänka den nuvarande arbetslöshetsnivån till hälften fram till år 2000. I detta sammanhang utgör de nya sysselsättningsområdena en möjlighet som kan utnyttjas främst till att öka antalet sysselsatta (främst bland kvinnor) och i kampen mot arbetslösheten bland ungdomarna. När det gäller arbetet med att söka nya områden för att öka sysselsättningen driver eller stödjer gemenskapen ekonomiskt, i samarbete med de viktigaste berörda aktörerna, flera verksamheter som innebär analys och utbyte av erfarenheter med inriktning på förhållandet "sysselsättning och kulmr". Som exempel kan följande nämnas: inom ramen för programmet Leda (Local employment inom Organisation, development action), av s k workshops om de nya arbetstillfällena kulmrsektorn. Undersökning av festivalstädernas ekonomiska betydelse och deras bidrag till sysselsättningen. Detta projekt omfattar 13 festivaler i fem medlemsstater (Tessaloniki och Herakleion för Grekland, Spoleto, Pesaro och Turin för Italien, Wexford för Irland, Edinburg och Manchester för Storbrittanien, Avignon, Lorient och Bourges för Frankrike, Graz och Salzburg för Österrike). Undersökning av museernas ekonomiska betydelse (Nemus) och dessas bidrag till sysselsättningen. Detta projekt omfattar museiförvaltare i 20 städer eller regioner i sju medlemsstater. Undersökning av möjligheterna att skapa kulmrella arbetstillfällen i Sydeuropa. Stöd till kongressen "making music work", organiserad inom ramen för Europadays, som i maj 1996 samlade mer än 150 företag från hela unionen. Stöd till projektet för "internationell kulturell sysselsättning" som syftar till att gynna rörligheten för kulturarbetare. Stöd till seminarier ägnade åt kulturens ekonomi (Perugia, 1995, Temple Bar, Dublin, 1994, Liverpool Institute of Performing Arts, 1994. ). 52 Slutligen bör det noteras att gemenskapen med programmet Helios II till förmån för funktionshindrade lämnar ekonomiskt stöd (235 000 ecu år 1995) till aktiviteter på kulturområdet som genomförs av europeiska funktionshindrade konstnärer. 2. KULTUR OCH MÄNSKLIGA RESURSER Yrkesutbildningen är med i Romfördraget, men det är i Maastrichtfördraget som utbildning i kunskap om Europeiska Unionen införs. Gemenskapens intervention inom yrkesutbildningsområdet har utvecklats under 80-talet med lanseringen av samarbetsprogram mellan universitet och mellan utbildningsinstitut. År 1993 underströks i kommissionens vitbok om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning utbildningens stora betydelse när det gäller att omvandla den ekonomiska tillväxten till sysselsättning. Detta tema togs sedan upp i vitboken om utbildning som utarbetades av kommissionen 1995 (KOM (95) 590, "Lära och lära ut - på väg mot kunskapssamhället"). För att fylla sin funktion bättre har unionen sedan 1995 omorganiserat och rationaliserat sina utbildningsprogram och omgrupperat dem i första hand inom tre program: Sokrates (utbildning) och Leonardo (yrkesutbildning) och Ungdom för Europa. Sokrates Detta program, som omfattar perioden 1995 - 1999 och har ett budgetanslag på 850 miljoner ecu, är baserat på erfarenheten från Erasmus, Lingua och olika tidigare till den högsta, pilotåtgärder. Det berör alla utbildningsnivåer, från förskolan av samt språkundervisning, informations- och erfarenhetsutbyte på utbildningsområdet. Kulturen och dess olika sidor är en viktig beståndsdel i utbildningsinnehållet och den ligger till grund för de flesta åtgärder som föreskrivs i programmet. distansundervisning, vuxenutbildning främjande I stort sett är målet att utveckla den europeiska dimensionen i utbildningen för att förstärka känslan av europeiskt medborgarskap med utgångspunkt i varje medlemsstats kulturella arv. Detta görs lika mycket genom att främja bättre kunskap i främmande i språk, undervisningen, skapa ett bättre samarbete mellan utbildmngsanordnarna och rörlighet för studerande och utbildare, som genom att uppmuntra det akademiska erkännandet av utbildningsbevis och studieperioder, främja informations- och erfarenhetsutbyte, osv. för att gynna utvecklingen av den mellankulturella dimensionen Erasmus och den interkulturella dimensionen i den högre utbildningen Erasmus (budget för 1995: 128 miljoner ecu), som avser högre utbildning, uppmuntrar framför allt studenternas och utbildarnas rörlighet genom att de beviljas stipendier och 53 ges lämplig språklig förberedelse. Programmet stödjer även samarbetsprojekt på universitetsnivå på områden av gemensamt intresse, s. k. "tematiska nätverk". Det är svårt att isolera och beräkna den kulmrella dimensionen i ett sådant initiativ, även om den finns med på alla nivåer i aktiviteterna. Den är i synnerhet beroende av deltagande från studenter och utbildare från kulmrsektorn, som får möjlighet att komplettera sin utbildning på universitet i andra länder och förbättra sina språkkunskaper samt slutligen låta de kulmrella kretsarna i de egna länderna få del av detta "europeiska mervärde". Den kulmrella karaktären hos en sådan insats ligger även i att den bidrar till att öppna och göra människor medvetna om olika europeiska kulturer. Exempel - Polyphonia (Europeiskt musikaliskt nätverk): 12 europeiska fakulteter för musikvetenskap och konservatorier har organiserat sig i nät för att samarbeta till förmån för studenternas och utbildarnas rörlighet (gemensamma intensivstudier- och program). Detta nät har givit upphov till en kammarorkester och en slagverksensemble. "Comenius" och samarbetet inom utbildning på förskole- och grundskole- och gymnasienivå Comenius har som mål att främja den europeiska och interkulturella dimensionen i förskolan och skolan och innehåller en rad insatser som syftar till att stimulera samarbetet mellan skolinrättningar, bidra till att utveckla lärarnas yrkeskunskaper och på detta sätt förbättra kvalitén på skolundervisningen i de olika länderna i Europa. Denna insats kan stödja projekt som bygger på ett kulmrellt tema som kan anses vara samverkande faktor och ett arbetsunderlag för nätverk av skolor med mycket olika bakgrund. Exempel från förberedelserna för lanseringen av Comenius Exempel 1 - Meithal Nätverket Meithal ("arbeta tillsammans" på gaeliska) för grundutbildning av lärare och den europeiska dimensionen sedan 1990, samlar under en månad lärare och blivande ämneslärare från tolv lärarhögskolor i åtta av unionens länder över en särskilt ämne ("konsten i Europa" 1984) - där målet var att stimulera i grundutbildningen av lärare. tankeutbyte om den europeiska dimensionen Exempel 2 - Leva tillsammans i Europa Projektet "How to live together in Europe - Le forme délia convivenza in Europa" utvecklades 1992 - 1994 inom ramen för en pilotåtgärd av multilaterala skolpartnerskap som föregick Sokrates och samordnades av ett gymnasium i Palermo (Italien). Det genomfördes tack vare ett nätverk av inrättningar i Österrike, Frankrike, Tyskland, Storbrittanien, Nederländerna och Spanien. Projektet genomfördes enligt en tvärvetenskaplig metod med deltagande lärare från flera områden förenade i undervisningsenheter som tog i beaktande så olika undervisningsämnen som historia, filosofi, litteratur, samhällskunskap, konst, osv. Det bidrog till att optimera medvetandet om det gemensamma kulturarvet, sökandet efter kulturella rötter, förståelsen av sambanden mellan den nationella historien och de andra ländernas historia i Europa och i världen. Exempel 3 - Skolan adopterar ett kultarpbjekt 54 Detta projekt lanserades 1992 av en italiensk stiftelse och samordnades på europeisk nivå av stiftelsen Pégase - som stöds av Europeiska unionen - och resulterade i att man skapade ett nätverk av mer än 350 skolor i tolv städer i unionen, vars arbetstema är det arkitektoniska arvet. Varje deltagande skola adopterar symboliskt ett kulturobjekt i sin stad, integrerar närmare studier om det i sitt program, och använder därvid även den nya multimedietekniken, ordnar lokala guidade besök, utarbetar myndigheterna och med de ansvariga för förvaltningen av kulturobjekt. I projektet ingår även transnationellt samarbete med publicering av en månatlig bulletin, möten mellan representanter för elever och lärare i de deltagande skolorna, elevutbyte mellan skolor, osv. i nära samarbete med de informationsmateriel, osv. , Comenius syftar dessutom till att stödja integrering och jämställdhet för barn till migrerande arbetare, människor med resande yrken, kringresande och zigenare. Här bör stöd till projekt som gynnar medvetandegörandet om den språkliga och kulmrella mångfaldens rikedomar bidra till kampen mot social utestängning, rasism och främlingsfientlighet. Det är samma inriktning på de projekt som stöds som "Utbildning över kulturgränser". Dessa syftar till att hjälpa eleverna att upptäcka de faktorer som förenar och skiljer mänskligheten, genom komparativa studier av olika kulturer, och att utveckla en kritisk och förstående syn på den kulmrella mångfalden. Den kulturella dimensionen i de tvärgående åtgärderna i Sokrates: Lingua, Arion, m. fl. insatser som organiseras En kulturell dimension som - liksom de andra insatserna - är starkt knuten till begreppen utbyte mellan utbildningssystem och mellan olika kulmrella världar kännetecknar även de tvärgående åtgärderna inom ramen för Sokrates. Det är dock svårt att exakt definiera den och ännu svårare att kvantifiera den. Så är det med insatsen för främjande av språkundervisning (Lingua), som sätter i verket en rad åtgärder för att förbättra kunskaperna i ett växande antal europeiska språk. Den prioritering som görs av de språk som talas minst och lärs ut minst bidrar till deras överlevnad och till kulturell berikning av unionen. Vad gäller de informations- och erfarenhetsutbytet, i synnerhet det som behandlar frågor av gemensamt intresse om utbildningspolitik, eller det europeiska informationsnätverket avseende utbildning (Eurydice), kan dessa till aspekter som rör utbildning på kulmrområdet. Erkännandet av utbildningsbevis och utbildning i andra länder (som Nätverket för nationella informationscentrer om det akademiska erkännandet av utbildningsbevis (NARIC) är en fråga som även rör studier av kulmrellt slag. Ett av de främsta målen för en insats kallad "Vuxenutbildning" är att sprida kunskap om kulmrer, traditioner och de olika europeiska språken genom att stödja pilotprojekt som läggs fram av nätverk av institutioner och organisationer från minst tre medlemsstater. För denna insats har man kunnat uppskatta att 29 % av den tilldelade budgeten på 3 miljoner ecu per åtgärd för 1995 har gått till att stödja projekt av kulturellt slag. i syfte att gynna logiskt hänföras 55 ) / Mötet mellan utbildning och kultur: gemenskapsinitiativet på området konstnärlig utbildning Detta gemenskapsinitiativ, som lanserades 1994, syftar till att främja transnationell samarbetsverksamhet mellan inrättningar för utbildning och konstnärlig yrkesutbildning i Europeiska unionen. Det avser främst postgymnasial nivå och försöker avhjälpa den alltför blygsamma plats som de konstnärliga ämnena intar i utbildningsprogrammen. Projektet omfattar organisation av en rad aktiviteter av utbildningskaraktär inom samtliga konstnärliga områden, från de audiovisuella (film, foto, videokonst, osv. ), dans och formgivning (grafisk, textil och rörlig konst), till de sköna konsterna (måleri och skulptur), musik (både klassisk och populär) och teater. Under det förberedande stadiet 1994 finansierade kommissionen 61 demonstrationsprojekt som omfattade alla de nämnda områdena. År 1995 valdes 52 projekt ut och finansierades till ett sammanlagt belopp på 700 000 ecu. Exempel 1. Granit - trä - brons Detta projekt består i en transnationell vidareutbildningskurs där konststuderande och unga konstnärer går på kurser som ges av yrkesutövande konstnärer som behärskar skulpturtekniker för granit, brons och trä. Förhållandet mellan de tre materialen utforskas. Genom att blanda material under lektionerna får lärare och kursdeltagare anledning att arbeta tillsammans och utbyta erfarenheter och metoder samt att ta nya metoder för skulptur i bruk. En dokumentation som publiceras vid projektets slut uppmuntrar till bättre samarbete på europeisk nivå mellan skolor och skulpturateljéer. Projektet samordnas av en skotsk skulpturateljé och omfattar även irländska och svenska ateljéer. Exempel 2. Upprättande av en "gemensam struktur" för högre konstnärliga studier inom Europeiska unionen Detta projekt samordnas av Universidad de la Laguna de Tenerife och genomförs med deltagande från Ecole régionale des Beaux-Arts et des arts appliqués i Toulouse samt Nationaal hoger inst. en koninklijke Adademie voor schone kunsten i Anvers. Det syftar till att bedriva forskning om Europeiska unionens konsthögskolor och deras samhällsroll när det gäller att skapa sysselsättning i relation till utbildningarna. En dokumentation skall sammanställas om de olika utbildningarna och utbildningsbevisen inom de sköna konsterna i Europeiska unionen. Slutmålet för projektet är att skapa en struktur som är gemensam för alla medlemsstaterna och som kan uppfylla de studerandes behov vad gäller deras förberedelse för yrkeslivet och överföringen av deras kompetens till andra medlemsstater. föreslås själva åtgärden: att inrättningar De projekt som valdes ut 1994 och 1995 visar på många olika infallvinklar när det gäller utbildningen på det konstnärliga området, vilket stämmer med de olika transnationella i som inriktningar samarbetsaktiviteterna mellan konstnärlig yrkesutbildning i Europeiska unionen, att öka rörligheten för studerande och utbildare, att stödja initiativ som gynnar spridning av information och erfarenheter och att uppmuntra framtagning av moduler, specialkurser eller internationella arbetsgrupper och seminarier som ger den konstnärliga undervisningen en europeisk dimension. Många av dem är ofta av tvärvetenskaplig karaktär och utnyttjar även den nya informations- och kommunikationstekniken. De uppvisar dessutom åtskilligt av socioekonomisk dynamik. stärka de utbildning och för 56 Programmet Leonardo da Vinci och den kulturella dimensionen i yrkesutbildningen förenar, ecu. Det sammanlagd budget på 620 miljoner Detta program, som liksom Sokrates sträcker sig över perioden 1995 - 1999, har i anslagits en rationaliseringssyfte, de tidigare gemenskapsprogrammen för yrkesutbildning, bland annat Force (vidareutbildning), Petra (grundutbildning), Comett (samarbete mellan till universitet och företag) och Eurotecnet (främjande av utbildningar knutna teknologiskt nyskapande). Det tillhandahåller stöd till pilotprojekt, förmedlings- och utbytesprogram, enkäter och analyser som drivs inom ramen för de transnationella partnerskapen, i syfte att särskilt gynna förbättring av och även bättre kunskap om såväl de nationella systemen för yrkesutbildning som de insatser som görs av företagen (även samarbetet mellan universitet och företag). Programmet spänner över ett mycket stort område och kan ge upphov till projekt av kulmrellt slag som syftar till att utveckla utbildning eller påbyggnadsutbildning av yrkesverksamma från konstnärs- och hantverkssektorn. Exempel 1. Vidareutbildning inom sektorn för konstnärlig keramik Detta projekt samordnas av en spansk förening av företag som är verksamma inom keramiksektorn och har som mål att skapa ett system av kurser i vidareutbildning för att avhjälpa hantverkares och företagares allvarliga luckor i utbildningen, i synnerhet när det gäller att använda ny teknik. Den verksamhet som genomförs i detta sammanhang syftar till att klassificera yrkena i nivåer, studera det teknologiska innehållet i varje yrke, utarbeta kurser som är anpassade till dess innehåll och särskilda utbildningsbehov, för att slutligen i praktiken pröva de lösningar man fått fram. Andra projekt har som mål att föra en metodologisk diskussion på europeisk nivå om ett yrke knutet till den konstnärliga