title: Padomes Direktīva 96/25/EK (1996. gada 29. aprīlis) par barības sastāvdaļu apriti, ar ko groza Direktīvas 70/524/EEK, 74/63/EEK, 82/471/EEK un 93/74/EEK un atceļ Direktīvu 77/101/EEK

eurovoc_concepts:
animal nutrition
application of EU law
health risk
labelling
trading operation
veterinary legislation

text: 96 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/19. sēj. 31996L0025 23. 5. 1996. EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS L 125/35 PADOMES DIREKTĪVA 96/25/EK (1996. gada 29. aprīlis) par barības sastāvdaļu apriti, ar ko groza Direktīvas 70/524/EEK, 74/63/EEK, 82/471/EEK un 93/74/EEK un atceļ Direktīvu 77/101/EEK EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, 43. pantu, jo īpaši tā niecību un tāpēc vienkāršo dzīvnieku barību iespējams pārdot kā barības izejvielas, uz kurām neattiecas notei- kumi; ņemot vērā Komisijas priekšlikumu (1), ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (2), (6) tā kā nolūkā panākt iekšējā tirgus vienmērīgu darbību būtu jānovērš atšķirības, kas joprojām ir pamanāmas dalībvalstu starpā; tā kā, ņemot vērā konkrētās nozares apjomu, Direktīva 77/101/EEK būtu jāaizstāj ar jauniem noteikumiem; (1) (2) (3) (4) (5) ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzi- numu (3), (7) tā kā lauksaimniecības produktu ražošanas, pārstrādes un patēriņa sistēmā barības sastāvdaļām ir liela nozīme lauksaimniecībā; tā kā, ņemot vērā pieaugošo interesi par kvalitāti, efekti- vitāti un vidi, barības sastāvdaļu nozīme lauksaimniecībā palielināsies; tā kā šajos apstākļos jo īpaši noderīgi ir noteikumi par barības sastāvdaļu apriti, lai nodrošinātu pietiekamu caurskatāmību visā barības ķēdē, vienlaikus uzlabojot lauksaimnieciskās ražošanas un jo īpaši lopkopības kvali- tāti; (8) (9) ir tā kā Padomes 1976. gada 23. novembra Direktīvā 77/101/EEK par vienkāršās dzīvnieku barības tirdznie- cību (4) izklāstīti noteikumi vienkāršās dzīvnieku barības tirdzniecībai; tā kā dalībvalstīs attiecībā uz izej- vielu tirdzniecības regulēšanu ir dažādas tradīcijas; tā kā tādēļ Direktīva 77/101/EEK ļauj dalībvalstīm noteiktos gadījumos paredzēt atkāpes; tā kā šo atkāpju dēļ dažās dalībvalstīs Direktīva vienkāršās dzīvnieku gan uz 77/101/EEK attiecas barības, gan uz izejvielu tirdzniecību, savukārt citās dalībvalstīs – tikai uz vienkāršās dzīvnieku barības tirdz- (1) OV C 236, 24. 8. 1994. , 7. lpp. (2) OV C 305, 31. 10. 1994. , 147. (3) OV C 102, 24. 4. 1995. , 10. (4) OV L 32, 3. 2. 1977. , 1. lpp. lpp. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 90/654/EEK (OV L 353, 17. 12. 1990. 48. lpp. ). tā kā vienkāršā dzīvnieku barība un barības izejvielas ir tik līdzīgas un tuvas, ka tās būtu jāievieto vienā katego- rijā, tas ir “barības sastāvdaļas”, lai nodrošinātu šīs Direk- tīvas darbības jomas saskanīgu integrēšanu; tā kā “barības sastāvdaļu” jaunā definīcija ietver šo produktu paredzēto mērķi, tas ir, izmantošanu dzīvnieku ēdināšanā, kā noteikts pašreizējās “barības” un “barības maisījumu” definīcijās; tā kā tādējādi tiek garantēts, ka terminu “barība” izmantot kā vispārēju terminu visām barības sastāvdaļām un barības maisīju- miem; tagad var tā kā šī pilnīgā “dzīvnieku barības” definīcija ir jo īpaši svarīga Padomes 1970. gada 23. novembra Direktīvai 70/524/EEK par piedevām barībā (5) un Padomes 1973. gada 17. decembra Direktīvai 74/63/EEK par nevēlamām vielām un produktiem dzīvnieku barībā (6); tā kā noteiktos gadījumos noteikumu precizēšanai izmantos gan terminu “dzīvnieku barība”, gan arī “barības sastāvdaļas”, jo Direktīvā 74/63/EEK daži notei- kumi attiecas tikai uz barības sastāvdaļām, savukārt citi noteikumi attiecas uz visu dzīvnieku barību, tai skaitā barības sastāvdaļām; (10) tā kā, lai panāktu vēlamo atklātību visā barības ķēdē, šī direktīva attiecas uz barības sastāvdaļu apriti; (5) OV L 270, 14. 12. 1970. , 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izda- rīti ar Komisijas Direktīvu 95/55/EK (OV L 263, 4. 11. 1995. , 18. lpp. ). (6) OV L 38, 11. 2. 1974. , 31. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 93/74/EEK (OV L 237, 22. 9. 1993. , 23. lpp. ). 03/19. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 97 (11) tā kā apmierinoši rezultāti lopkopībā lielā mērā ir atka- rīgi no piemērotu labas kvalitātes barības izejvielu pareizas izmantošanas; tā kā barības sastāvdaļām tādēļ vienmēr ir jābūt nebojātām, ar nevainojamu un tirgus tā kā tās nedrīkst radīt prasībām atbilstošu kvalitāti; briesmas dzīvnieku vai cilvēku veselībai, kā arī tās nedrīkst laist tirgū maldinošā veidā; (16) tā kā etiķešu norādes par barības sastāvdaļu analītisko sastāvu neprasa, ja pirms darījuma pircējs uzskata, ka viņam šāda informācija nav vajadzīga; tā kā šo atbrīvo- jumu no etiķetēm drīkst piemērot jo īpaši tiem produk- tiem, ko uzglabā līdz brīdim, kad tie kļūst par jauna darī- juma priekšmetu; (12) tā kā, ņemot vērā to, ka daudzi produkti var būt paredzēti vai nu barībai, vai arī ar barību nesaistītam mērķim, tas, ka tie ir paredzēti barībai, ir jānorāda ar ja attiecīgos produktus šajā obligātu ad hoc etiķeti, nolūkā laiž apritē; (17) tā kā barības sastāvdaļu apritē lauksaimnieku starpā lielā- kajā daļā gadījumu ietver augu vai dzīvnieku izcelsmes produktus dabīgā stāvoklī, svaigus vai konservētus, pakļautus vai nepakļautus vienkāršai fiziskai apstrādei, piemēram, kapāšanai vai malšanai, kuri nav apstrādāti ar piedevām, izņemot konservantus; tā kā, lai gūtu vispā- rīgu informāciju par šādu produktu īpašībām, kā arī praktisku iemeslu dēļ šajā direktīvā minēta deklarācija nebūtu jāprasa uz pavaddokumenta, piemēram, faktūras; ja attiecīgos produktus tā kā tā vienalga būtu jāprasa, jo šāda apstrāde var izmainīt apstrādā ar piedevām, produktu ķīmisko sastāvu un uzturvērtību; (13) tā kā barības sastāvdaļu aprite daudzos gadījumos notiek sūtījumos bez taras, kas var būt un var nebūt sadalīti vairākās vienībās; tā kā šādām sastāvdaļām parasti ir pievienoti tādi dokumenti kā faktūras un pavadzīmes; tā kā šie dokumenti drīkst būt “pavaddokumenti” šīs direk- tīvas 5. panta nozīmē; tā kā tas ir atļauts tikai tad, ja ir pienācīgi garantēta kravas (vienību) identifikācija, kā arī kopējas atsauces un pavaddokumenta esamība visos aprites posmos, piemēram, izmantojot atsauču numurus un zīmes; (18) tā kā dzīvnieku vai augu izcelsmes barības sastāvdaļas daudzi mazumtirgotāji pārdod mazos daudzumos, visbiežāk – lolojumdzīvnieku barošanai; tā kā, lai gūtu vispārīgu informāciju par šādu produktu īpašībām, kā arī praktisku iemeslu dēļ par šiem produktiem nebūtu jāprasa atsevišķa deklarācija; (14) tā kā, ņemot vērā to, ka barības sastāvdaļas var atšķirties pēc to veselības un uztura kvalitātes, būtu skaidri jānošķir dažādas barības sastāvdaļas, attiecinot uz tām prasību uzlikt etiķetes un norādot to īpašos nosaukumus, kad tās laiž apritē; (15) lietotājiem visā tā kā barības sastāvdaļu pircējiem vai barības ķēdē būtu jāsniedz precīza un pareiza papildu informācija, piemēram, par analītisko sastāvdaļu daudzu- miem, kam ir tieša ietekme uz barības sastāvdaļas kvali- tāti; tā kā būtu jāizvairās no tā, ka pārdevējs nedeklarē analītisko sastāvdaļu daudzumus, nolūkā aizsargāt mazos pircējus, kas veltīgi lūdz šo informāciju, un lai izvairītos no vairākkārtējas analīzes tieši pirms barības ķēdes beigām; tā kā dažām saimniecību dalībvalstīm ir grūtības veikt pārbaudes līmenī; tā kā šajos apstākļos ir jāpieņem noteikumi, kuros būtu paredzēts barības ķēdes sākumā deklarēt analītisko sastāvdaļu daudzumus; nevajadzīgām izmaksām, veicot (19) (20) tā kā dažās trešās valstīs ne vienmēr ir nepieciešamie līdzekļi analīžu veikšanai, kas dotu iespēju piegādāt šajā direktīvā prasīto informāciju par barības sastāvdaļu analī- tisko sastāvu; tā kā dalībvalstīm tādēļ būtu ar zināmiem nosacījumiem jādod iespēja atļaut laist apritē Kopienā šādas sastāvdaļas, pievienojot tām pagaidu ziņas par sastāvu; tā kā gadījumā, ja nav pieejamas drošas galīgās ziņas par jo īpaši par barības sastāv- analītiskajām sastāvdaļām, laiž apritē no trešām daļām, ko Kopienā pirmo reizi valstīm, būtu jānodrošina galīgo ap- stiprinājumu deklarētām pagaidu ziņām 10 darba dienās, lai izvairītos no nevajadzīgiem sastrēgumiem ostās un autoceļu un dzelzceļu posmos; iespēja dot (21) tā kā vairākās Kopienas regulās ir doti sastāvdaļu un vienkāršās dzīvnieku