sektorn, för att det skall fungera bättre och effektivare. Exempel 2. Yrkesutövare på museer - skillnaden mellan utbildning och yrke till att minska skillnaden mellan den traditionella utbildningen av Detta projekt syftar yrkesutövare på museer och dessa institutioners särskilda behov. Detta sker genom att man öppnar en dialog mellan de olika universitetsavdelningarna för museologi och de organisationer som företräder yrkesutövarna på museerna. Detta utbyte bör utmynna i en analys av de befintliga utbildningssystemen som kan främja att nya undervisningsmetoder inrättas, bättre anpassade till den här sektorns behov. Konkret skall projektet drivas i form av flera seminarier, som tar upp olika aspekter av problemet. En gemensam publikation skall avsluta detta initiativ och resultaten skall även spridas via rapporter, tidskrifter och seminarier i de deltagande länderna. Projektet samordnas av ett svenskt organ och förenar partner från Danmark, Nederländerna och Storbrittanien. Programmet "Ungdom för Europa " Med ett anslag på 105 miljoner ecu för perioden 1995 - 1999 syftar detta program till att främja utvecklingen av ungdomsutbyte och initiativ riktade till ungdomar. Allmänt 57 ) / kan sägas att kulturella ämnesområden har företräde i kommunikationen och utbytet mellan ungdomarna. Konst kan vara en katalysator för energi, en väckarklocka, för utveckling och integrering i samhället. "Ungdom för Europa" har i detta sammanhang understött flera initiativ, som till exempel: Graffiti: Ett projekt som innebär att man organiserar möten och utställningar av graffitikonst samt ger ut en publikation (hip-hopkultur m. m. ). Musik för ungdom: Utveckling av inspelningsstudior för unga musiker och utbyte av dessa inspelningar mellan ungdomar tvärsöver Europa. Insats till förmån för regional- eller minoritetsspråk och -kulturer I enlighet med Europaparlamentets önskemål driver kommissionen sedan 1983 en verksamhet för främjande och skydd av regional- eller minoritetsspråk och -kulmrer. Budgeten för år 1996 uppgår till 4 miljoner ecu. Insatsen syftar främst till att uppmuntra utveckling av initiativ på utbildnings-, kultur- och informationsområdena, att förstärka den europeiska dimensionen och stimulera samarbetet mellan alla som verkar för bevarande och främjande av dessa språk och informationsutbytet och överföringen av erfarenheter, att kulmrer, att förbättra systematisera, språk eller minoritetsspråk inom alla utbildningsinriktningar, från förskola till vuxenutbildning. främja undervisningen förbättra eller i regionala De godkända projekten omfattar ett brett urval av utbildnings- och kulturaktiviteter, som undervisning i språk på alla nivåer, utbildning av lärare och vuxna, trycksaker för barn och vuxna, standardisering av språket och terminologiarbete, konferenser och seminarier, kulturarrangemang, videofilmer, radio- och televisionssändningar. Exempel 1 • Språk i Europa Detta projekt, som lanserades av gruppen TIDOC i Barcelona år 1994, har gjort det möjligt alt skapa en grafisk databas över de språk som talas i Europa. Uppgifterna, som har utarbetats på katalanska, engelska och franska och lagts på diskett, är ett intressant sätt att göra didaktiskt flerspråkigt material i form av pedagogisk lek för barn mellan 10 och 15 år. Exempel 2. Keltisk filmfestival "International Celtic film festival" är ett kulturarrangemang av stor betydelse för språken och kulturerna i Skottland, Bretagne, Irland, Wales och Cornwall. Det 16:e evenemanget ägde rum i Fort Williams (Skottland) i april 1995, med deltagande av film- och TV-producenter och företrädare för branschorganisationerna på området. I festivalen ingick även symposier, seminarier och utdelning av priser till de bästa filmerna. Exempel 3. Marixtu Berritsu Radioprogram avsett för barn i Frankrike och Spanien som talar baskiska. Dessa utsändningar om en timme per dag har utarbetats i samarbete med lärare och elever i småskolan och mellanstadiet i syfte att hjälpa barnen att utveckla sin kommunikationsförmåga på det baskiska språket. 58 KAPITEL III: KULTUR OCH AVANCERAD TEKNIK för sektorn avancerad kommunikationsteknik I detta kapitel ges en översikt över de olika gemenskapsprogram som möjliggör samverkan mellan och informationsmarknaden å ena sidan och kulmrsektorn å andra sidan. Därefter beskrivs några exempel på pilotprojekt och viktiga initiativ till användning av avancerad teknik inom kulmrsektorn. För att inrikta undersökningen på ett mer specifikt område inom kulmrsektorn avser de utvalda exemplen i möjligaste mån museerna. Museerna utgör dessutom ett privilegierat tillämpningsområde för multimedieresurserna och ett perfekt exempel på fördelarna med att integrera den kulturella dimensionen i projekt som rör avancerad teknik. Museerna anser för övrigt att den avancerade informations- och kommunikationstekniken är ett verktyg utan jämförelse för att stimulera dem till mer samarbete och hjälpa dem att bättre fullgöra sitt speciella uppdrag. I. AVANCERAD INFORMATIONS- OCH KOMMUNIKATIONSTEKNIK Sektorn för forskning, utveckling och avancerad teknologi är ett av de viktigaste verksamhets- och utgiftsområdena i Europeiska unionen. Den har som mål att förstärka den teknologiska grunden för den europeiska industrin och stödja dess internationella konkurrenskraft. Åtgärder i den riktningen ingår i det fjärde ramprogrammet (budget 12 700 miljoner ecu för perioden 1994 - 1998) som framför allt ser till sammanhanget mellan politiken för forskning och teknisk utveckling (FTU) och den socioekonomiska sammanhållningen. Den grundläggande drivkraften är viljan att utnyttja vetenskap och teknik för att förbättra den europeiska industrins konkurrenskraft och livskvaliteten i Europa. FTU-politiken är av stor vikt för kultursektorn, bland annat som stöd till museernas i kulmrsektorn är och bibliotekens verksamhet. Införandet av avancerad teknik och oundgängligt kommunikationsteknologin och dess tillämpning. Här följer några program som uppmuntrar och stödjer forskning och utveckling inom kulmrsektorn samtidigt som man gynnar ett närmare samarbete mellan de europeiska kulturorganisationerna. informations- spridningen framtida den för av 1. Kommunikationsteknik och kultur och inom utveckling (Forskning avancerad Programmet Race kommunikationsteknologi i Europa), har genomförts i två etapper: Race I (1988 - 1992) och Race II (1992 - 1995), med ett sammanlagt finansiellt bidrag från gemenskapen på 1 103 miljoner ecu (mindre än hälften av den totala insatsen som beräknats till 2 500 miljoner ecu). Målet för Race var att införa villkor som gör det möjligt för européerna att få tillgång till en rad telekommunikationstjänster av bättre kvalitet och till lägre kostnad samt att ge Europa en kraftfull och konkurrenskraftig telekommunikationsektor på världsnivå. området 59 två projekt bör framhållas när det gäller Särskilt tillämpning av avancerad telekommunikation på kulmrområdet - och speciellt på kulmrarvet - inom ramen för Race-programmen: 1. 2. Inom ramen för Race I: Projektet EMN (European Museums Network), inriktat på databaser, har utvecklat ett komplett digitalt multimedietestsystem baserat på client/servertekniken. Det har installerats i åtta museer och gjort det möjligt att skapa en gemensam multimediedatabas med över 800 objekt, där vart och ett av i sig utgör ett multimedialt datadokument bildat av en hel rad dem sammanhörande multimediedokument. Projektet har bland annat resulterat i att man utvecklat ett verktyg som gör det möjligt för museerna att ge ut och skapa egna multimediedokument. Den andra tillämpningen var ett presentationssystem avsett för vanliga besökare för att de skulle kunna hitta utifrån objekt som de fått fram genom sökord som styrs av besökarnas egna associeringar eller känslor. Detta projekt utvecklades mellan 1989 och 1992 och har fått ett sammanlagt gemenskapsstöd på 5 miljoner ecu. Inom ramen för Race II: Projektet Rama (fjärranslutning av museernas arkiv), som genomfördes mellan 1992 och 1995 tack vare ett totalt gemenskapsstöd på 8,6 miljoner ecu, syftade till att främja en bredare användning av databaser och bildbanker som är tillgängliga för de genom systemet sammankopplade museerna samt göra pilottjänster åtkomliga på distans via bredband där museernas arkiv används som källor. Rama ger museerna möjlighet att organisera av multimediepresentation för visning av sina egna (eller andra museers) samlingar och att göra denna information åtkomlig på distans. Avsikten är att Rama skall resultera i att det bildas ett nätverk av museer som erbjuder forskare, förläggare, skolinrättningar och specialister på internationell nivå att nå deras arkiv på distans. Urvalet av konstverk görs således elektroniskt på grundval av en förbättrad multimedieinformation om museerna. elektroniskt, erbjuda former arkiv sina nya att för har idag plats lämnat Race-programmen (Avancerade telekommunikationstekniker och -tjänster), som får ett budgetanslag på 671 miljoner ecu för perioden 1995 - 1999. ACTS konkretiserar den insats som Europeiska unionen i ett har visat prov på för att uppmuntra forskning och utveckling (FTU) prekonkurrerande fjärde ramprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration (1994 - 1998). ACTS är ett avgörande steg på vägen mot skapandet av ett informationssamhälle i Europa. telekommunikationer skede vad gäller enligt det ACTS De framsteg som gjorts inom telekommunikationsområdet är en av själva drivkrafterna i denna utveckling. Som den viktigaste industrisektorn i sig är telekommunikation även en nödvändig infrastruktur för utveckling av andra tjänster, kulmren inbegripen. För att säkerställa ett fullständigt förverkligande av de möjligheter som erbjuds genom telekommunikation bör det upprättas fasta och förutsebara ramar inom vilka de många 60 aktörerna - och konkurrenterna - i sektorn kan fylla sina respektive funktioner på ett konstruktivt sätt. Telekommunikationsutvecklingen är viktig även inte bara ur ekonomisk synvinkel, utan den berör också kulmrella och sociala aspekter. Kommunikationstekniken bör gå längre än förbättringar (kommuikationskvalitet) och relevans (att kommunicera med rätt partner eller skaffa rätt tjänst eller information). förbättringar kvantitativa kvalitativa stödja och till En av fördelarna med informationssamhället är att det blir lättare att få tillgång till information av kulmrellt slag, närmare bestämt till multimedieinformation som avser satsningar på kulmrområdet. En förstärkning av samarbetet är nödvändig för att påskynda digitaliseringen av kulturarvet och införande av enhetliga tekniska och operativa system vad gäller lagring och åtkomst. Det blir verkligen inte så lätt att uppnå fullständig samverkan mellan de olika system som för närvarande används av olika användare på olika platser. Samarbetet bör främja ett samförstånd om skydd av immaterialrätten, om upphovsrätten och om förvaltningen och skyddet av den kulturella och språkliga mångfalden. Målet är att optimera fördelarna med integreringen och med nyskapande utveckling, att införa en samrådsmekanism och att gynna samverkan mellan närliggande områden och tjänster genom att inrikta insatserna på samarbete mellan de olika sektorerna. Det viktigaste är nu att fastställa breda riktlinjer och prioriteringar för att definiera mål för 1. 2. 3. 4. 5. 6. digitalisering av information om samlingarna (multimedia), mål vad gäller tolkning av multimediekommunikation och system för åtkomst, kompilering/digitalisering av register över arv från minoriteter som är utsatta eller utrotningshotade, tillgänglighet på bibliotek, skolor och universitet och i fråga om offentliga tjänster, interaktion med denna multimedieinformation, överordnade principer för immaterialrätter, upphovsrätter, fakturering, osv. 2. Telcmatiktillämpningar och kultur TAP (Telematics Application Programme) ingår i det fjärde ramprogrammet (1994 - 1998) och är särskilt inriktat på informations- och kommunikationsteknik. I detta sammanhang har en insats utvecklats inom sektorn för infomationsvetenskap som syftar till en lättare och mer selektiv åtkomst av all slags information och till att det skall vara 61 ) / lättare att använda den, genom metoder och system baserade på telematik och inriktade på informationsinnehållet. Målet är alltså åtkomst, användarbekvämlighet och innehåll i multimedia. Detta nya budgetområde erhåller för närvarande en budget på 37 miljoner ecu av de cirka 900 miljoner ecu som beräknas för hela TAP under ovannämnda period. Denna insats har följande prioriterade mål: användares deltagande En koncentration på att tillfredsställa användarnas krav (utformning inriktad på användarna och deras behov och dessa i utformningsprocessen). Integrering av kostnaden för de användarvänliga verktyg och metoder som används på de olika stadierna i informationskedjan. Optimering och enklare användning av informationen (utformning av form och innehåll, sökning av information, användning av informationen i det lokala sammanhanget). Administrering information som inte är text). av muitimedieinformationen register över (tonvikt på Denna insats har ett kommersiell syfte. Den dikteras mer av efterfrågan än av tekniken. Tillvägagångssättet innebär pilottillämpningar som integrerar de tre viktigaste länkarna i informationskedjan inriktad på kreatörerna och kreativiteten; spridning av informationen, inriktad på distribution och marknadsandel samt informationssökning, inriktad på användarna och användarvänligheten), vilka i sin tur innebär att ett ökat antal användare som deltar i utvecklingsprocessen får en rad exakta sökningsuppgifter och tillämpning i verkligheten. (elektronisk förlagsverksamhet, I detta sammanhang samfinansieras ett projekt som har en obestridlig kulturell dimension. Det gäller programmet Aquarelle (som gör kulmrarvet tillgängligt med Irjälp av multimedietelematiken), Detta projekt, som beräknas starta i början av 1996, syftar till att möjliggöra ett decentraliserat system för multimedieinformation som gör att man kan få tillgång till multimediala referensdokument, standardiserade meddelanden, rörliga och fasta bilder som skildrar kulmrarvet: målningar, skulpturer, monument, musikinstrument, historiska inventarier, osv. Alla databaserna, som administreras och underhålls av lokala enheter och nationella myndigheter som ansvarar för digitaliseringen och indexeringen av kulmrarvet samt av förlag och privata organisationer, sätts i förbindelse med varandra för att bilda ett homogent nätverk som kan användas gemensamt och erbjuder användaren både en öppen åtkomst och en helhetsuppfattning av det europeiska arvet. Systemet är främst till för professionella användare: museiintendenter, forskare, offentliga administratörer som ansvarar för indexering, arkivering och skydd av informationsprodukter kulmrarvet, kommersiella förlag som skapar konstnärliga 62 ) / (böcker, CD, utställningsarrangörer. virtuella utställningar), konsthistoriker, konsthandeln och Projektet syftar till att ge dessa användare möjlighet till internationell spridning av information med flerspråkigt stöd, garanterad tillgänglighet och skydd av immateriella rättigheter samt avancerade verktyg för skapande av "hypermediamappar" som innehåller användbara informationsresurser och kraftfulla verktyg för on line-sökning av dessa resurser. Framgången med projektet beror på förmågan att genomföra den nödvändiga samverkan mellan många aktörer och parter i sektorn inom det konsortium som deltar i forskningsinstitut, kulturella projektet. Det är företag organisationer och föreningar, förlag och privata resursinnehavare, specialister på utveckling av användarvänligheten och organisering av samordning och administrering av projektet. informationsteknik, inom När det gäller den del av TAP som rör förvaltningarna, syftar åtgärden till att stimulera transnationellt samarbete mellan lokala organisationer utan vinstsyfte, att stödja kulturpolitiken i EU och att underlätta integreringen av denna i samordnings-, planerings- och genomförandeprocessen samt att uppfylla kravet på en mekanism som ställer Europas möjligheter vad avser kultur och turism till förfogande för var och en av dess medborgare. Kulmrområdet, i synnerhet museisektorn, är av stort intresse i detta sammanhang. Europas museer är världsledande i fråga om kultur. De är ungefär 15 000 till antalet och tar varje år emot mer än 500 miljoner besökare - varav många kommer från andra områden i Europa, även utomeuropeiska - och utgör ett betydande ekonomiskt tillskott utöver den kulmrella roll de spelar direkt eller genom förmedling av lärare och författare. En stor del av samlingarna kan dock inte visas av brist på utrymme och medel. Det är också många som skulle vara betjänta av bättre tillgänglighet: människor som bor i avlägsna regioner eller som lider av något funktionshinder och alla de som anser att museer inte är något för dem. Enligt den allmänna uppfattningen är dessa institutioner skickade att bli en stor tillgång i det informationssamhälle som tar form. Denna utveckling ger dem även möjlighet att inkomstkällor som kompensation för de minskade försäkra sig om ytterligare internationella program har redan statsbidragen. Flera gemenskapsprogram och lanserats men de hotas av amerikanska projekt med stora ekonomiska anslag. Bland dessa initiativ förtjänar Magnets , som ingår i TAP ("myndighetssektorn"), särskilt omnämnande. 63 Projektet Magnets (Museums and Galleries New Technology Study - officiell titel Rinascimento & Emma) syftar till att erbjuda en fördjupad analys av användarnas krav och av de stora kommersiella och tekniska frågorna inom ramen för en internationell undersökning av museernas behov och erfarenheter. Slutsatserna kommer att underlätta utarbetandet av framtida gemenskapsprojekt och klargöra museernas "visioner" med det framtida informationssamhället i sikte. Denna undersökning kommer att vara till stöd för underlaget för planering och administrering av program som rör de kulmrella systemen på europeisk, nationell och regional nivå i hela gemenskapen. Den kommer att definiera behov och krav, möjliga och tillgängliga resurser, lösningar och framtidsutsikter. Den kommer att bidra till en bättre förståelse av konsekvenserna av informationsspridning om museernas samlingar och tillgängligheten för redan befintliga informationen om kulmrarvet. Projektet är inriktat på visuell konst, arkeologi och historia, men kan tjäna som exempel för andra områden. Slutsatserna av undersökningen borde dessutom röna intresse för en hel rad museer samt för de behöriga offentliga omedelbart myndigheterna. Projektet Magnets kommer att drivas av en ledande fransk sammanslutning av 40 stora museer med en databas med bilder från 1900-talet omfattande 100 000 konstföremål (Videomuseum), och av ett "kulturellt SME", som är resultatet av ett av de första gemenskapsprojekten som ägnades åt kultursystem, Vasari Enterprises. Kostnaden för projektet är beräknad till 2,5 miljoner ecu. i syfte att TAP omfattar även forskning och utveckling inom bibliotekssektorn underlätta tillgången till kunskaper som finns bevarade i biblioteken i hela Europeiska unionen. Programmet inriktas särskilt på att lägga information på nät, skapa kataloger, upptäcka resurser, utforma bilder, multimedia, distansundervisning, standarder och upphovsrätter. Efter några förberedande åtgärder (1986 - 1990) med ett budgetanslag på 5 miljoner ecu igångsattes Libraries Programme med det tredje ramprogrammet (1990 - 1994) och ett budgetanslag på 25 miljoner ecu. Det syftade till att stimulera partnerskap mellan bibliotek (60 %) och små och medelstora företag, forskningsinstitut och universitet (30 %). Det ger uppmuntrande resultat på de nya områdena nätverksteknik, system för bilder och hypertext, skapande av kataloger som kan bearbetas med maskin. Prototyper till nya bibliotekstjänster studeras, bland annat med avseende på ljud- och bildarkiv. Programmet Telematics for Libraries, som ingår i det fjärde ramprogrammet (1994 - 1998) med en budget på 30 miljoner ecu, är mer inriktat på att lägga på nät. Arbetsprogrammet föreskriver en utvidgning av informationen på nätet till hela världen, inom vilken biblioteken kan agera som förmedlare av kunskapskällor. Det centrala i projektet är integrering av tidigare resultat i sammankopplade och öppna tjänster. 64 Biblioteken är kulmrella institutioner som, allt eftersom tjänsterna för åtkomst och tillhandahållande av information på nät utvecklas, får se sitt historiska och kulturella material integreras alltmer i elektroniska tjänster. Flera utvalda projekt avser material som är av stort kulmrellt intresse inom de sköna konsterna, konsthistoria, historiska manuskript och historisk bibliografi (till exempel projekten Van Eyck, Elise, Historia, Barnbi, Incipit, m. fl. ). Inom ramen för genomförandet av Task Force "educational software and multimedia" planeras i vissa program, bland annat "Telematics Applications Programmes", en utökning av aktiviteterna på kulmrområdet. 3. Informationsteknik och kultur Under de andra (1987 - 1990) och tredje (budget 1 532 miljoner ecu för 1990 - 1994) och (Europeiskt ramprogrammen utvecklingsprogram för informationsteknik) under teknikens tryck en insats riktad mot en informationsindustri i full expansion. Esprit-projekten med anknytning till kulmr stod för 19,6 miljoner ecu för perioden 1987 - 1994. forsknings- strategiskt Esprit blev Det fjärde ramprogrammet (budget 2 035 miljoner ecu för perioden 1994 - 1998, varav 8,5 miljoner ecu den 15 januari 1996 har tilldelats projekt med anknytning till kulmr) inriktar mer sin FTU på informationsinfrastrukturen, som är ägnad att ligga till grund för morgondagens globala informationssamhälle. Programmet bestäms alltså i stor utsträckning av användarnas och marknadens behov och mer uppmärksamhet kommer att ägnas åt projekt med anknytning till kulmr. Målet i stort är att bidra till att infrastrukturen förstärka konkurrenskraften hos hela den europeiska industrin, inte bara IT-industrin, och förbättra medborgarnas livskvalitet. information utvecklas för att riktning rätt för i I programmet läggs tonvikten på att det skall vara lätt för företag, myndigheter och enskilda att komma åt information, tjänster och teknik. Den verksamhet som utvecklas i detta sammanhang inriktas på teknikens användning och användarvänlighet samt goda rutiner. Flera informationstekniker riktar sig till kulturaktörer som museer och skapare av audiovisuella program. Kulmrella förevisningar kan till exempel dra fördel av avancerad teknik som affischering på platt bildskärm, virtuell verklighet och simulering med en snabbhet som hädanefter möjliggör interaktion med konstruktören. Driftkostnaden för dessa tillämpningar blir överkomlig, även för små och medelstora företag. I Esprit planeras ett visst antal arbetsuppgifter som är lämpade för lansering av pilotprojekt. Museerna uppmuntras att delta i utvecklingen av tillämpningar som berör dem direkt. När det gäller multimedieteknik ägnas särskild uppmärksamhet åt frågor 65 som immaterialrätlen. Ansträngningarna att söka samförstånd i fråga om standarder har resulterat i en bättre samordning mellan de berörda aktörerna. På samma sätt ombeds museer och andra aktörer i kulmrsektorn att lämna sitt bidrag. ) / Här följer några exempel på projekt som utvecklats i detta sammanhang och som stöds av Esprit. Vasari (Visuella konstnärliga system för arkivering och framtagning av bilder). Detta projekt, som leddes av Brameur (Storbrittanien) mellan 1989 och 1992, hade som främsta syfte att utveckla ett högupplösningssystem med stor exakthet för färger och en närliggande programvara för elektronisk överföring av i museerna. Projektet har tydligt visat genomförbarheten och målningar fördelarna med hög upplösning och hög kvalitet när det gäller elektronisk överföringpå av visuell konst. (Gemenskapsfinansiering 2,1 miljoner ecu av en total budget på 3,66 miljoner ecu). MARC (Metod för reproduktion av konstverk i färg). Detta projekt leddes av Thomson (Frankrike) mellan 1992 och 1995 och syftade till att utveckla ett integrerat system för digital inmatning, lagring och hantering av bilder från konstverk med hög färgupplösning för utgivningsändamål. Tanken bakom projektet var dels behovet av att bevara allmänhetens intresse för bildkonst, dels de kommersiella möjligheter som var förenade med tryckning av konstbilder. Kataloger av hög kvalitet, som återger målningar från olika europeiska museer, skapas av konstverk som lästs in och behandlats digitalt. MARC stöder sig på erfarenheten från VASARI och är egentligen en förlängning av detta projekt i trycksakssammanhang. (Gemenskapsfinansiering 2,98 miljoner ecu av en total budget på 5 232 miljoner ecu). MUSA (Användning av multimedia för att bevara Europas kulturarv). Med stöd av resultaten från Esprit inom området för digital teknik för bildskapande och multimedia syftade Musa (1992 - 1994) till att ge förlagsindustrin för multimedia direkt tillgänglighet till data och bilder av hög kvalitet när det gäller visuella konst i museer och att visa tredimensionella modeller av rekonstruerade objekt och att ge museerna nya medel (och nya inkomstkällor) för bevarande och spridning av konstverk. Musa ger museerna möjlighet att erbjuda förlagen en elektronisk katalog med bilder och text som beskriver målningarna och andra konstverk. (Gemenskapsfinansiering 1,4 miljoner ecu av en total budget på 2,5 miljoner ecu). (Servicecentrum 3D-MSC för ett servicecentrum som skall tillhandahålla tredimensionell skannerteknik för museer och andra institutioner. för 3P-multimedia)- Ett projekt Alla dessa projekt ger museerna möjlighet att tillämpa ny teknik för eget bruk och dra fördel av detta. 66 ) / IL INNEHÅLLSINDUSTRIN OCH INFORMATIONSMARKNADEN Den avancerade informations- och kommunikationstekniken är ett utmärkt instrument för att stimulera samarbetet mellan kulturorganisationerna. Kulturaktörerna spelar samtidigt en stor roll i utarbetandet av det framtida informationssamhällets tjänster och produkter. Deras stora resurser efterfrågas mer och mer för att öka on line-innehållet på informationens nya "supermotorvägar" eller off line-innehållet på marknaden för information i det dubbla syftet att förbättra livskvaliteten och skapa elektronisk ytterligare inkomster. L Telekommunikationsnät och kultur Införandet av transeuropeiska nät, i synnerhet telekommunikationsnät, skall öppna den europeiska marknaden för nya tillämpningar och nya tjänster som utgör själva grunden för det framtida informationssamhället. De är nödvändiga - för att skapa detta informationssamhälle i Europa och världen, för att den inre marknaden skall fungera, för att man skall kunna förverkliga målen att behålla och skydda välståndet i morgondagens Europa, för att skapa nya arbetstillfällen och för att stärka den ekonomiska och sociala sammanhållningen i unionen. I gemenskapens budget beräknas 30 miljoner ecu för de transeuropeiska telenäten år 1996, 35 miljoner ecu år 1997, 77 miljoner ecu år 1998 och 114 miljoner ecu år 1999. Tillämpningsprojekt av gemensamt intresse har fastställts på tio specifika områden för transeuropeiska telekommunikationsnät. Varje projekt föreslås av ett konsortium av aktörer inom sektorn och berörda parter som har för avsikt att utveckla en tillämpning av huvudsakligen gemensamt intresse. En av dem avser transeuropeisk tillgång till Europas kulturarv. Transeuropeisk åtkomst av Europas kulturary Tillgång till museer på nätet gör både att det blir lättare att få kontakt med det europeiska arvet och ger extra inkomster som genereras av avgifterna för åtkomst och återanvändning och som gör det möjligt att förbättra bevarandet och förevisningen av kulmrarvet. Europas museer har den rikhaltigaste samlingen av föremål och konstverk i världen - men en mycket stor del av detta är inte tillgänglig, vare sig för experter eller för allmänheten, på grund av bristen på utrymme och medel. Införandet av ett transeuropeiskt system för information på elektroniska nät är alltså av enorm kulturell och kommersiell betydelse. Detta projekt syftar till att införa tekniska, operativa och kommersiella baser för transeuropeisk elektronisk tillgång till Europas kulturarv. 67 De första bedömningarna av genomförbarheten kommer förmodligen att gälla det tekniska - frågan om systemet är förenligt med uppdraget: att det skall vara av allmänt intresse för de museer som deltar i projektet, vidare skolornas, universitetens dess marknadsmässiga gångbarhet och strukturerna för insamling och distribution av avgifter till museerna. huvudintresse allmänhetens behov, och och Bedömningarna av genomförbarheten bör göras inom ett år och följas av experiment i de flesta av Europeiska unionens medlemsstater under det andra året med en utökning av marknaden i sikte. De organisationer som deltar i projektet bör fastställa riktlinjer vad gäller god praxis för elektronisk tillgång till kulmrarvet. 2. Informationsmarknad och kultur för informationstjänster Kommissionen har lanserat flera initiativ avsedda att göra informationen mer åtkomlig på europeisk nivå. Bland dessa återfinns Impact, en atgärdsplan för att skapa en industrins och marknad europeiska informationstjänster. Programmet konkurrensförmåga in på den elektroniska stimulerar informationsmarknaden eller underhållningsändamål) för utnyttjande och skydd av det europeiska kulturarvet och den europeiska kulmren i allmänhet till en större publik, skolorna inbegripna. i fråga om produktion av förlagen och de andra aktörerna att gå utbildnings- produkter erbjuda stärka (för den och Det kulmrella målet är att tillhandahålla information och tjänster över hela Europa för att på europeisk nivå säkerställa ett dynamiskt utnyttjande av de kulturtillgångar som tillhör den allmänna sektorn för att öka både allmänhetens intresse och marknaden för kulmrföremål. innehavare av I programmet planeras ett nära samarbete med informationsinnehåll (museer m fl), förlag och multimedieproducenter. var man I det första Impact-programmet, med en budget på 36 miljoner ecu för perioden 1989 - 1990, aspekterna på informationsmarknaden och samfinansierade ett projekt som hade en speciellt kulturell dimension: angelägen om att de kulmrella främja Projektet Narcisse (Network of Art Research Computer Images Systems in Europe), som skapade en bildbank med hög upplösning omfattande de europeiska museernas konstskatter. Den ledande organisationen var Laboratoire de Recherche des Musées de France (FR). Med hjälp av erfarenheterna från Narcisse finansierade programmet Impact-2 (med en budget på 64 miljoner ecu för perioden 1991 - 1995) 22 projekt inriktade på införandet av interaktiva system för multimedieinformation för produktion av CD-ROM och CD- I. 68 Bland de 22 interaktiva multimedieprojekten rörde nio (för vilka budgeten närmade sig 2 miljoner ecu) kulturen och konsterna och deras betydelse för medvetandegörandet med avseende på det kulmrella och samtida arvet var avsevärd. Vi vill gärna särskilt framhålla några av dem: Via Lucis - Museums for the Community: Via Lucis är en CD-I som låter oss upptäcka barockkonstens fantastiska värld genom en stor samling fasta och rörliga bilder och kunskapskällor på expertnivå. Museum of London - En resa genom 13QQ-talets London: Denna CD-ROM öser ur Museum of Londons stora samlingar för att kombinera mer än 1 000 bilder med originalljudinspelningar och några av de allra första filmerna. The Genesis of European Art - the Flemish Contribution: Denna CD-ROM ägnas främst åt målningar och teckningar av flamländska konstnärer från 1300- 1600-talet och deras verks inverkan på det europeiska konstnärliga