barības saraksti; 98 (22) (23) (24) LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/19. sēj. tā kā praktisku iemeslu dēļ un lai nodrošinātu vajadzīgo juridisko konsekvenci un efektivitāti, būtu jāsastāda galveno barības sastāvdaļu saraksts, kas ir līdzīgs iepriekš citās jomās izveidotiem sarakstiem; (27) tā kā Komisijas 1992. gada 26. oktobra Direktīvā 92/87/EEK, ar ko izveido to galveno sastāvdaļu nepilnīgu sarakstu, kuras parasti lieto un tirgo tādu dzīvnieku barības maisījumu izgatavošanai, kas nav lolojumdzīv- nieki (2), ir ietverts barības maisījumu sastāvdaļu saraksts marķēšanas nolūkā; tā kā minētā direktīva būtu jāatceļ no šīs direktīvas A un B daļas piemērošanas brīža; tā kā šāds saraksts nevar būt pilnīgs, ņemot vērā tirgoto un izmantoto produktu un blakusproduktu lielo dažā- dību, pastāvīgo pārtikas tehnoloģijas attīstību un vaja- dzību neierobežot ražotāju un lauksaimnieku izvēli; tā kā ir iespējams atļaut iepriekš minētajā sarakstā neie- kļautu barības sastāvdaļu apriti ar noteikumu, ka tie ir apzīmēti ar īpašiem nosaukumiem, kas neļauj tos sajaukt ar līmenī noteiktu nosaukumu; sastāvdaļām, kuras pretendē uz Kopienas (28) tā kā, lai uzlabotu skaidrību un salīdzināmību starptau- tiskā līmenī barības sastāvdaļu identificēšanas sistēmai un ziņu apmaiņas sistēmai to sakarā, Komisijai būtu jāuzdod vajadzības gadījumā pieņemt ieviešanas kārtību praktiskai starptautiskai barības sastāvdaļu kodēšanas sistēmai, pamatojoties uz barības sastāvdaļu dažādu aspektu glosārijiem, piemēram, attiecībā uz izcelsmi, nozīmi, procesu, gatavību/kvalitāti; tā kā barības sastāvdaļas ar augstāku nevēlamo vielu un produktu saturu, nekā norādīts vienkāršajai dzīvnieku barībai Direktīvas 74/63/EEK I pielikumā, būtu jāpie- gādā tikai barības maisījumu ražotājiem, kuri apstiprināti saskaņā ar Padomes 1995. gada 22. decembra Direktīvu 95/69/EK, kas paredz dažu dzīvnieku barības nozarē strādājošu uzņēmumu un starpnieku apstiprināšanas un reģistrēšanas nosacījumus un kārtību (1); tā kā tas būtu jāizsaka obligātā īpašā etiķetē, kur norādīts produkta paredzētais izmantojums; tā kā šīs nevēlamās vielas un produkti būtu jāiekļauj Direktīvas 74/63/EEK II pieli- kuma B daļas sarakstā ar dažiem izņēmumiem, kas sais- tīti ar aflatoksīnu, kadmiju un arsēnu, kā arī Direktīvas 74/63/EEK II pielikuma A daļā jau uzskaitītām barības izejvielām, kas satur šīs vielas; (29) tā kā šādu pasākumu pieņemšanas veicināšanai būtu jāievēro Pastāvīgās komitejas dzīvnieku barības jautā- jumos procedūra sadarbības izveidošanai starp dalīb- valstīm un Komisiju; (30) tā kā ir svarīgi nodrošināt, ka saskaņā ar šo direktīvu deklarāciju pareizību var oficiāli pārbaudīt vienotā veidā visā Kopienā visos barības sastāvdaļu aprites posmos; (25) tā kā galveno barības sastāvdaļu saraksta grozīšana ir zinātnisks pasākums; (31) tā kā šīs direktīvas ieviešana ir saistīta ar terminu “vien- kāršā dzīvnieku barība”, “izejvielas (sastāvdaļas)”, “izej- vielas” un “sastāvdaļas” svītrošanu; tā kā šos terminus pašreizējos Kopienas tiesību aktos, jo īpaši Padomes Direktīvās 70/524/EEK, 74/63/EEK, 82/471/EEK (3) un 93/74/EEK (4), vajadzētu aizstāt ar terminiem “barības sastāvdaļas”, un vajadzības gadījumā “barības sastāvdaļu” definīcija būtu jāaizstāj ar šajā direktīvā doto definīciju; tā kā tas arī ietekmē barības maisījuma definīciju; tā kā tādēļ ar Komisijas akta palīdzību būtu jāgroza Komisijas Direktīvas un 91/357/EEK, kā arī Komisijas Lēmums 91/516/EEK (7); 80/511/EEK (5), 82/475/EEK (6) (26) tā kā šīs direktīvas pielikuma B daļā iekļauto sarakstu vajadzētu izmantot barības sastāvdaļu apritei neatkarīgi no paredzētā pielietojuma un barības maisījumos izman- toto barības sastāvdaļu etiķetēšanai; (1) OV L 332, 30. 12. 1995. , 15. lpp. (2) OV L 319, 4. 11. 1992. , 19. (3) OV L 213, 21. 7. 1982. , 8. (4) OV L 237, 22. 9. 1993. , 23. (5) OV L 126, 21. 5. 1980. , 14. (6) OV L 213, 21. 7. 1982. , 27. (7) OV L 193, 17. 7. 1982. , 34. lpp. lpp. lpp. lpp. lpp. lpp. 03/19. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 99 (32) tā kā ir jānodrošina, lai pastāvīgi tiktu pielāgoti pieli- kumu noteikumi, ņemot vērā zinātnes un tehnikas jaunākās atziņas; tā kā šādi grozījumi būs jāveic ātri, izvei- izmantojot šajā direktīvā noteikto procedūru, dotu ciešu dalībvalstu un Komisijas sadarbību Pastāvīgajā komitejā dzīvnieku barības jautājumos; lai (33) tā kā, pamatojoties uz efektīvu dzīvnieku un cilvēku veselības aizsardzību, un lai nodrošinātu līdzsvarotu iekšējā tirgus darbību, būtu jāveic darbības Kopienas līmenī, IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU. 1. pants 5. pants Dalībvalstis nosaka, ka barības sastāvdaļas nedrīkst laist 1. apritē, ja pavaddokumentā vai, attiecīgā gadījumā, uz iesaiņo- juma, konteinera vai tiem piestiprinātas etiķetes nav pienācīgi redzamas, salasāmas un neizdzēšamas turpmāk minētās ziņas, importētājs, par kuru pareizību atbild ražotājs, pārdevējs vai izplatītājs, kas veic uzņēmējdarbību Kopienā: iesaiņotājs, a) vārdi “barības sastāvdaļa”; b) barības sastāvdaļas nosaukums un vajadzības gadījumā citas 7. pantā minētās ziņas; c) attiecībā uz pielikuma B daļā uzskaitītajām barības sastāv- daļām – pielikuma B daļas ceturtajā ailē paredzētās ziņas; d) attiecībā uz barības sastāvdaļām, kas nav uzskaitītas pieli- kuma B daļā – ziņas, kas paredzētas pielikuma C daļā dotās tabulas otrajā ailē; 1. Šo direktīvu piemēro barības sastāvdaļu apritei Kopienā. e) ja vajadzīgs, pielikuma A daļā paredzētās ziņas; Šo direktīvu piemēro, neierobežojot citus Kopienas notei- 2. kumus dzīvnieku ēdināšanas jomā. 2. pants Šajā direktīvā izmanto šādas definīcijas: a) “barības sastāvdaļas”: dažādi augu vai dzīvnieku izcelsmes produkti, dabiskā stāvoklī, svaigi vai konservēti, un produkti, kas iegūti to rūpnieciskā pārstrādē, kā arī organiskas vai neorganiskas vielas, kas satur vai nesatur piedevas, ja tie ir paredzēti izmantošanai dzīvnieku barošanā vai nu tieši paši par sevi, vai arī pēc pārstrādes, barības maisījumu pagata- vošanā vai kā piemaisījumu nesēji; b) “laišana apritē” (“aprite”): pārdošanai paredzētu barības ieskaitot piedāvāšanu pārdošanai vai sastāvdaļu turēšana, kādu citu nodošanas veidu trešām personām, bez maksas vai par maksu, kā arī pati pārdošana un citi nodošanas veidi. 3. pants Dalībvalstis nosaka, ka barības sastāvdaļas drīkst būt apritē Kopienā tikai tad, ja tās ir nebojātas, ar nevainojamu un tirgus prasībām atbilstošu kvalitāti. Tās nosaka, ka šādas barības sastāvdaļas nedrīkst radīt briesmas dzīvnieku un cilvēku vese- lībai, un tās nedrīkst laist apritē maldinošā veidā. f) neto daudzums, ko cietajiem produktiem izsaka masas vienībās, bet šķidrajiem produktiem – masas vai tilpuma vienībās; g) par šajā punktā minēto ziņu sniegšanu atbildīgās personas vārds un uzvārds vai nosaukums un adrese vai uzņēmuma reģistrācijas vieta. Uz iepakojuma, konteineriem, etiķetēm un pavaddoku- 2. mentiem drīkst norādīt citu informāciju ar noteikumu, ka šī informācija attiecas uz objektīviem vai kvantitatīvi nosakāmiem faktoriem, kurus var pamatot, un ka tā nevar maldināt pircēju. Šai informācijai ir jābūt atsevišķi no 1. punktā minētās infor- mācijas. 3. Barības sastāvdaļu daudzumiem, kas ir mazāki par vai vienādi ar 10 kg un kas ir paredzēti galīgajam lietotājam, 1. un 2. punktā paredzētās ziņas drīkst pircējam sniegt piemērotā veidā pārdošanas vietā. Ja partiju sadala aprites laikā, 1. punktā minētās ziņas 4. līdz ar atsauci uz sākotnējo partiju ir jāatkārto uz katras partijas daļas iepakojuma, konteinera vai pavaddokumenta. Ja apritē esošās barības sastāvdaļas sastāvu maina, attiecīgi 5. ir jāmaina 1. punktā minētās ziņas, un par to atbild persona, kas sniedz jaunās ziņas. 4. pants 6. pants Dalībvalstis nosaka, ka vispārīgie noteikumi, kas izklāstīti pieli- kuma A daļā, attiecas uz barības sastāvdaļu laišanu apritē. 1. Atkāpjoties no 5. panta, 5. panta 1. punkta c) un d) apakšpunktā un pielikuma A daļas V iedaļas 2. un 3. punktā minētās ziņas neprasa, ja: 100 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/19. sēj. a) pirms katra darījuma pircējs ir rakstiski apliecinājis, ka neprasa šo informāciju; b) 5. panta 1. punkta c), d), e) un f) apakšpunktā un pieli- kuma A daļā minētās ziņas neprasa, ja apritē laiž augu vai dzīvnieku izcelsmes produktus, kas iegūti agrorūpnieciskā apstrādē, ar mitruma saturu virs 50 %. b) neierobežojot Direktīvu 90/667/EEK (1), apritē laiž dzīvnieku vai augu izcelsmes barības sastāvdaļas, svaigas vai konser- vētas, pakļautas vai nepakļautas vienkāršai fiziskai apstrādei, daudzumos, kas ir mazāki nekā vai vienādi ar 10 kg, kuras paredzētas lolojumdzīvniekiem un kuras tajā pašā dalībvalstī reģistrēts pārdevējs tieši piegādā galīgajam lietotājam. Ja, pirmo reizi 2. laižot apritē Kopienā barības sastāvdaļas no trešās valsts, nav bijis iespējams sniegt 5. panta 1. punkta c) un d) apakšpunktā un pielikuma A daļas V iedaļas 2. un 3. punktā minētās garantijas attiecībā uz sastāvu tādēļ, ka attie- cīgajā valstī nav līdzekļu nepieciešamo analītisko mērījumu nodrošināšanai, dalībvalstis drīkst pieļaut, ka atbilstīgā persona, kas minēta 5. panta 1. punkta g) apakšpunktā, piegādā pagaidu ziņas par sastāvu ar noteikumu, ka: 4. Atkāpjoties no 5. panta 1. punkta a) apakšpunkta: — vācu valodā apzīmējumu “Futtermittel-Ausgangserzeugnis” drīkst aizstāt ar “Einzelfuttermittel”, — itāļu valodā apzīmējumu “materie prime per alimenti degli animali” drīkst aizstāt ar “mangime semplice”, — grieķu valodā apzīmējumu “πρώτη ύλη ζωοτροφών” drīkst aizstāt ar “απλή ζωοτροφώή”. a) kompetentās iestādes, kas atbild par pārbaudēm, ir iepriekš informētas par barības sastāvdaļu atvešanu; 7. pants b) drošas ziņas par sastāvu pircējam un kompetentajai iestādei nodrošina 10 dienās no to ievešanas datuma Kopienā; 1. Dalībvalstis nosaka, ka pielikuma B daļā uzskaitītās barības sastāvdaļas drīkst atrasties apritē tikai ar tur precizētiem nosaukumiem un ar nosacījumu, ka tās atbilst tur dotajiem aprakstiem. c) ziņas par sastāvu dokumentos papildina šādas norādes trek- niem burtiem: “pagaidu ziņas jāapstiprina. un adrese, kam uzdots veikt analīzes) par. parauga atsauces numurs) līdz. (datums)”; (tās laboratorijas nosaukums (analizējamā 2. Dalībvalstis pieļauj tādu barības sastāvdaļu apriti, kas nav iekļautas 1. punktā minētajā sarakstā, ar noteikumu, ka šīs barības vielas atrodas apritē ar nosaukumiem un/vai ar nosacī- jumiem, kādi nav uzskaitīti pielikumā un kas nevar maldināt pircēju attiecībā uz viņam piedāvātā produkta patieso identitāti. d) dalībvalstis informē Komisiju par apstākļiem, kādos tās piemērojušas šajā punktā minēto atkāpi. 8. pants 3. Atkāpjoties no 5. panta: a) neierobežojot Direktīvu 90/667/EEK, 5. panta 1. punktā minētās ziņas neprasa augu vai dzīvnieku izcelsmes produk- tiem dabīgā stāvoklī, kuri ir svaigi vai konservēti, pakļauti vai nepakļauti vienkāršai fiziskai apstrādei un kuri nav apstrādāti ar piedevām, izņemot konservantus, ja lauksaim- nieks ražotājs tos piegādā audzētājam lietotājam, kuri abi ir reģistrēti vienā un tajā pašā dalībvalstī; (1) OV L 281, 9. 10. 1991. , 23. lpp. Dalībvalstis nosaka, ka: a) barības sastāvdaļas, kurās nevēlamo vielu un produktu līmenis pārsniedz Direktīvā 74/63/EEK barības sastāvdaļām atļauto, drīkst laist apritē tikai tad, ja tās ir paredzētas apsti- prinātiem uzņēmumiem, kas ražo barības maisījumus un kas ir iekļauti valsts sarakstā saskaņā ar Direktīvu 95/69/EK; b) atkāpjoties no 5. panta 1. punkta a) apakšpunkta, barības sastāvdaļas šā panta a) apakšpunkta nozīmē ir jāmarķē ar uzrakstu “barības sastāvdaļa paredzēta apstiprinātiem uzņē- mumiem, kas ražo barības maisījumus”. Piemēro 6. panta 4. punktu. 03/19. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 101 9. pants Apritei Kopienā norādes, kas uzdrukātas uz pavaddokumenta, uz iepakojuma, un konteinera vai uz tam piestiprinātās etiķetes, ir rakstītas vismaz vienā vai vairākās valodās, ko nosaka galamērķa valsts, izvēloties no Kopienas valstu vai oficiālajām valodām. 10. pants Dalībvalstis nodrošina, lai barības sastāvdaļas ar šīs direktīvas noteikumiem saistītu iemeslu dēļ nebūtu pakļautas citiem aprites ierobežojumiem, kā vien tiem, kas noteikti šajā direk- tīvā. 11. pants Saskaņā ar 14. pantā izklāstīto procedūru: a) uzskaitītajām barības sastāvdaļām drīkst pieņemt skaitlisku kodēšanas sistēmu, pamatojoties uz glosārijiem par barības sastāvdaļu izcelsmi, izmantotā produkta vai blakusprodukta daļu, pārstrādi un gatavību/kvalitāti, ļaujot identificēt dzīv- nieku barību starptautiskā līmenī, jo īpaši pēc nosaukuma un apraksta; b) pielikumu drīkst grozīt, ņemot vērā jaunākās zinātnes atziņas un tehnikas sasniegumus. sēdētājs. Atzinumu sniedz ar balsu vairākumu, kā Līguma 148. panta 2. punktā paredzēts attiecībā uz lēmumiem, kuri Padomei jāpieņem pēc Komisijas priekšlikuma. Dalībvalstu pārstāvju balsis komitejā vērtē, kā noteikts minētajā pantā. Priekšsēdētājs nebalso. 