arvet. The Gothic Cathedrals of Europe: Detta är den första titeln i en projektserie kallad "Monumenta" i vars elektroniska publikationer man kan studera Europas arkitektoniska arv. Tack vare filmerna och fotona kan användarna i detalj studera arkitekturen i 35 katedraler. Alla ovannämnda projekt har utvecklat material och programvara för sina nya multimedieprodukter. De kan inte bara användas till att medvetandegöra allmänheten, utan även som utbildningsverktyg för allmänheten eller en mer specialintresserad publik. Impact-programmen har idag lämnat plats för Info2000, ett gemenskapsprogram som kommissionen erbjuder för att stimulera utveckling och användning av det multimediala informationsinnehållet. Den föreslagna budgeten uppgår till 65 miljoner ecu för perioden 1996 - 1999 och målet är dels att uppmuntra europeiska innehållsleverantörer att utveckla nya multimedietjänster och -produkter, dels att stimulera efterfrågan på tjänster och produkter. Det multimediala innehållets betydelse har erkänts av flera fora. Rådets industrimöte den 6 och 7 november 1995 uppmanade särskilt kommissionen att fortsätta med sina initiativ till förmån för industrin för informationsinnehåll, eftersom det är nödvändigt att sprida innehåll och tjänster till hela industrin. främst inriktat på utveckling av en europeisk Info2000 är för informationsinnehåll som är konkurrenskraftig på världsnivå och kan fylla de europeiska företagens och medborgarnas behov av informationsinnehåll med sikte på dels ekonomisk individuell professionell, social och kulturell utveckling. tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning, dels industri 69 När det gäller kulturarvet syftar Info2000 till att uppmuntra det ekonomiska utnyttjandet av det europeiska kulmrarvet genom införande av nya multimediala informationstjänster. Projekten skall skapa ett nytt informationsinnehåll och göra det åtkomligt på eller utanför nätet. De tjänster som utvecklas bör använda informationsvägar som är brett tillgängliga och väl anpassade till den eftersträvade funktionen. De bör också ha ett datainnehåll av hög kvalitet för att man reservationslöst skall kunna godkänna den tekniska tillämpning som de avser. Projekten bör syfta till utveckling av nyskapande produkter av utbildnings- eller underhållningskaraktär som gör det möjligt att förstå de kulmrella tillgångarna. De bör också bidra till att en europeisk industri för multimedialt informationsinnehåll etableras genom att till exempel visa på framstegen informationstjänster, nätverkserfarenheter och nyttjande av kommunikationsnät. Projekten bör särskilt eftersträva att dela på och ställa digitala dataresurser till förfogande, som den elektroniska förlagssektorn kan återanvända i utvecklingen av nya produkter och tjänster. fråga om i SLUTSATSER Den plats som ges åt kulmren inom den avancerade tekniken växer på ett lovande sätt, även om den ännu är blygsam. Vi berör här ett område där den tekniska utvecklingen (bäraren) är beredd att införliva en kulturell dimension (innehållet), med tanke på vilket utmärkt tillämpningsområde som just kulmren är för den avancerade tekniken. i att ge kulturorganisationerna möjlighet att använda Nästa etapp består alltså informations- och kommunikationstekniken för att fullgöra sin speciella uppgift. Deras aktiva deltagande visar sig nödvändigt för att anta den utmaning som till exempel konverteringen av vårt kulmrarv till elektronisk form utgör. Man noterar en önskan att påskynda utvecklingen, eftersom utmaningen inte bara ligger på det europeiska planet, utan även världen över. Ett belysande exempel är det pilotprojekt för multimedial tillgång till det kulmrella världsarvet som beslutades av G7-konferensen om informationssamhället i februari 1995 som samordnades av de italienska och franska kulturministrarna. Behovet av samarbete förstärks på grund av att de kulmrella och tekniska aktörerna, som är olika till sin natur, har tillvägagångssätt och behov som kompletterar varandra. De kulmrella aktörernas önskemål bör integreras redan i början av processen så att tillämpningarna anpassas till innehållet och den användning som användarna avsett, genom att man i effektivitetens intresse ser till att de är enhetliga. Utan ett sådant tillvägagångssätt skulle utspridningen av insatserna kunna medföra dubbelarbete eller luckor. 70 i en del Detta samarbete mellan kultur- och tekniksektorerna återspeglas redan gemenskapspolitik som baseras på en samverkan mellan berörda parter, i synnerhet på museiområdet. Europeiska unionen fungerar som katalysator genom att fastställa ramarna för detta samarbete mellan kulturvärlden (som har innehållet) och de industriella och kommersiella intressena (informations- och maskinvaruindustrierna, telekommunikationsföretag, osv. ). Partnerskap mellan den offentliga och den privata sektorn förefaller som en självklar konkretisering av denna vilja att göra att berörda tillfredsställande aktörer delaktiga. Dessa kan sedan, när deras representerade, tillsammans överväga sina insatser, närmare beskriva sina mål vad gäller museer och avancerad teknik, och klart definiera sin strategi. Med hänsyn till alla de erfarenheter och resultat som redan uppnåtts är huvudmålet att genom ett enhetligt tillvägagångssätt upprätta en solid bas på europeisk nivå. sektorer är Genom integrering av en kulmrell dimension i den avancerade tekniken skulle man göra det möjligt för museisektorn att dra nytta av minst tre av de fördelar som just har beskrivits: a. b. c. Museerna blir mer stimulerade att samarbeta på det här området och påskyndar digitaliseringen av sina samlingar. Projektens sammanlagda värde ökar genom jämvikten mellan den högre kulturella kvaliteten å ena sidan och den tekniska kvaliteten och de socioekonomiska effekterna å andra sidan. Museernas kompetens och kreativitet kommer att bättre tjäna målet att ge det framtida informationssamhället en synlig kulmrell dimension. Det är museisektorn som verkar vara mest utvecklad när det gäller att integrera den kulmrella dimensionen i den avancerade tekniken. Avsevärda ansträngningar har dock även gjorts på biblioteks- och arkivplanet. Andra områden av kulmrsektorn erbjuder ännu intressanta möjligheter, till exempel det fasta kulmrarvet, teater, musik och dans. 71 KAPITEL IV: KULTUR OCH ÖVRIG INTERNPOLITIK 1. Kultur och miUö År 1972 uppmanades gemenskapen för första gången att utan dröjsmål införa en gemensam politik för miljö- och konsumentskydd. Följande år såg det första handlingsprogrammet för miljön dagen, följt av tre andra program. Med antagandet av Europeiska enhetsakten och senare med Fördraget om Europeiska unionen (avdelning XVI, artikel 130r, s, t) erkändes år 1987 miljöskyddet som en integrerad del i unionens politik och målen för denna. Det femte handlingsprogrammet för miljön antogs i februari 1993 för en tid av åtta år och kallas "Mot en hållbar utveckling". Målet är att inte längre begränsa miljöskyddet till korrigerande åtgärder, utan även göra det förenligt med den nödvändiga ekonomiska tillväxten. Denna integrerade och långsiktiga syn på problem som rör miljön bildar underlag för de initiativ som för närvarande genomförs av kommissionen. Det finansiella instrumentet för miljön (LIFE) Sedan 1984 har gemenskapen försetts med en rad finansiella instrument som gör det möjligt att genomföra politiken till förmån för miljön (1984 - 1991), Gemenskapsinsatser för miljön - biotoper). Den senaste bland dessa kallas "Det finansiella instrumentet för miljön" (Life) och antogs i maj 1992 för en första period om tre år (1993 - 1995) med en total budget på runt 400 miljoner ecu. Programmet organiserades på ett sådant sätt att det omfattar flera prioriterade områden, av vilka de två viktigaste är främjande av en harmonisk utveckling och miljöns kvalitet (Life-Miljö, som står för ungefär 40 % av de disponibla medlen) samt skydd av namren och olika namrtyper (Life-Namr, på sammanlagt cirka 45 % av medlen). Inom ramen för det senare området har det utvecklats åtgärder avsedda att finansiera projekt av vägledande karaktär som ingår i genomförandet av rådets direktiv 92/43/EEG om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (livsmiljödirektivet) och rådets direktiv 79/409/EEG om bevarande av vilda fåglar (fågeldirektivet). Life-Namr, som främst bemödar sig om att skydda namrarvet och den biologiska mångfalden, avser kultur i en annan bemärkelse än den som avses i denna rapport och som beskrivs i Maastrichtfördragets artikel 128. 72 Miljö och kultur Miljödelen i Life däremot finansierar projekt som mer specifikt innehåller en kulmrell dimension enligt följande prioriteringar: - Åtgärder som har som mål att utforma och utveckla modeller för att integrera miljön i planeringen och förvaltningen av ett område och för socioekonomiska verksamheter. Denna prioritering delas upp mellan landsbygdsutveckling och en hållbar turism. - Åtgärder som syftar till att förbättra miljöns kvalitet i städerna, både i centrala och perifera områden. Bland de projekt som stöds inom ramen för landsbygdsutvecklingen finns många som handlar om att framhäva eller återställa "historiska" landskap och som har sin kulmrella dimension på grund av samverkan mellan den naturliga miljön och dess invånare samt de möjligheter för turism som de bidrar till att skapa. för att bevara Medelhavslandskapet, Låt oss som exempel nämna produktionen och utnyttjandet av växtessenser från macchian i ekonomiskt, ekologiskt och turistmässigt syfte (Sicilien, Italien). Det handlar här om en ganska marginell definition av kulturen jämfört med den som denna rapport försöker fastställa inom de olika politikområdena. Däremot kan man inom insatserna till förmån för en hållbar turism räkna upp flera projekt med ett kulmrellt innehåll som har mer direkt samband med det område som beskrivs i artikel 128 i fördraget. Ett projekt som kallas "Vård och förbättring av megalitområden i Carnac" (Bretagne, Frankrike) lanserades i juli 1994 för en period av 54 månader med målet att renovera och återställa det arkeologiska området och dess naturliga miljö. Den stora besöksintensiteten på platsen, koncentrerad i tid och rum, tenderar att förstöra gräsväxten. Detta framkallar en fortlöpande nedslitning och erosion av marken och blottlägger klipphällen, vilket hotar att frilägga bautastenarna från grunden. Projektet syftar till att anpassa besöksreglerna och ta med samtliga fakta och krav vad gäller ekologi, kulturarv och turism, enligt en integrerad metod som kan upprepas i andra liknande fall i Europa. Av totalt 15 164 634 ecu har Life stått för omkring 1,68 % (254 614 ecu). På det prioiterade området för förbättring av miljöns kvalitet i tätorter finner man projekt som syftar till en hållbar förvaltning med avseende på tillgängligheten och kvaliteten på miljön i viktiga turistområden. som kallas "Tillgängligheten Ett projekt till det historiska handclscentrumet i gamla staden på Kos" (Grekland) sträcker sig över en period om 20 månader från och med november 1995. Det syftar till förbättring av miljöns kvalitet i stadens centrum och en bättre tillgänglighet och trafik för besökarna i de historiska kvarteren och affärskvarteren. Bland de många åtgärderna - främst stadsplanering - för allmänheten 73 som vidtas för att förverkliga dessa mål understryker vi iordningställandet av de antika kulturmiljöerna. Life stödjer projektet med upp till 232 439 ecu av en total budget på 826 960 ecu (28,11 %). Genom att beakta miljön i vid bemärkelse, både den namrliga och den som förändrats genom människans ingrepp, landsbygd eller tätort, och de mycket olika problem som uppstår i dessa miljöer uppvisar Life-Miljö en kulturell dimension som inte är utan betydelse. Den kan, som de anförda exemplen visar, direkt bidra till förvaltningen och den hållbara utvecklingen av områden som kan betraktas som "kulmrlandskap" (arkeologiska eller historiska, urbana eller lokala områden, landskap som skapats av människan, osv. ). 74 Kulturella aspekter i Life-Miljö Budget uttryckt i 1000 ecu Medlemsstat eller L//i?-prioritering Totalkostnad för projekt med kulturella aspekter L//i?-deltagande i "kulturella" projekt Procentandel "kulturella" projekt i L//i?-ansIag För 1992 och 1993 är Lifes deltagande i de "kulturella" projekten uppskattade. LIFE 92 LIFE 93 A15 A17 TOTALT A15 A17 TOTALT LIFE 94 Belgien Tyskland Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Portugal Förenade Andra länder A151 A152 TOTALT Belgien Tyskland Grekland Spanien Frankrike Italien Portugal Förenade Andra länder A17 TOTALT LIFE 95 TOTALT 92-95 2763 2392 5155 5227 3159 8386 513 713 1464 1361 2111 680 1015 903 1459 0 4715 5504 10219 935 290 720 1180 915 342 80 616 0 5078 5078 28838 1202 1445 3230 4271 19112 1507 2305 2049 2932 0 11181 26872 38053 2079 579 1813 4840 2226 824 212 1871 0 14444 14444 90 % 80 % 19% 90 % 80% 14% 21 % 10% 33 % 29% 30% 26 % 16 % 52 % 21 % 0 % 86 % 100 % 19% 26 % 4 % 22 % 25 % 14 % 5 % 7 % 12 % 0 % 81 % 1 1% 1 5% 75 ) / Några siffror Genom att för åren 1994 och 1995 ta i beaktande hela den prioriterade "hållbara turismen" och en stor del av den prioriterade "landsbygdsutvecklingen" och "förbättringen av miljöns kvalitet i stadsmiljö" (att söka den "kulmrella" karaktären enligt namnen på projekten) kan man göra en vägledande beräkning av summan av anslag som Life-Miljö har använt till stöd av projekt som uppvisar kulmrella aspekter. För 1994 har Life deltagit i den här typen av projekt med ungefär 10 219 000 ecu, dvs. 19 %, av en sammanlagd budget på 53 085 000 ecu. För 1995 har Life deltagit med runt 5 078 000 ecu, dvs. 11 %, av ett totalbelopp på 48 147 000 ecu. Siffrorna för 1992 och 1993 är resultatet av en extrapolering av procenttalen från analysen av åren 1994 och 1995. För 1992 har då ett belopp på 5 155 000 ecu av en total budget på 27 038 000 ecu satts in till förmån för "kulmrella" projekt, vilket motsvarar 19 %. År 1993 uppgick utgifterna på det här området till 8 386 000 ecu av en budget på 58 517 000 ecu, dvs. 14 %. För perioden 1992 - 1995 kan man följaktligen ungefärligen uppskatta att procentandelen av de anslag som lagts på att stödja projekt av kulturellt slag motsvarar 15 % av den totala budgeten för Life-Miljö. Projektet "Hållbara städer" och en balanserad förvaltning av stadsmiljön Exemplet från projektet "Hållbara städer", som lanserades av kommissionen 1993, är betecknande för den kulmrella inriktning som kan utvecklas med stöd av en politik som gynnar miljön. Detta projekt drivs av en grupp bestående av experter på urban miljö och uppbärs av ett vidsträckt nätverk av företrädare för medlemsstaterna, urbana och lokala myndigheter, arbetsmarknadens parter, organisationer som verkar inom miljöområdet, organ som är specialiserade på stadsförvaltning och kommissionens enheter. Projektet har som mål att föra en fördjupad diskussion om den hållbara utvecklingen av de europeiska tätortsområdena och på sikt gynna ett förverkligande av konkreta projekt inom detta område. Resultatet av de första arbetena lades fram 1994 i en rapport kallad "Hållbara städer" och en ny version väntas 1996. Ï den del som ägnas åt temat "Balanserad planering och användning av området" ägnas ett kapitel åt bevarandet av kulmrarvet. Denna problematik analyseras mot bakgrund av tre huvudfaktorer: den urbana miljöns kvalitet som den återspeglas i de europeiska städernas namr- och kulmrarv, turism och fritidsaktiviteter, de senares inverkan på kulmrarvet och stadsmiljöns kvalitet. I rapporten föreslås en rad åtgärder som stadsplanering och -försköning, restaurering av historiska byggnader, den estetiska kvalitén på nybyggnationen och dess integrering i den gamla strukturen, osv. 76 Slutsats I den verksamhet som utvecklas inom miljöpolitiken ingår en betydande kulturell del, särskilt i det att man beaktar miljön som den har förändrats genom växelverkan mellan människan och naturen. I en helhetssyn på miljön bör det dock understrykas att miljöns olika dimensioner är intimt sammanflätade och att den kulmrella dimensionen är svår att identifiera och kvantifiera med exakthet. Dessutom är gränsen mellan de kulmrella och namrliga världar som präglar miljön flytande och starkt varierande beroende på synvinkeln. Miljön i den mer specifikt ekologiska bemärkelsen (som utvecklats av Life-Namr) har, trots att den utgör den viktigaste delen i gemenskapsinsatserna på detta område, inte beaktats inom ramen för detta kapitel. Däremot finns en mer specifikt "kulmrell" dimension i de projekt som avser interventioner för det arkitektoniska arvet som anses vara en betydande beståndsdel i miljön - såväl stads- som landsbygdsmiljön - och en viktig del av livskvaliteten. Det arkitektoniska arvet påverkas mer eller mindre direkt av mänskliga faktorer (demografi, (trafik, och miljöfaktorer befolkningstäthet, morfologi, material, (förorening, bevarande och hållbar förvaltning), som bör behandlas i sin helhet. Genom att beakta dessa problemområden samtidigt inom en politik som gynnar miljö, forskning och teknisk utveckling, regionalpolitik, turism och kultur och utveckla befintlig eller ny samverkan, kan unionen genomföra en integrerad politik som uppfyller de aktuella kraven på områdesförvaltning och skydd av kulmrarvet. sociologi, ekonomi och kulmr), funktioner) faktorer fysiska 77 2. Turism och kultur De initiativ som utvecklats direkt av gemenskapen vad gäller turism har tagits enligt rådets beslut nr 92/421 /EEG där det föreskrivs att "gemenskapens insats syftar till att understryka kulmrarvets betydelse för turismen och att främja en större kunskap om européernas kulmrer, traditioner och levnadssätt". 