4. a) Komisija pieņem paredzētos pasākumus, ja tie saskan ar Komitejas atzinumu. ja tā nav sniegusi atzinumu, b) Ja paredzētie pasākumi nesaskan ar Komitejas atzinumu vai tad Komisija tūlīt iesniedz Padomei priekšlikumu par veicamajiem pasāku- miem. Padome pieņem lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu. Ja triju mēnešu laikā pēc tam, kad šis jautājums nodots Padomei izskatīšanai, Padome nav pieņēmusi lēmumu, Komisija pieņem ja vien Padome ar vienkāršu balsu ierosinātos pasākumus, vairākumu nav pieņēmusi lēmumu pret minētajiem pasāku- miem. 14. pants 1. Ar šo Direktīvu 70/524/EEK groza šādi: a) visos gadījumos terminu “vienkāršā dzīvnieku barība” aizstāj ar terminu “barības sastāvdaļas”; 12. pants b) ar šādu tekstu aizstāj 2. panta f) apakšpunktu: Dalībvalstis veic visus nepieciešamos priekšdarbus, lai varētu oficiāli uzraudzīt atbilstību šīs direktīvas prasībām, vismaz ņemot paraugus aprites laikā. 13. pants 1. Komisijai palīdz Pastāvīgā komiteja dzīvnieku barības jautājumos, kas izveidota ar Padomes Lēmumu 70/372/EEK (1), še turpmāk “Komiteja”. 2. Ja ir jāievēro kārtība, kas noteikta šajā pantā, tad priekš- sēdētājs bez kavēšanās paziņo jautājumu Komitejai vai nu pats pēc savas ierosmes, vai pēc kādas dalībvalsts pārstāvja lūguma. “f) “barības vai augu stāvoklī, iegūti dzīvnieku dažādi sastāvdaļas”: vai svaigi dabiskā produkti, izcelsmes konservēti, un produkti, kas to rūpnieciskā pārstrādē, kā arī organiskas vai neorganiskas vielas, kas satur vai nesatur piedevas, izman- tošanai dzīvnieku barošanā vai nu tieši paši par sevi, vai arī pēc pārstrādes, barības maisījumu pagatavošanā vai kā piemaisījumu nesēji;”;; ja tie ir paredzēti c) ar šādu tekstu aizstāj 2. panta g) apakšpunktu: “g) “barības maisījumi”: barības sastāvdaļu maisījumi, kas satur vai nesatur piedevas un kas ir paredzēti dzīvnieku barošanai kā kompleksā barība vai papildbarība;”. 3. Komisijas pārstāvis iesniedz komitejai veicamo pasākumu projektu. Komiteja sniedz savu atzinumu par projektu termiņā, ko atkarībā no jautājuma steidzamības var noteikt priekš- 2. Ar šo Direktīvu 74/63/EEK groza šādi: (1) OV L 363, 27. 12. 1990. , 51. lpp. a) visos gadījumos terminu “vienkāršā dzīvnieku barība” aizstāj ar terminu “barības sastāvdaļas”, 102 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/19. sēj. b) ar šādu tekstu aizstāj 2. panta b) apakšpunktu: vai “b) “barības augu stāvoklī, iegūti dzīvnieku dažādi sastāvdaļas”: vai svaigi dabiskā produkti izcelsmes konservēti, un produkti, kas to rūpnieciskā pārstrādē, kā arī organiskas vai neorganiskas vielas, kas satur vai nesatur piedevas, izman- tošanai dzīvnieku barošanā vai nu tieši paši par sevi, vai arī pēc pārstrādes, barības maisījumu pagatavošanā vai kā piemaisījumu nesēji;”;; ja tie ir paredzēti c) ar šādu tekstu aizstāj 2. panta h) apakšpunktu: “h) “barības maisījumi”: barības sastāvdaļu maisījumi, kas satur vai nesatur piedevas un kas ir paredzēti dzīvnieku barošanai kā kompleksā barība vai papildbarība;”;; d) svītro 2. panta i) apakšpunktu; e) visos gadījumos terminu “izejviela(-s)” aizstāj ar “barības sastāvdaļa(-s)”. 3. Direktīvas 82/471/EEK 1. panta 2. punktu groza šādi: a) vārdus “vienkāršās dzīvnieku barības un” d) apakšpunktā svītro; b) pievieno šādu punktu: “g) barības sastāvdaļu aprite. ”. 4. Ar šo Direktīvu 93/74/EEK groza šādi: a) terminu “sastāvdaļas” 5. panta 8. punktā katrā gadījumā aizstāj ar terminu “barības sastāvdaļas”; b) ar šādu tekstu aizstāj 2. panta b) apakšpunktu: “b) “barības maisījumi”: barības sastāvdaļu maisījumi, kas satur vai nesatur piedevas un kas ir paredzēti dzīvnieku barošanai kā kompleksā barība vai papildbarība;”. 15. pants No 1998. gada 1. jūlija ir atcelta Direktīva 77/101/EEK. 16. pants Pamatojoties uz dalībvalstu sniegto informāciju, Komisija līdz jūlijam iesniedz Padomei ziņojumu par pieredzi, 2001. gada 1. kas gūta, piemērojot 6. panta 1. punkta a) apakšpunktu, 2. punktu un 3. punkta a) apakšpunktu, vajadzības gadījumā papildinot to ar attiecīgiem priekšlikumiem. 17. pants Dalībvalstīs, vēlākais, līdz 1998. gada 30. jūnijam stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Par to dalībvalstis tūlīt informē Komisiju. Kad dalībvalstis pieņem šos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikā- cijai. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarīt šādas atsauces. 18. pants Pieņemtos noteikumus piemēro no 1998. gada 1. jūlija. Dalībvalstis tomēr nosaka, ka barības sastāvdaļas, kas laistas jūlijam un kas neatbilst šīs direktīvas apritē līdz 1998. gada 1. jūnijam. noteikumiem, drīkst palikt apritē līdz 1999. gada 30. 19. pants Šī direktīva stājas spēkā 20. dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm. 20. pants Luksemburgā, 1996. gada 29. aprīlī Padomes vārdā — priekšsēdētājs W. LUCHETTI 03/19. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 103 PIELIKUMS A DAĻA Vispārīgi noteikumi I. PASKAIDROJUMI 1. Barības sastāvdaļas uzskaita un nosauc B daļā saskaņā ar šādiem kritērijiem: — produkta/blakusprodukta izcelsme, piemēram, dzīvnieku, augu, minerālvielu izcelsme, — izmantotā produkta/blakusprodukta daļa, piemēram, vesels, sēklas, gumi, kauli, — apstrāde, kurai bijis pakļauts produkts/blakusprodukts, piemēram, lobīšana, ekstraģēšana, termiska apstrāde un/vai tās rezultātā radies produkts/blakusprodukts, piemēram, pārslas, klijas, mīkstums, tauki, — produkta/blakusprodukta gatavības pakāpe un/vai produkta/blakusprodukta kvalitāte, piemēram, “zems gliko- zinolāta saturs”, “augsts tauku saturs”, “zems cukura saturs”. 2. B daļā doto sarakstu iedala 12 nodaļās. 1) Labības graudi, to produkti un blakusprodukti 2) Eļļas augu sēklas, eļļas augļi, to produkti un blakusprodukti 3) Pākšaugu sēklas, to produkti un blakusprodukti 4) Gumi, saknes, to produkti un blakusprodukti 5) Citu augu sēklas un augļi, to produkti un blakusprodukti 6) Zāles lopbarība un rupjā lopbarība 7) Citi augi, to produkti un blakusprodukti 8) Piena produkti 9) Lauksaimniecības dzīvnieku produkti 10) Zivis, citi jūras dzīvnieki, to produkti un blakusprodukti 11) Minerālvielas 12) Dažādi II. NOTEIKUMI PAR BOTĀNISKO TĪRĪBU 1. B daļā un C daļā uzskaitīto produktu un blakusproduktu botāniskajai tīrībai jābūt ne mazākai par 95 %, ja vien B daļā vai C daļā nav noteikts cits līmenis. 2. Par botāniskiem piemaisījumiem uzskata šādus: a) dabiski, bet nekaitīgi piemaisījumi (piemēram, salmi un salmu atliekas, citu kultivētu sugu vai nezāļu sēklas); b) nekaitīgi citu eļļas augu sēklu vai eļļas augļu atlikumi, kas radušies iepriekšējā ražošanas procesā un kuru saturs nepārsniedz 0,5 %. 3. Norādītie līmeņi attiecas uz produkta un blakusprodukta svaru attiecīgajā stāvoklī. III. NOTEIKUMI PAR NOSAUKUMIEM Ja barības sastāvdaļas nosaukums ietver vārdu vai vārdus iekavās, tad iekavās esošo vārdu vai vārdus drīkst ietvert vai izlaist, piemēram, sojas (pupu) eļļu drīkst deklarēt kā sojas pupu eļļu vai sojas eļļu. 104 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/19. sēj. IV. NOTEIKUMI PAR GLOSĀRIJU Turpmāk dotais glosārijs attiecas uz galvenajiem procesiem, kurus izmanto šā pielikuma B daļā un C daļā minēto barības sastāvdaļu izgatavošanā. Ja šo barības sastāvdaļu nosaukumi ietver parastu nosaukumu vai terminu no šā glosārija, tad izmantotajam procesam ir jāatbilst norādītajai definīcijai. Process Definīcija Parastais nosaukums/termins Koncentrēšana Noteikta satura palielināšana, atdalot ūdeni vai citas sastāvdaļas Koncentrāts Attīrīšana (1) Ārējo apvalku noņemšana no graudiem, sēklām, augļiem, riekstiem un citiem Attīrīti Žāvēšana Atūdeņošana mākslīgā vai dabiskā procesā nolūkā saglabāt produktu Žāvēti (saulē vai mākslīgi) Ekstrahēšana Tauku vai eļļas atdalīšana no dažām sastāvdaļām ar organisku šķīdinātāju vai cukura un citu ūdenī šķīstošu sastāvdaļu atdalīšana ar ūdens šķīdinātāju. Orga- niska šķīdinātāja gadījumā gala produktam ir jābūt tehniski brīvam no