40 I detta beslut understryks uttryckligen det nära sambandet mellan turism och kulmr, i synnerhet turism och kulmrarv. Dessa två delar har faktiskt blivit två poler som kompletterar varandra och hänger samman med den stora kulmrella och identitetsmässiga medvetenheten. Samtidigt är den kulmrella turismen genom att den främjar närmande och utbyte mellan länderna en väsentlig faktor för utveckling av tanken om ett europeiskt medborgarskap. Den drar samtidigt med sig ekonomiska och sociala konsekvenser som blir allt viktigare för många länder i unionen. Enligt subsidiaritetsprincipen, som styr gemenskapens insatser, är utveckling och förvaltning av turismen framför allt medlemsstaternas befogenhetsområde. De har således möjlighet att exploatera sina respektive kulturrikedomar. Gemenskapens roll i detta hänseende är att ge initiativ relaterade till turism en europeisk dimension genom att särskilt stödja informationsutbyte, kunnande och god praxis med hjälp av transnationella projekt. "Flerårig plan för gemenskapsåtgärder inom turism " och kulturell turism Kommissionen har därför utarbetat en "Flerårig plan för gemenskapsåtgärder inom området för turism" som omfattar perioden 1993 - 1995 och har ett budgetanslag på 18 miljoner ecu. En stort antal projekt som stöds inom denna ram uppvisar en kulmrell karaktär, bland annat: a. Stöd till initiativ som syftar till att utarbeta nya europeiska turistmål i samarbete med medlemsstaternas nationella, regionala och lokala myndigheter och att sprida kännedom om dem genom broschyrer och andra publikationer eller multimedieverktyg. (Uppmaning till förslagsgivning 93/C 128/09 EGT C 128, 8. 5. 1993, s. 7) b. Stimulans och stöd till användning av de europeiska näten, som gör att aktörer inom turism och kulturinstitutioner kan utbyta erfarenheter, bland annat för att framhäva kulmrarvet (Uppmaning till förslagsgivning 94/C 122/07 EGT C 122, 4. 5. 1994, s. 9) - "Konststäder i Europa", som genomfördes av sammanslutningen av turistbyråerna i Europas städer (1994 - 1995), syftar till att upprätta ett europeiskt nätverk av 31 städer som är rika på konst och historia, belägna i elva länder i EU med hjälp av samarbete mellan kulturinstitutioner och turistbyråer från den offentliga och privata sektorn. Betoningen läggs på den urbana turismen, som görs mer funktionell och attraktiv genom utveckling av mristpaket och lämpliga verktyg för marknadsföring och information, i synnerhet med hjälp av databehandling och den nya tekniken. 40 För analys av samtliga gemenskapsåtgärder som påverkar turismen se KOM (96) 29 slutlig, 5. 2. 19%. 78 - "Europeiska städer inom räckhåll" (European Cities within reach) är ett projekt som utarbetats av Royal National Institute for the Blind (1993 - 94 - 95) och syftar till att framställa publikationer i blindskrift som presenterar kulmrarvet i ett antal europeiska städer för synskadade. Speciella kulturrundturer kommer även att utvecklas eller utökas om de redan finns. Till följd av arbetsprogrammet från 1993 har 18 projekt genomförts under 1994 som syftade till att utveckla nya kulturturistresor. Gemenskapens bidrag stod för ett belopp av 1 200 000 ecu. aktörer erfarenhetsutbyte mellan För år 1994 hade elva av de sammanlagt 21 turistprojekt som stöddes av kommissionen och genomfördes under perioden 1994 - 1995 en kulturell prägel. Målet var att stimulera och kulturinstitutioner genom att varje projekt upprättade ett kulturnätverk. De utvalda projekten har flera inriktningar som hänför sig till olika kulmrella mål, från framhävande av det arkitektoniska kulmrarvet för att så många som möjligt av turisterna skall upptäcka det, till en mer social inriktning, som främjande av etniska framställning av minoriteters kulmr genom att utarbeta publikationer i blindskrift om kulturarvet i de europeiska städerna, avsedda för synskadade (se exemplet ovan). turistresplaner, eller verksamma turism inom Av ett sammanlagt gemenskapsbidrag på 6 566 400 ecu har 1 093 863 ecu gått till att stödja dessa projekt av kulmrell karaktär (16,66 %). Slutsats Sambandet mellan turism och kulmr kan inte förnekas och gemenskapsirtsatserna på detta område kan därför inte resultera i annat än stora mervärden. Den kulturella turismen är följaktligen ett område med stora kulmrella möjligheter, men även ekonomiska och sociala. Utnyttjandet av kulmrarvet för turistiska ändamål kan bidra både till att bevara tillgångarna och till att utveckla den berörda regionen. Men det kan också visa sig vara ett tveeggat svärd. Att öppna historiska platser eller museer för en okontrollerad turistström, och de anläggningar som blir följden, kan utgöra ett allvarligt hot mot detta kulturarvs okränkbarhet och skydd på lång sikt. Det är därför, och med tanke på en ökad insats från unionens sida vad gäller turism, till allmänhetens nödvändigt att förväntningar, men också, och inte minst, till kraven på bevarande och en balanserad förvaltning av kulturarvet. Detta kan ske bland annat genom bättre styrning av besöksströmmarna, genom information och medvetandegörande av turisterna och invånarna i turistområdena. i samverkan med kulmrsektorn ta hänsyn 79 3. Kultur och forskning De gemenskapsprogram som drivs inom forskningsområdet härrör från det fjärde ramprogrammet för forskning (1994 - 1998) med ett budgetanslag på 12,7 miljarder ecu. Vetenskap och teknik ingår i kulturen. De är en stor källa till kunskap och nya tillvägagångssätt, samtidigt som de använder och återspeglar de värderingar och visioner av världen som är förhärskande i de grupper där de utvecklas. Betraktad i sin helhet har alltså unionens politik för forskning och teknisk utveckling en obestridlig kulmrell dimension. Den bidrar till att stärka vetenskapens och teknikens plats i den europeiska kulmren och stimulerar inom detta område den (de) europeiska kulturens (kulturernas) möjligheter att komma till uttryck. Den kulmrella dimensionen i politiken för forskning och teknisk utveckling är klart uttryckt i följande slags insatser: A. Unionens insatser när det gäller förhållandet mellan vetenskap och kultur Denna insats har ett dubbelt mål: Att på europeisk nivå stimulera till eftertanke och debatt om vetenskap och teknik. Det viktigaste instrumentet i detta syfte är "Europeiskt forum för vetenskap och teknik", en plattform för studier och konferenser om de kulturhistoriska, sociala och etiska aspekterna av vetenskap och teknik i Europa (budget: cirka 800 000 ecu per år). Inom forumet, som bildades 1994, drivs varje år fyra eller fem projekt. Forumets insatser kompletteras av en kvartalstidskrift kallad "Euroscientia Eojum". Målet för tidskriften är att föra ut debatten om vetenskap och teknik i Europa till andra än deltagarna i forumets konferenser och utvidga de ämnesområden som tas upp där. Att på europeisk nivå stimulera allmänhetens kunskap om och förståelse av vetenskap och teknik. Det viktigaste instrumentet i detta syfte är den "Europeiska veckan för vetenskaplig och teknisk kulmr" (budget: lmiljon ecu per år). Detta initiativ organiseras varje höst sedan 1993 och är plattform för projekt av olika slag (öppet hus, speciella TV-program, konferenser, utställningar, aktiviteter, m. m. ), som syftar till att föra vetenskapen och tekniken i dess europeiska dimension (vetenskapligt och tekniskt europeiskt samarbete, vetenskap och teknik i de andra länderna i Europa) närmare allmänheten. Mellan 20 och 30 projekt av den här typen förbereds varje år i samarbete med organ i olika länder. 80 B. Unionens insatser vad gäller FTU för skydd och bevarande av det europeiska kulturarvet 1. Programmet "Miljö": forskning och teknik för bevarande av kulturarvet Det var 1986 som gemenskapen konsekvent började stödja forskningsprojekt med en kulmrell dimension genom sitt program "Miljö". Detta program har som allmänna mål att utöka och stärka den forskningsverksamhet som för närvarande pågår genom stöd till transnationella och tvärvetenskapliga projekt som syftar till att förena miljöförbättringar och livskvalitet med den industriella utvecklingen. Sedan dess har detta program haft fyra verksamhetsetapper som var och en innehåller en specifikt kulmrell del: 1. Luftföroreningarnas effekter på historiska byggnader och monument (1986 - 1990). 2. Skydd och bevarande av det europeiska kulturarvet (Programmet Step, 1989 - 1992). 3. Miljöskydd och bevarande av det europeiska kulturarvet (Programmet Miljö, 1991 - 1994). 4. Metoder för skydd och restaurering av det europeiska kulmrarvet" (Programmet Miljö och klimat, 1995 - 1998). Som titlarna klart anger är den kulturella dimensionen i dessa initiativ förenad med det nära samband som vetenskaplig forskning och teknisk utveckling har med bevarandet av kulmrarvet, både det fasta och det lösa. Från de inre orsakerna till försämring (materialens sätt att reagera på yttre faktorer) eller de yttre (bl. a. klimat- och miljöfaktorer) till åtgärderna för skydd och bevarande avser de projekt som stöds i detta sammanhang ytterst varierande problemområden och har det gemensamt att de utnyttjar forskning och avancerade tekniska hjälpmedel för att nå ett kulturellt syfte. Låt oss som exempel nämna ett projekt som genomfördes av ett nätverk bestående av flera universitet och italienska, belgiska, spanska, portugisiska och grekiska centrer med deltagande från Malta och Rumänien, kallat "Marine spray and polluted in the Mediterranean coastal atmosphere as factors of damage to monuments environment", med en varaktighet av 36 månader, och som lanserades den 1 januari 1993. Projektet syftar till att göra en vetenskaplig undersökning av klimat- och miljöeffekterna på föraldringsprocessen och problemen med angreppen på den sten som monumenten i Sydeuropa är byggda av, med särskild uppmärksamhet på den kombinerade inverkan av havssaltet och luftföroreningarna. Det andra målet gäller utvecklingen av en undersökningsmetod som gör det möjligt att i Medelhavsregionerna 81 bedöma stenens egenskaper och främja förståelsen av föråldringsfenomenen. Detta skulle kunna ligga till grund för att utveckla de metoder för bevarande som är mest lämpade. Projektet har understötts av kommissionen med upp till 1 200 000 ecu. De projekt som stöds inom ramen för detta program genomförs av universitet, forskningscentrer eller specialiserade små och medelstora företag. De har en varaktighet av två eller tre år och skall ha en europeisk dimension (deltagande från flera länder). De skall ha högt vetenskapligt innehåll, nyskapande inriktning och ge bästa möjliga utnyttjande av resultaten. Under programmets tre senaste verksamhetsperioder (1986 - 1990, 1989 - 1992 och 1991 - 1994) har omkring 130 av de främsta europeiska laboratorierna och forskningsinstituten framlagt och genomfört projekt inom området för bevarande av kulmrarvet. Programmet innehåller även förberedande och kompletterande åtgärder som gynnar utnyttjande och spridning av forskningsresultaten. Åtgärderna omfattar konferenser, workshops ägnade åt speciella teman (t. ex. bevarande av tegelmurverk, Leuven, oktober 1994), inrättande av arbetsgrupper i nätverk samt publicering av rapporter som presenterar de mest betydande projekten inom ramen för programmet och European Cultural Heritage Newsletter on Research. För perioden 1990 - 1994 har de beviljade beloppen för 18 projekt av kulmrellt slag sammanlagt uppgått till ungefär 11 miljoner ecu av en total budget på 315 miljoner ecu, dvs. 3,5 %. Detta motsvarar ett årligt belopp på ungefär 2,2 miljoner ecu. 2. Miljö och klimat: 1995 -1998 Det nuvarande programmet, kallat "Miljö och klimat", avser perioden 1995 - 1998. Den del som ägnas åt forskning för skydd och bevarande av kulmrarvet har följande allmänna mål: tekniker (t. ex. uppvärmning, - Att bättre lära känna orsaker och mekanismer bakom den försämring som åstadkoms av miljöfaktorer och samtidigt bedöma vilka riskfaktorer som är förenade med överdrivet bruk av olika luftkonditionering, nya byggnadsmaterial etc. ) och med massturismen. - Att främja utveckling och tillämpning av metoder och teknologi med tonvikt på utvärdering av deras begränsningar, fördelar och ändamålsenliga tillämpning I samband med orsaker och mekanismer bakom av miljöförsämringen. - Att bidra till att skapa en vetenskaplig databas för bevarande. och behandling samt effekter För detta program har anslagits en total budget på 566,5 miljoner ecu. Det är rimligt att anta att åtminstone samma procentandel som föregående period (3,5 %) kommer att användas till finansiering av projekt som har ett kulmrellt innehåll. Det skulle motsvara 82 ett uppskattat belopp på minst 20 miljoner ecu för perioden 1994 - 1998, motsvarande ett årligt belopp på cirka 4 miljoner ecu. 3. Åtgärder och analyser för bevarande av kulturarvet: programmet "Standardisering, åtgärder och försök" (1994 -1998) ) / som inom ramen initiativ för närvarande utvecklas Andra fjärde ramprogrammet för forskning omfattar åtgärder som kan utöva ett visst inflytande på kulmrsektorn, i synnerhet kulturarvet. Programmet "Standardisering, åtgärder och försök" (1994 - 1998) syftar allmänt till utveckling av ett harmoniserat system för tillförlitliga och återanvändbara åtgärder och analyser för att förbättra den europeiska industrins konkurrenskraft. Programmets tema III, som avser "Åtgärder i samhällets tjänst", är avsett att uppmuntra forskning som bidrar till att förbättra människornas hälsa och trygghet samt miljöns kvalitet (även bevarande av det europeiska kulmrarvet). för det I detta sammanhang har nya instrument och system utvecklats för att karakterisera faktorer som påverkar bevarandet och underhållet av kulturegendomar och definiera skadorna, en metod för bedömning av effektiviteten av de behandlingar och produkter som används på konserveringsområdet, provtagningstekniker, metoder för fastställande av föremåls ursprung och sammansättning. Programmet har ett totalt budgetanslag på 184 miljoner ecu. Man kan uppskatta att ungefär 4 miljoner ecu kommer att läggas på verksamhet av kulmrellt slag. Det årliga beloppet för dessa utgifter skulle följaktligen ligga i närheten av 800 000 ecu. 4. Programmet Innovation Programmet Innovation driver pilotprojekt som syftar till förståelse och integrering av den samhälleliga dimensionen, och därmed även den kulturella, i arbetet med att utveckla en miljö som främjar spridning av de vetenskapliga och tekniska resultaten i det europeiska samhället och mer allmänt att främja nyskapandet i Europa. En systematisk spridning av goda rutiner och metoder som tjänar till att göra samhällets aktörer delaktiga i olika förnyelseprocesser, vanliga i vissa av unionens länder och obefintliga eller sällsynta i andra, skapar betydelsefulla mervärdeseffekter och bidrar till att stärka den europeiska sammanhållningen. Villkoren för framgång med dessa insatser av överföring av kunnande har varit föremål för analyser och breda experiment på området (mer än 500 olika experter, kommunalpolitiker och invånare i ett femtontal städer har deltagit) i samband med en särskild metod som utvecklats i Danmark och som idag är på väg att användas i tiotals städer i Europa redan innan projektet har avslutats. (Inititative European Awareness Scenario Workshops - EASW). 83 Metodens effektivitet bekräftas av det stöd den fått från olika nätverk och organisationer, som Rådet för Europas kommuner och regioner, Eurocities, Kampanjen för hållbara städer, som samordnas av GD XI D, FN:s miljöprogram och andra grupper som arbetar i mindre formella nätverk. På denna grundval kommer en rad liknande projekt snart att lanseras, som utforskar nya ämnesområden präglade av informationssamhällets ankomst (hälsa och livskvalitet, rörlighet och tillgänglighet, den åldrande befolkningen, osv. ) och nya metoder eller bättre rutiner. För detta ändamål har en öppen inbjudan om att komma in med förslag offentliggjorts. Budgeten är på ungefär 2 miljoner ecu. C. Unionens övriga insatser Den kulmrella dimensionen är med i en del av unionens insatser vad gäller stöd till utbildning av forskare och deras rörlighet. Det är svårare att beräkna vilken budget som anslagits till aktiviteter av kulmrellt slag inom andra program eller insatser knutna till FTU. Programmet "Utbildning och rörlighet för forskare" (1994 - 1998) syftar - i enlighet med Vitboken om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning - till att främja forskarnas rörlighet och skapandet av forskningsnät på europeisk nivå. Detta mål fullföljs genom forskningsstipendier som ger europeiska forskare möjlighet att utbilda sig utanför det egna landet under en tid av 3 månader till 3 år, samt genom att organisera forskningsnät, avsedda att främja möten, experiment, utväxling av resultat, m. m. även kompletterande Programmet omfattar av Eurokonferenser och andra vetenskapliga möten, utbildningskurser och sommarkurser. Programmets kulmrella dimension har tydligt samband med deltagandet av forskare från de humanistiska och sociala vetenskaperna. Man finner i detta program projekt inom vetenskapshistoria, som har en betydande kulturell dimension kulturantropologi, arkeologi, värdesociologi, språkstudier, etc). som organisering åtgärder, (projekt Bland andra initiativ knutna till FTU som inte har en kulturell dimension, men som kan inflytande på kulmrområdet, framhåller vi ett program kallat utöva ett visst "Technology Stimulation Measures for small and medium size enterprises" (1994 - 1998, med ett budgetanslag på 700 miljoner ecu). Detta program syftar till att uppmuntra små och medelstora företags deltagande i gemenskapsprogrammen för FTU och kan vara till hjälp för de små och medelstora företag som önskar använda nya tekniska hjälpmedel inom konst och kulmrarv. Slutsats Under de senaste åren har vi sett den kulmrella dimensionen utvecklas i unionens politik för forskning och teknisk utveckling på tre olika sätt: ett bättre beaktande av de 84 kulmrella aspekterna i vetenskap och teknik, i stödet till forskning i det europeiska kulmrarvets tjänst och i forskningen om sociala problem med stort kulmrellt inslag. Denna utveckling bör fortsätta under de kommande åren inom ramarna för de mål för forskningspolitiken som fastställs i fördraget. 85 (A) Sektorn för vetenskap och forskning (B) Totalt anslag för insatserna (C) Insatser med en kulturell dimension Anslag till insatser med en kulturell dimension Miljöprogram 315 milj. ecu 18 11 milj. ecu Samband med FTU-programmet för miljön SV/10/96/02020000. P00 Procentandel av de totala anslagen till insatser med en kulturell dimension 3,5 Förteckning över forskningsprojekt inom miljöskydd och bevarande av det europeiska kulturarvet som finansieras enligt FTU-programmet för miljö (1990-1994) Samordnare Partner Projektets benämning Gemenskapsbidrag (ECU) Varaktighet (månader) Syremont Spa (Italien) Grekland, Spanien, Italien, Frankrike | Institut fur Instandhaltung GmbH (Tyskland) English Heritage (UK) Storbrittanien, Grekland, Nederländerna Storbrittanien, Irland Gifford & Partners Ltd (FK) Tyskland, Portugal, FK Undersökning, med hjälp av nyligen utvecklade radarmetoder, av den mikrostrukturella nedbrytningen av stenmonument förorsakad av miljöfaktorer. Klassificering av jordarkiv på europeiska utgrävningsområden vad gäller miljöpåverkan och möjlighet att bevara kulturarvet. Skydd av trä: förståelse av förhållandet mellan träets förruttnelse förorsakad av strimmig trägnagare och träets åldrande i historiska byggnader i Europa i syfte att utveckla andra lösningar än de nuvarande, som är skadliga och ineffektiva. Förnyad behandling av konsoliderade stenfasader. Birbeck College (UK) Nederländerna, Italien Miljöforskning för bevarande av det konstnärliga arvet (ERA). Kunstakademiet (Danmark) Frankrike, Belgien, FK Nedbrytning och bevarande av vegetabiliskt garvat läder. Middlesex University (UK) Universitetet i Patras (Grekland) University of Manchester (FK) Portugal, Österrike, FK Italien, Spanien Danmark Partikelförorening och nedbrytning av sten. Gas- och partikeldepositioner och deras korrosiva effekt på ytan av kultur- och konstföremål i museerna. Förbättring av metoder för konservering av arkeologiskt järn. 600. 000 518. 000 500. 000 164. 000 580. 000 480. 000 471. 000 280. 000 300. 000 30 24 36 24 36 24 24 24 » I 86 Italien, Spanien Biologiska och mineralogiska reaktioner i monumenten i Medelhavsområdet. 116. 000 Belgien, Italien Effektiv ytbehandling för bevarande av tegelmurverk. Nederländerna, Italien, Tyskland Expertsystem för beräkning av nedbrytningen av tegelmurverk i gamla historiska byggnader. 410. 000 600. 000 Storbrittanien, Portugal Värdering och övervakning av miljön i fastigheter av kulturellt intresse. 900. 000 SV/10/96/02O20O0O. P00 24 24 24 36 Storbrittanien, Danmark, Rumänien, Tjeckien Spanien, Belgien, Tyskland, Italien Spanien, Grekland, Portugal, Belgien, Tyskland, Italien, Malta Frankrike, Italien Italien, Schweiz, Frankrike Nya metoder för konservering av utomhusskulpturer i brons. 714. 000 24 - Interaktiv fysisk undersökning med datortomografi av förändringar och bioreceptivitet i byggnadssten. Luftburet havsvatten och förorenad luft som faktorer i nedbrytningen av monument i Medelhavets kustområden. Oförstörande provning för utvärdering av diagnosmetoder och konsolideringsmetoder som används på historiska byggnader. Experiment och modellförsök med ytförändringar i monument. 600. 000 1. 200. 000 660. 000 250. 000 30 36 36 27 Carl von Ossietzky Universität Oldenburg (Tyskland) TNO, Bouw (Nederländerna) Katholieke Universiteit Leuven (Belgien) Fraunhofer Institut fur Silicatforschung Wiirtzburg (Tyskland) Fraunhofer Institut fur Silicatforschung Wiirtzburg (Tyskland) Universiteit Gent (Belgien) Sammanslutningen av universitet i Medelhavsområdet (Italien) Universita degli Studi di Trieste (Italien) Université Paris Val-de- Marne (Frankrike) 87 4. Små och medelstora företag, handel och kultur Produktionen inom små och medelstora företag (s k SME), hantverk, handel och distribution är föremål för flera stödinsatser från gemenskapen inom ramen för det fleråriga programmet till förmån för företagande och SME (1994 - 1996). Detta program syftar bland annat till modernisering av handel och distribution och betonar handelns roll i den lokala utvecklingen, genomför insatser som indirekt har en kulmrell dimension, bland annat genom att uppmuntra hantverks- och konsthantverksaktiviteter. Tre initiativ förtjänar att omnämnas i detta avseende. Det som kallas "Stöd till seminarier, konferenser och undersökningar" har ett sammanlagt budgetanslag på 300 000 ecu och skall stödja icke-kommersiella insatser som är av intresse för handel och distribution. Dessa konferenser och seminarier kan ha en kulmrell karaktär. År 1994 organiserades en konferens om "Framtiden för småhandlare och tjänsteutövare i landsbygdsområden". Där analyserades handelns roll för bevarandet av landsbygdssamhällena och uppbromsningen av flykten från landsbygden. År 1996 hölls ett seminarium i Empoli, Italien, om handelns socioekonomiska inverkan på de historiska stadskärnorna i olika medlemsstater med särskild hänvisning till turismen. Det andra initiativet bestod i kommissionens stöd till och deltagande i konferensen om konsthantverk som organiserades i London i juni 1994 av British Craft Council. Craft - Under den andra europeiska konferensen om hantverkare och småföretag, som hölls i Berlin den 26 och 27 september 1994, handlade diskussionerna även om konsthantverk, i synnerhet om ett europeiskt konsthantverkspris. Kommissionen är beredd att sponsra ett sådant initiativ, som skulle igångsättas av företrädare för den privata sektorn. Detta initiativ skulle syfta till att ge hantverkarna ett erkännande, att förbättra kunskapen om hantverket, göra det mera synligt och representativt och förankra det i dess europeiska sammanhang. Ett pris skulle erkänna etablerade konsthantverkares talang, medan ett annat skulle uppmuntra unga konsthantverkare. Små och medelstora företag, inom hantverks- och konsthantverkssektorerna, med bevarandet av kulturarvet eller med de nya metoder som används på dessa områden, representerar en viktig kulmrell dimension, även om den är svår att identifiera och värdera inom den nuvarande gemenskapspolitiken. i synnerhet de som arbetar Unionens insats på detta område, som i synnerhet är av ekonomisk och social art, kommer om den stärks att kunna bidra på ett betydande sätt dels till att skydda och uppvärdera de traditionella yrkena, dels till att det uppstår ny kulmrell sakkunskap. 88 5. Den kooperativa sektorn och kulturen Stiftelserna räknas till de främsta aktörerna på det kulmrella fältet och man kan uppskatta att de investerar omkring 152 miljoner ecu på detta område i Europa. Minst 150 stiftelser41 är verksamma där, antingen genom stöd som de beviljar till kulturevenemang eller genom att genomföra dem själva. I sin egenskap av frivilliga grupperingar av personer, som slår sig samman för att förverkliga ett gemensamt mål, används kooperativ och föreningar ofta som verktyg för att arrangera kulmrella aktiviteter. De är särskilt aktiva i att integrera kulmren genom att utvidga de kulmrella perspektiven till missgynnade grupper (de fattiga, de etniska minoritetsgrupperna). Arbetet med att införa europeiska stadgar för kooperativ, ömsesidiga försäkringsbolag och i det kooperativa arbetsprogrammet underlättar den transnationella kulmrella verksamheten i Europa. liksom andra prioriteringar föreningar, Kulmren ger allt större konkurrensfördelar för Europa. De kooperativa organisationerna bör alltså oförminskat fortsätta med yrkesutbildningen på kulmrområdet, till exempel utbildningsprojekt som stöds av Europeiska socialfonden inom musik, teater och lustspel. Ibland ingår dessa insatser i multidisciplinära projekt för förnyelse av stadskärnor. Några av de projekt som stöds inom ramen för kommissionens fleråriga program (1994 - 1996) för kooperativ, ömsesidiga försäkringsbolag, inom i gemenskapen har en kulmrell dimension. Budgeten för programmet är hittills storleksordningen 2,5 miljoner ecu per år och en liten del av den används till stöd av kulturverksamhet. föreningar och stiftelser 6. Gemenskapsinsats för vänortsrörelser mellan europeiska kommuner Denna insats syftar till att uppmuntra närmandet mellan Europas städer och kommuner genom vänortsrörelser. Hittills har cirka 15 000 städer deltagit i denna verksamhet. Gemenskapens ekonomiska stöd kommer främst små kommuner och städer i missgynnade perifera regioner till del och tjänar till att utveckla det multilaterala utbytet och gemensamma handlingsprogram. Denna verksamhet kan beröra eller omfatta kulmren och kulmrarvet. Den beviljade budgeten för denna insats var 3,5 miljoner ecu för 1995. För 1996 höjdes den till 7,5 miljoner ecu. Man kan uppskatta att ungefär 10 % av den totala budgeten för insatsen tjänar till att stödja verksamhet av kulturell karaktär. 41 Se "Cultural Funding in Europe", European Foundation Centre, 1995. 89 DEL III: DEN AUDIOVISUELLA POLITIKEN Utvecklingen av politiken för den audiovisuella sektorn i Europeiska unionen har två grundläggande syften: Att skapa och säkerställa ett välfungerande europeiskt område för de audiovisuella tjänsterna. Att genomföra en strategi som stärker den europeiska programindustrin. Dessa två mål knutna till utvecklingen av marknaden och industripolitiken fullföljs med fullt beaktande av den kulmrella dimensionen i den audiovisuella sektorn. Detta visar sig såväl i de bestämmelser som reglerar det europeiska audiovisuella området som i de olika stödinitiativen. 1. FÖRSTA MÅLET AUDIOVISUELLA TJÄNSTERNA - LAGSTIFTNINGSASPEKTER - ETT EUROPEISKT OMRÅDE FÖR DE Direktivet "television utan gränser"42, som antogs av rådet 1989, utgör grundstenen för bestämmelserna om det europeiska området för audiovisuella tjänster. Dess främsta mål är att möjliggöra fri rörlighet för TV-sändningar i Europeiska unionen och på så sätt främja utvecklingen av transnationella tjänster. Det är följaktligen baserat på artiklarna 57. 2 och 66 i EG-fördraget. Denna fria rörlighet bygger på den dubbla principen om ett lands gällande lag och fritt mottagande: Alla radio- och TV-programföretag är underställda lagstiftningen i den medlemsstat dit de hör (eller är etablerade) och skall iaktta ett minimum av gemensamma regler inom de "samordnade" områdena. Medlemsstaterna får inom sina territorier av TV-sändningar från andra medlemsstater under hänvisning till skäl som hör hemma inom de samordnade områdena. inte hindra mottagning eller återutsändning Den metod som används är alltså en samordning av de nationella bestämmelserna där detta är nödvändigt för att skillnaderna mellan dem inte längre skall kunna utgöra juridiska hinder för den fria rörligheten för TV-sändningar. Den fria rörligheten är direktivets främsta mål. Direktivet tar dock hänsyn till andra mål som skydd av konsumenter och minderåriga, främjande av de europeiska industrierna för audiovisuella program, skydd av folkhälsan, m. m. 42 Rådets direktiv nr 89/552/EEG av den 3 oktober 1989 som avser samordning av vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television. EGT nr L 298, 17. 10. 1989. 90 Till de samordnade områdena hör fastställande av kriterier för radio- och TV- programföretag med anknytning till en medlemsstats domsrätt, TV-reklam och sponsring (reklamens omfång och innehåll), skydd av minderåriga, genmälesrätt och ett särskilt kapitel ägnat åt främjande av produktion och distribution av audiovisuella program. innehåller en strukturregel som syftar Detta kapitel till att stärka den oberoende produktionen och en regel som syftar till att garantera att majoriteten av de verk som sänds av europeiska radio- och TV-programföretag är europeiska. Den senare regeln har en klar kulmrell dimension i det att den säkerställer att ett minimum av de nationella och europeiska kulturerna visas på de europeiska TV-skärmarna. De grundläggande ramarna i direktivet "television utan gränser" kompletteras på flera andra områden för att säkerställa en verkligt fri rörlighet för dessa tjänster genom andra juridiska instrument, där den audiovisuella sektorns kulmrella dimension även beaktas. Direktivet om upphovsrätt och satellitsändningar * kompletterar sedan 1993 direktivet om television utan gränser i fråga om gränsöverskridande radio- och TV- sändningar. Dessutom ger Grönboken om rättsskydd för krypterade radio- och TV-tjänster44 * berörda parter möjlighet att ta del av en analys av frågor knutna till piratkopiering av audiovisuella avgiftsbelagda tjänster och alltså indirekt på audiovisuella verk. I grönboken anses bland annat att en reglerande insats på gemenskapsnivå som syftar till att upprätta samma skyddsnivå i alla medlemsstaterna skulle kunna visa sig nödvändig för att komplettera bestämmelserna om det europeiska audiovisuella område som införs med direktiven "television utan gränser" och "satellitsändningar". * Inom andra områden som rör radio- och TV-sändningar behåller medlemsstaterna visserligen lagstiftningsrätten enligt gemenskapsrätten, nämligen med iakttagande av icke-diskriminering och proportionalitet. På dessa områden kan man principerna om genom tillämpning av fördragets artikel 59, som föreskriver avlägsnande av hinder för det fria tjänster, undvika nya uppdelningar av det europeiska audiovisuella området. Men vid tillämpning av denna artikel inom den audiovisuella sektorn tas även hänsyn till speciella kulturella förhållanden: det erkänns nämligen att medlemsstaterna har rätt att behålla vissa nationella bestämmelser med språkpolitiska syften. (Jfr. Del I, Kapitel VII - kulmren och gemenskapens rättspraxis). tillhandahållandet av * För att ett europeiskt audiovisuellt område skall fungera bra förutsätts att man upprätthåller en öppen marknad och en effektiv konkurrens. När det gäller statliga stöd bör dock de nya möjligheter som ges genom artikel 92. 3 d i Maastrichtfördraget utnyttjas tillfullo. 43 44 Direktiv 93/83/EEG om samordning av vissa bestämmelser om upphovsrätt och närstående rättigheter avseende satellitsändingar och vidaresändning via kabel. KOM (96) 76 slutlig. 91 Den audiovisuella sektorn står inför en snabb utveckling, både teknologisk och ekonomisk. Detta visar sig bland annat i utvecklingen av nya slags audiovisuella tjänster på båda sidor om den traditionella gränsen mellan radio- och TV-sändningar och telekommunikationer. Vid en tidpunkt då mängder av satellitkanaler och betal-TV börjar slå rot i det europeiska audiovisuella landskapet kan man med de revolutionerande digitala sändningarna ana en mångdubbling av utbudet av program och utvecklingen av tjänster som pay-per-view eller video på beställning. Likaså blir telekommunikationsnäten, tack var framstegen med digital kompression, lämpliga bärare vid sändning av bilder och utveckling av nya multimediala och interaktiva tjänster. Inför dessa olika utvecklingar förutsätts det, om man skall upprätthålla grundprinciperna för det europeiska audiovisuella området, både vissa anpassningar av befintliga regler och en framåtblickande diskussion om vilka ramar som kan komma att främja utvecklingen av de nya tjänsterna. På alla dessa nya arbetsområden tas det vederbörlig hänsyn till den kulmrella dimensionen i sektorn. Utöver den begränsade revideringen av direktivet "television utan gränser" kommer den framåtblickande diskussionen att hållas inom ramen för en grönbok om de nya audiovisuella tjänsterna som bör bli klar under 1996. 2. ANDRA MÅLET PROGRAMINDUSTRIN - (STÖDINSATSER) - STÄRKANDET AV DEN EUROPEISKA Även om den europeiska film- och TV-programindustrins kulturarv är rikt oçh varierat har den visat svagheter inför den ökade konkurrensen på den internationella marknaden. Stärkningen av denna industri och viljan att göra den mer konkurrenskraftig har redan från början varit ett grundläggande mål för gemenskapens politik för den audiovisuella sektorn. Utöver den industriella dimensionen i detta mål finner man klart en betydande kulmrell dimension. Biograf- och televisionsprogrammen är inte som andra produkter. Som kulturförmedlare behåller de sin särart bland de nya typerna av audiovisuella produkter, som blir allt fler. Som levande bevis på varje lands traditioner och identitet förtjänar de att uppmuntras. Endast en stark europeisk industri kan säkra programmens mångfald och en internationell spridning av de europeiska kulturerna. Med tanke på bildens ställning i vårt samhälle är det kulmrellt sett mycket som står på spel. Under årens lopp har diagnosen förfinats och gemenskapsstöden har utvecklats. 92 De viktigaste stödinstrumenten är programmet Media och Handlingsplanen för avancerad television i Europa46, båda baserade på artikel 235 i EG-fördraget. De kompletterar effektivt av subsidiaritetsprincipen syftar de till strukturella mål som har en direkt och indirekt effekt, både på produktionen av europeiska verk och spridningen av dessa i medlemsstaterna. på nationell som gjorts nivå. Med iakttagande insatser de Likaså syftar den europeiska garantifond för den audiovisuella sektorn som föreslagits av kommissionen47 till att skapa ett finansiellt instrument som kan skaffa fram investeringar till förmån för den europeiska industrin för audiovisuella program. Detta förnyande instrument är avsett att komplettera Media II genom att intervenera direkt på den audiovisuella produktionsnivån. Den skall göra det möjligt att effektivt förbättra finansieringen av europeiska verk som kan få en spridning över hela Europa och i världen. Med hänsyn till att huvudmålet är att främja utvecklingen av programindustrin är Media II och garantifonden baserade på artikel 130 (industri) i EG-fördraget. Men dessa instrument, liksom handlingsplanen, beaktar tillfullo de kulturella aspekterna i den industrisektor de avser att främja, i enlighet med det som står i artikel 128. 4. Stödet till priser och festivaler under rubriken "Europeisk dimension i den audiovisuella sektorn" gör det möjligt att ge finansiellt stöd till audiovisuella festivaler, särskilt filmfestivaler som har europeiska kvalitetsverk på programmet, i en tid då de kommersiella biograferna i huvudsak visar amerikanska filmer. Denna åtgärd, som har pågått sedan 1992, har följande tre mål som inte är utan betydelse ur kulmrell synvinkel. Den möjliggör främjande av europeiska verk. Den gynnar deras spridning och distribution (bara en mycket liten del av en medlemsstats egna filmer kommer nämligen upp på programmet i andra medlemsstater). Den underlättar den ömsesidiga kännedomen om de nationella biograffilmerna och bidrar på detta sätt till att berika det kulturella utbytet. Det intresse för denna insats som branschfolk inom filmsektorn har och varom vittnar den nyligen inrättade europeiska samordningen av filmfestivaler beror, utöver det finansiella stödet, på att den möjliggör ett rikare programurval utanför de krav som distributörerna 45 46 47 Media-programmet infördes genom rådets beslut 90/685/EEG av den 21 december 1990 om genomförandet av en handlingsplan för att främja utvecklingen av den europeiska audiovisuella industrin (Media 1991 - 1995). Detta program har omarbetats till ett Media II på grundval av två rådsbeslut: nr 95/563/EG om genomförandet av ett program för för att stimulera utveckling och distribution av europeiska audiovisuella verk (Media II - Utveckling och spridning) (1996 - 2000); nr 95/564/EG om genomförandet av ett utbildningsprogram som vänder sig till branschfolk inom den europeiska industrin för audiovisuella program (Media II - utbildning)) (1996 - 2000). Rådets beslut 93/424/EEG av den 22. 7. 1993 om en handlingsplan för införande av avancerade televisionstjänster i Europa, EGT nr L 196, 5. 8. 1993. Förslag till rådets beslut om inrättande av en europeisk garantifond för att uppmuntra biograf- och televisionsproduktionen. KOM (95) 546, 14. 11. 1995. 93 ställer och ger en "stämpling" som gör det lättare att få nationella och regionala stöd samt på firandet av filmens hundraårsjubileum år 1996 i vissa medlemsstater. Övers, anm. : Coordination Européenne des Festivals de Cinéma - Någon sådan samordning har man inte hört talas om på Filmhuset (ansvarig för internationella filmfestivaler). Så jag har översatt ordagrant "den europeiska samordningen av filmfestivaler". 94 SLUTSATS Instrumenten för den audiovisuella politiken är på sätt och vis en modell för gemenskapens beaktande av de kulmrella aspekterna i de rättsakter som antas enligt andra bestämmelser i fördraget, i enlighet med vad som står i artikel 128. 4. Detta hänsynstagande gjordes redan före ikraftträdandet av Fördraget om Europeiska unionen 1993 och dess bestämmelser med avseende på kulmren (direktivet "television utan gränser" antogs år 1989 och programmet Media I år 1990) och det finns därför ingen anledning varför det skulle vara mindre viktigt idag. Modellen bör också tillämpas på andra områden. Även om det är klart att de viktigaste målen för direktivet "television utan gränser" (fri rörlighet) och Media II (utveckling av den audiovisuella industrin) inte är de som tas upp i artikel 128. 2, och de följaktligen med all rätt är baserade på andra bestämmelser i fördraget, så står det ändå klart att det är just i sådana fall som artikel 128. 4 bör tillämpas. Genom de olika gemenskapsinitiativ som utvecklats inom politiken för den audiovisuella sektorn bidrar Europeiska unionen onekligen till att bevara och sprida de europeiska kulturerna samtidigt som olikheterna respekteras. Det industri- och marknadstänkande som ligger till grund för dessa insatser, enligt bestämmelserna i fördraget, har inte hindrat att det även tas hänsyn till den audiovisuella sektorns dubbla namr, som är både ekonomisk och kulmrell. Tvärtom tenderar den kulmrella dimensionen i denna politik att förstärkas i de nya initiativen. Således kommer kommissionen bland annat att se till att utnyttja de olika synergier som uppstår mellan den kulmrella insatsen och den audiovisuella politiken till förmån för multimediernas utveckling. 95 c\ DEL IV: KULTUREN I GEMENSKAPENS YTTRE FÖRBINDELSER KAPITEL I: EXTERNA SAMARBETSINSATSER Det internationella kultursamarbetet har fått ökad betydelse i världen. Den kulmrella dimensionen framträder numer som en av beståndsdelarna i internationella förbindelser och utrikespolitik och kompletterar sålunda de politiska och ekonomiska dimensionerna. Denna utveckling har även visat sig på Europeiska gemenskapens nivå. I Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, artikel 128. 3, uppmanas gemenskapen och medlemsstaterna att främja det (kulmrella) samarbetet med tredje land. Från och med Lomé III (1986 - 1990) och på grundval av artikel 131. 3 i EG-fördraget har gemenskapen infört en hänvisning till kulmren i de olika typer av avtal som den sluter med tredje land. I de flesta fall görs en hänvisning till kulmren bland annat på grund av att gemenskapen inte längre uppfattas enbart som en ekonomisk makt. Detta skedde med länderna i Latinamerika (samarbetsavtal). Efter de förändringar som inträffade i Europa i slutet av 90-talet har denna process förstärkts i alla avtal med länderna i Central- och Östeuropa (Europa- och samarbetsavtal), med de nya oberoende staterna (samarbets- och partnerskapsavtal) och nyligen med Medelhavspolitiken (associeringsavtal mellan Europa och Medelhavsländerna). De avtal mellan gemenskapen och tredje land som hänvisar till kulmren har alltså blivit allt fler sedan 1986. De har utformats på många olika sätt beroende på att de har förhandlats under olika omständigheter. När det gäller gemenskapens kulturella samarbete med tredje land och internationella organisationer kan man urskilja sex typer av avtal: 1. Kulmrellt samarbete med AVS-länderna. Den fjärde Lomékonventionen, som undertecknades 1991 och har en budget på 14,6 miljarder ecu för perioden (1996 - 2000), innehåller en artikel (139) som ägnas åt kulmrellt samarbete. I denna konvention leder för närvarande ungefär 45 % av de 70 vägledande nationella programmen för AVS-länderna till att kulmrsektorn formellt fastställs som särskilt samarbetsområde. Europeiska kommissionen har hittills finansierat ungefär 250 kulturprogram för över 62 miljoner ecu. inom ramen för Lomékonventionerna Nästan en tredjedel av de finansierade kulturprogrammen avser den audiovisuella sektorn av filmproduktionen - fler än 60 - eller genom stöd till distribution av filmerna eller till utbildning eller filmfestivaler. insatser), antingen genom deltagande finansieringen (90 i 95 På detta område har Europeiska unionen blivit den främsta finansiären för Afrika och bidrar effektivt till att stärka sin image som promotor för kulturen hos en stor afrikansk och europeisk publik. En annan viktig avdelning var stödet till mycket betydelsefulla kulturarrangemang, som "Marché des Arts du Spectacle Africain d'Abidjan", Biennalen i Dakar, musikfestivalen i södra Afrika och det stora kulturarrangemanget Africa 95 i Förenade kungariket. Bland de andra finansierade aktiviteterna bör särskilt nämnas den vikt som lagts vid att skydda och tillvarata kulmrarvet. På det området har Europeiska kommissionen finansierat flera insatser, främst till förmån för det materiella arvet i AVS-länderna, samtidigt som man inte har glömt den immateriella sidan av kulmrarvet, som är så avgörande för AVS-ländernas identitet, som till exempel skydd av den muntliga traditionen, stöd till lokala språk och traditionell musik. I vissa fall har de avtal som slutits av gemenskapen och medlemsstaterna klausuler om att starta gemensamma kulturprogram. - Avtalet om det Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (Island, Norge, Liechtenstein. - Associeringsavtalet med de Central- och Östeuropeiska länderna (Polen, Ungern, Tjeckien, Slovakien, Rumänien, Bulgarien, Estland, Lettland, Litauen, Slovenien (paraferat), Albanien (ett förslag till direktiv om ett nytt samarbetsavtal utarbetas). - Associeringsavtal med Cypern och Malta (omnämns i texten till programmen Kaleidoskop, Ariane och Rafael). - Euro-mediterranska associeringsavtal med Tunisien och Marocko och program är även planerade i de associeringsavtal som förhandlas med Libanon och Egypten, Jordanien och Israel. I det avseendet bör det understrykas att det med Barcelonadeklarationen av den 27 och 28 november 1995 införs en multilateral dimension i kulturrelationerna med Medelhavsländerna. Där erkänner parterna "att de kulmrella och religiösa traditionerna i Medelhavsområdet, dialogen mellan dessa kulmrer och ett utbyte på ett mänskligt, vetenskapligt och tekniskt plan är en mycket viktig faktor för att närma folken, främja förståelsen mellan dem och förbättra deras uppfattning om varandra". Efter Barcelonakonferensen har en Europa-Medelhavskonferens med kulmrarvet som tema planerats till den 22 och 23 april 1996 i Bologna. Tredje lands deltagande i gemenskapens kulturprogram sker "på grundval av extra anslag som skall tillhandahållas på sätt som skall överenskommas med dessa länder" (artikel 4 i beslutet om Kaleidoskop och beslutet om Ariane). För Island, Norge och Liechtenstein regleras deltagandet särskilt i EES-avtalet (Europeiska ekonomiska samarbetsområdet) och för Central- och Östeuropa till Europaavtalen. i tilläggsprotokollen 96 Enligt EES skall Island, Norge och Liechtenstein - ha tillgång till de program som omfattas av avtalet, inklusive kulmrprogrammen, genom beslut av den blandade kommittén, - ha samma rättigheter och skyldigheter som medlemsstaterna i de kommittéer som biträder kommissionen i genomförandet av programmen, - bidra ekonomiskt till programmen i proportion till sin BNP. 4. I tilläggsprotokollen till Europaavtalen har, i enlighet med Europeiska rådets slutsatser i Köpenhamn (21 - 22 juni 1993), Islands, Norges och Liechtensteins till Central- och Östeuropas speciella situation och deras villkor anpassats begränsade möjligheter vad gäller finansiering. Enligt dessa protokoll - skall det associeringsråd som inrättas genom Europaavtalet fastställa villkoren för det berörda landets deltagande i gemenskapens program, - skall det berörda landets bidrag till finansieringen beräknas enligt principen att landet skall svara för kostnaderna för sitt deltagande, - kan gemenskapen vid behov från fall till fall besluta att komplettera detta bidrag. 5. I andra fall skall det utvecklas ett kulturellt samarbete av mer allmänt slag vars och genomförande biandkommissioner som har i uppdrag att administrera följande avtal: av de kommittéer och uppföljning skall handhas - Partnerskaps- och samarbetsavtal med de nya oberoende staterna (Ryssland, Ukraina, Vitryssland, Moldova, Kazakstan, Kirgizistan och under förhandling Georgien, Arménien, Azerbajdzjan, Uzbekistan). - Samarbetsavtal med Latinamerika (Chile, Mexiko, Uruguay, Brasilien, Paraguay), Centralamerika (Costa Rica, El Salvador, Guatemala, Honduras, Nicaragua, Panama), andinska pakten (Bolivia, Colombia, Ecuador, Peru, Venezuela), Mercosur och dess medlemsländer. - Samarbetsavtal med de asiatiska länderna (Indien, Macao, Sri Lanka och förhandlingar med Sydkorea). - Samarbetsavtal som innehåller en utvecklingsklausul som gör det möjligt att utsträcka samarbetsområdena till andra ämnesområden. Exempelvis stipuleras följande i artikel 15. 2 i det paraferade avtalet med Vietnam: "Within the framework of this Agreement, either of the Parties may put forward suggestions for expanding the scope of the cooperation, taking into account the experience gained in its application. " Frånsett vissa undantag, till exempel Med-Media för Medelhavet (5 miljoner ecu 1994 - 1995) och "Cross Culmral project" med Indien (30 miljoner ecu på 5 år), förfogar 97 gemenskapens kulturella samarbete med tredje land inte över någon särskild finansiering och kan således inte utvecklas på ett strukturerat sätt, utan fortsätter att vara helt beroende av växlingarna i utrikespolitiken. 6. som undertecknats mellan Europeiska De gemensamma deklarationer gemenskapen och vissa industriländer (USA, Kanada och Japan) inom ramen för det politiska särskilda samarbetet budgetbestämmelser. innehåller också en kulturell del utan Det bör även understrykas att man ofta tillgriper kulturen som en PR-faktor utåt för gemenskapen (stöd till vissa kulturella arrangemang, t ex orkesterturnéer, konserter m m) som åtföljer något politiskt initiativ inom ramen för de yttre förbindelserna. tanke på dessa Med gemenskapens utrikespolitik. interventioners karaktär hör även dessa insatser till Gemenskapens och medlemsstaternas uppdrag (artikel 128. 3) att samarbeta med andra internationella organ som verkar inom kulmrområdet, särskilt Europarådet och Unesco, har ofta nämnts men inte närmare preciserats. tekniskt samarbete (deltagande Ett sådant samarbete med internationella organisationer är inte något nytt när det gäller intresse och informationsutbyte). Relationerna mellan Europarådet och Europeiska gemenskapen är baserade på en skriftväxling av den 16 juni 1987 om konsolidering och intensifiering av samarbetet, regelbundet återkommande möten på hög nivå mellan tjänstemän i Europarådets och kommissionens sekretariat, bland annat inom kulmrområdet. i möten av gemensamt Även om 112 stater är bundna till gemenskapen genom avtal med klausuler av kulmrell art, har gemenskapen för närvarande varken ett effektivt organisations- och samordningssystem eller en tillräcklig budget för att möta denna stora utmaning i gemenskapspolitiken. Tendensen i gemenskapen är för närvarande, med tanke på varifrån finansieringen - i den mån den finns - kommer, att skilja mellan å ena sidan de länder som skall delta i gemenskapens kulmrella program och å andra sidan de andra tredje länderna. Det bör erinras om att kulturministrarna och utrikesministrarna på nationell nivå har ansvar och en särskild budget för utveckling av det utrikes kultursamarbetet. De handlar, ur politisk synvinkel, utifrån ett annat tänkande. Även om dessa myndigheters respektive ansvarsområden är svåra att inringa, ifrågasätts ändå sällan denna dubbla befogenhet, som också återfinns på gemenskapsnivån. 98 KAPITEL II: HANDELSPOLITIK 1. Gemenskapens handelspolitik är baserad på artiklarna 110 - 115 i fördraget. Vid behandlingen av handelsfrågorna på europeisk nivå har de kulmrella aspekterna i regel bara tagits upp om de haft viktiga ekonomiska och handelsmässiga konsekvenser. Detta blev vi senast påminda om i GATS-förhandlingarna (General Agreement on Trade and Services). Frågan gav upphov till långa diskussioner om huruvida ett "undantag för kulmren" skulle begäras - en fråga som aldrig blev besvarad - och våra förhandlingspartners avvisade klart den principen och att den skulle användas inom den audiovisuella sektorn. 2. Resultatet av G ATS var lätt att förstå i den meningen att den rättsliga ramen för WTO inte innehåller något "undantag för kulmren" eller någon bestämmelse om de audiovisuella tjänsternas "kulmrella karaktär". Men det faktum att EU och dess medlemsstater inte har förbundit sig till något vad gäller tillgång till marknaden och den nationella behandlingen ger dem en avsevärd frihet att skydda sin kulturpolitik och målen för denna. 3. À andra sidan är två av undantagen enligt klausulen om mest gynnad nation som EU begärt inom det audiovisuella området av stor kulmrell betydelse. Det första rör kriterierna för definition av verk av europeiskt ursprung, som gör att den nationella behandlingen av radio- och TV-sändningar eller liknande former av utsändningar utsträcks till att omfatta audiovisuella verk, om dessa uppfyller vissa kriterier vad gäller språk och ursprung och kommer från länder som har undertecknat Europarådets konvention om gränsöverskridande television, eller europeiska länder med vilka ett avtal kan slutas. Detta undantag motiveras av att de kulmrella värdena främjas och de språkpolitiska målen förverkligas. Det andra undantaget för mest gynnad nation rör produktion och distribution av biograf- och televisionsprogram och omfattar ramavtalen mellan två regeringar om samproduktion av audiovisuella verk som är föremål för nationell behandling, särskilt vad gäller distribution och tillgång till finansiering. Detta undantag syftar även till att främja de kulturella banden mellan de berörda länderna. Dessa bestämmelser är en värdefull utgångspunkt, under förutsättning att kulturargumentet inte är en förevändning för en uppenbart protektionistisk åtgärd. Det bör dock erinras om att det i GATS-avtalet anges att dessa undantag i princip inte bör vara längre än tio år och att de i varje fall skall omprövas vid nästa förhandlingsomgång. Förhandlingarna om subventioner - artikel XV - blir ett utmärkt exempel (även om någon tidsplan ännu inte har fastställts är det troligt att de startar inom kort). Det är väsentligt att EU är enat i försvaret av stödordningarna för de audiovisuella och kulmrella sektorerna, som har stor betydelse för det mångkulturella Europa, även om de inte har någon större ekonomisk betydelse för handelsförbindelserna. Det krävs alltså förberedelser, om man vill att resultaten av framtida förhandlingar skall bli bättre än de som uppnåddes i GATS när det gäller förverkligandet av EU:s och medlemsstaternas kulturmål. 4. Teknikens utveckling, informationssamhällets ankomst och även multimedieprodukterna med sitt väsentliga kulmrella innehåll, den ständiga utvecklingen av vad man kallar "kulturindustri och -tjänster" och saluföringen av dessa kommer att kräva ett större beaktande av kulmren - i alla former - i morgondagens handelsförhandlingar. 99 DEL V: SLUTSATSER Kommissionens undersökning av hur gemenskapen har beaktat de kulmrella aspekterna i sina insatser har lett till att man kunnat konstatera två saker: För det första har rättsakterna och domstolens rättspraxis i många fall behövt förena förverkligandet av fördragets målsättningar med kulturpolitiska målsättningar. De initiativ som tagits på gemenskapsnivå eller domstolens domar har gjort det möjligt att befästa uppfattningar som på många områden styr organisationen av kulmraktiviteter, både internt och externt. Detta är särskilt iögonfallande inom upphovsrätten och främjandet av audiovisuella verk. Inom andra sektorer har det visat sig svårare att åstadkomma en sådan samklang på grund av de berörda kulturaktiviteternas ekonomiska och kommersiella karaktär. Man har varit tvungen att göra en avvägning mellan fördragets bestämmelser och kulmrella målsättningar. Denna avvägning har medfört ett visst hänsynstagande till de kulmrella aspekterna, dock utan att ge dem den förmånsbehandling som de kan få i vissa medlemsstater (till exempel frågan om bokpriserna, beskattning av vissa kulturprodukter och -tjänster eller inom konkurrensområdet). För det andra har merparten av gemenskapens politik och insatser numera en kulmrell dimension eller betydelse för vissa kulturområden. Denna "investering" på det kulmrella området har gjorts gradvis allt efter den vikt som lagts vid den politik som använts i förverkligandet av den inre marknaden: ekonomisk och social sammanhållning, miljö, forskning och teknologi och socialpolitik i synnerhet. Det finns alltså många kulmrella aspekter i de åtgärder som vidtagits av gemenskapen och i gemenskapspolitiken. I denna rapport har vi bara delvis kunnat redogöra för hur de kulmrella aspekterna har beaktats. Kunskapen om vilka åtgärder som är gemenskapsinterventioner, men som vidtas på ett mycket decentraliserat plan, kan inte bli annat än begränsad, om man inte gör stora konsekvensutredningar på regional eller lokal nivå. Sådana undersökningar skulle dock bara ge kompletterande upplysningar om ett fenomen som kan uppfattas i sina huvuddrag och som redan nu gör det möjligt att dra lärdom inför framtida insatser. 1. De första slutsatserna av rapporten 1. De kulmrella aspekterna inom de olika områdena av gemenskapens stödpolitik är många, viktiga och av skilda slag. Merparten av gemenskapspolitiken har en kulmrell dimension, den samverkar på kulturområdet och mobiliserar aktörer inom kulmrsektorn. Det finns betydande resurser. 100 2. Även om det läggs betydande medel på kulturella aktiviteter eller aktiviteter med en kulmrell dimension, hör de genomförda åtgärderna inte eller sällan till ett bestämt politikområde som motsvarar de uppdrag gemenskapen har på kulmrområdet. De motsvarar inte något kulturprojekt och har liten utsträckning kulturella gemenskapssyften. inga eller bara i 3. Eftersom Fördraget om Europeiska unionen ger gemenskapen tydliga befogenheter inom kulmrområdet, ankommer det hädanefter på gemenskapen att förena själva målen för stödpolitiken med mål av kulmrellt slag. Detta innebär dels att mål och medel för gemenskapens kulturpolitik preciseras i förväg, dels att dessa mål och medel integreras efter hand i fastställandet och genomförandet av den berörda gemenskapspolitiken. Kulturpolitiken omfattar de stimulansåtgärder som genomförs på grundval av artikel 128, de rättsakter som antas och den politik som förs på andra rättsliga grunder där de kulmrella aspekterna bör beaktas. 2. Mål och medel för gemenskapens kulturpolitik Gemenskapens kulturpolitik, som genomförs särskilt utifrån artikel 3 p och avdelning IX i EG-fördraget, får inte sammanblandas med den kulturpolitik som förs av stater, regioner och andra decentraliserade institutioner. Den motsvarar bestämda uppdrag som ålagts Europeiska gemenskapen. Kulturpolitiken skall ses i ljuset av det europeiska företag som unionen innebär och utgör i detta avseende en integreringsfaktor i "en allt fastare sammanslutning mellan de europeiska folken" (ingressen till fördraget). I detta avseende skall kulturpolitiken bidra till att stärka och sprida den "europeiska samhällsmodellen grundad på ett antal värden som är gemensamma för alla europeiska samhällen" (Kommissionens uttalande i samband med kallelsen till regeringskonferensen 1996). Kulmren är i sin rikedom och mångsidighet en mycket viktig beståndsdel i denna europeiska samhällsmodell. Gemenskapens verksamhet skall främja bevarandet och berikandet av de europeiska folkens identitet och kulmrella och språkliga verklighet. Den skall bidra till att förstärka medborgarnas känsla av att tillhöra samma gemenskap. Det var denna önskan som uttrycktes av stats- och regeringscheferna i Madrid i december 1995: "Europeiska rådet bekräftar de kulturella insatsernas betydelse för främjandet av en gemenskapsdimension i kulturerna i alla unionens medlemsstater". Ur denna synvinkel är följande tre åtgärdsområden av särskild betydelse: Framhävande av de kulmrella rötter och strömningar som är gemensamma för européerna och som splat - och fortfarande spelar - en roll för formandet av de europeiska folkens kulmrella identitet och verklighet. Kulmren är ett samhälles sätt att utrycka sig, den är även resultatet av utbyte och konfrontationer mellan samhällena. Det fmns inte många filosofiska, vetenskapliga eller konstnärliga 101 riktningar i Europa som inte har en gränsöverskridande dimension. Gemenskapens kulmrpolitik skall berika detta utbyte, men även se till att varje lands kulmrella identitet och uttrycksmöjligheter och kreativa möjligheter respekteras. En kulmrinsats som gör det möjligt att främja uppkomsten av bestående nätverk mellan kulturarbetarna i de olika länderna och ge dem medel att knyta varaktiga samarbetskontakter som är synliga för medborgarna. Gemenskapen bör fastställa prioriterade områden så att man får en ökad överensstämmelse mellan de berörda stödinsatserna. En sådan metod skulle ha fördelen att skapa mer sammanhang i aktionerna på kulmrområdet. Man kommer då också ifrån det intryck av tillfällighet som annars är så iögonfallande vid genomgång av vissa genomförda insatser. Utanför Europeiska unionen bör gemenskapens kulmrpolitik framhäva de europeiska folkens kulmr och den europeiska samhällsmodellen. Inom unionen är den en integrationsfaktor, men utåt är den ett samarbetsinstrument som bör tjäna dialogen mellan de olika kulturerna. 3. Rekommendationer vad gäller beaktandet av kulturmålen i gemenskapens insatser Sedan Fördraget om Europeiska unionen trädde i kraft är unionens institutioner skyldiga att beakta de kulmrella aspekterna i gemenskapens insatser. Denna rapport gör det möjligt att bedöma hur långt skyldigheten sträcker sig och bidra till diskussioner och insatser för att utveckla gemenskapens kulmrpolitik utifrån de mål och medel som definieras ovan. Den visar att det med dessa medel är möjligt att ha kulturella ambitioner på europeisk nivå, om den politiska viljan att samordna medlen fmns. Det fmns en önskan att än en gång ställa medborgarna i centrum för det europeiska äventyret och det är ett gyllene tillfälle att göra något åt denna önskan nu, när unionen står i begrepp att ta nya avgörande steg på det ekonomiska och monetära området. Europeiska kommissionen för sin del kommer att vidta de interna åtgärder som krävs för att de förslag till sekundärrättsakter som den får anledning att ställa till parlamentet och rådet, och dess beslut, är förenliga med de kulturpolitiska målen enligt artikel 128 i fördraget, mål och medel för varje instrument som har betydelse för kulmrområdet skall vara förenliga med mål och medel för gemenskapens kulmrpolitik i fastställandet och genomförandet av den interna politiken. Kommissionen kommer därför att ta intryck av vad som har gjorts på andra områden, som de åtgärder som vidtagits för att integrera miljön i gemenskapspolitiken. 102 mmmmmmmmm*mim—**W r AxTQfti ftpnn ISSN 1024-4506 KOM(96) 160 slutlig DOKUMENT SV 16 Katalognummer : CB-CO-96-183-SV-C ISBN 92-78-Ö3027-9 Byrån fCr Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg /o3