šāda šķīdinātāja Ekstrahēti (eļļu saturošu materiālu gadījumā) Melase, mīkstums (cukura vai citu ūdenī šķīs- tošu sastāvdaļu saturošu produktu gadījumā) Ekstrūzija Sastāvdaļas izspiešana vai presēšana caur atveri zem spiediena. Skatīt arī uzbrie- dināšanu Ekstrudēti Pārslošana Mitras, termiski apstrādātas sastāvdaļas veltnēšana Pārslas Miltu malšana Graudu fizikāla pārstrāde, lai samazinātu daļiņas izmēru un atvieglotu sadalīšanu daļās (galvenokārt miltos, klijās un atsijās) Milti, klijas, atsijas Termiska apstrāde Vispārīgs termins, kas attiecas uz vairāku veidu termisko apstrādi, ko veic īpašos apstākļos, lai ietekmētu sastāvdaļas uzturvērtību vai struktūru Grauzdēti, vārīti, pūsti, termiski apstrādāti Tauku apziepošana Eļļu un tauku apstrāde, lai panāktu augstāku kušanas temperatūru Sacietējuši Hidrolīze Presēšana Sadalīšana vienkāršākās ķīmiskās sastāvdaļās, attiecīgi apstrādājot ar ūdeni un, iespējams, vai nu ar fermentiem, vai arī ar skābi vai sārmu Hidrolizēti Tauku vai eļļas atdalīšana no taukiem bagātām sastāvdaļām, vai sulas atdalīšana no augļiem un citiem augu produktiem ar mehāniskas ekstrahēšanas palīdzību (ar skrūves vai cita veida presi) un, iespējams, paaugstinātu temperatūru Izspaidas (2) (eļļu saturošu materiālu gadī- jumā) Mīkstums, čagas (augļu u. c. gadījumā) Granulēšana Īpašas formas piešķiršana, izspiežot caur plātni Granula Uzbriedināšana Cietes modificēšana, ūdenī lai ievērojami uzlabotu tās uzbriešanas īpašības aukstā Uzbriedināti Rafinēšana Pilnīga vai daļēja piemaisījumu atdalīšana no cukuriem, eļļām, taukiem un citām dabiskām sastāvdaļām, ķīmiski vai fizikāli tās apstrādājot Rafinēti Mitru graudu mehāniska frak- cionēšana Kodolu/graudu daļu mehāniska atdalīšana, dažreiz pēc mērcēšanas ūdenī, ar sēra dioksīdu vai bez tā, lai ekstrahētu cieti Dīgļi, glutēns, ciete (1) “Attīrīšana” pēc vajadzības drīkst aizstāt ar “apvalka atdalīšana” vai “lobīšana”. Tādēļ parastajam nosaukumam/terminam vajadzētu būt “ar atdalītiem apvalkiem” vai “lobīti”. (2) Pēc vajadzības vārdu “izspaidas” drīkst aizstāt ar vārdu “rauši”. V. NOTEIKUMI PAR UZRĀDĪTAJIEM VAI SASKAŅĀ AR B UN C DAĻU DEKLARĒJAMIEM LĪMEŅIEM 1. Norādītie vai deklarējamie līmeņi attiecas uz barības sastāvdaļas svaru, ja vien nav noteikts citādi. 03/19. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 105 2. Ievērojot šīs direktīvas 3. pantu un 6. panta 3. punkta b) apakšpunktu, ar noteikumu, ka šā pielikuma B daļā nav noteikts cits līmenis, barības sastāvdaļas mitruma saturs ir jādeklarē, ja tas pārsniedz 14,5 % no barības sastāv- daļas svara. Ja barības sastāvdaļu mitruma saturs nepārsniedz iepriekš norādītos ierobežojumus, tas ir jādeklarē pēc pircēja pieprasījuma. 3. Ievērojot direktīvas 3. pantu, un ar noteikumu, ka šā pielikuma B daļā nav noteikts cits līmenis, barības sastāv- daļu sālsskābē nešķīstošu pelnu saturs ir jādeklarē, ja tas pārsniedz 2,2 % sausnā. VI. NOTEIKUMI PAR DENATURĒJOŠĀM VIELĀM UN SAISTVIELĀM Ja šā pielikuma B daļas 2. slejā vai C daļas 1. slejā minētos produktus izmanto kā denaturējošas vielas vai saistvielas barības sastāvdaļās, jānorāda šāda informācija: — denaturējošas vielas: izmantoto produktu īpašības un daudzums, — saistvielas: izmantoto produktu īpašības. Saistvielu gadījumā izmantoto produktu daudzums nedrīkst pārsniegt 3 % no kopsvara. VII. NOTEIKUMI PAR UZRĀDĪTO VAI SASKAŅĀ AR B UN C DAĻU DEKLARĒJAMO PIEĻAUJAMO MINIMUMU Ja oficiālā pārbaudē saskaņā ar direktīvas 12. pantu atklājas, ka barības sastāvdaļas sastāvs atšķiras no deklarētā sastāva tā, ka mazinās tā vērtība, ir atļautas šādas minimālas pielaides: a) kopproteīnam: — 2 deklarētā satura vienības, ja tas ir 20 % vai vairāk, — 10 % no deklarētā satura, ja tas ir no 20 % līdz 10 %, — 1 vienība uz deklarēto saturu, kas mazāks par 10 %; b) kopējiem cukuriem, reducētajiem cukuriem, laktozei un glikozei (dekstrozei): — 2 deklarētā satura vienības, ja tas ir 20 % vai vairāk, — 10 % no deklarētā satura, ja tas ir no 20 % līdz 5 %, — 0,5 vienība uz deklarēto saturu, kas mazāks par 5 %; c) cietei un inulīnam: — 3 deklarētā satura vienības, ja tas ir 30 % vai vairāk, — 10 % no deklarētā satura, ja tas ir no 30 % līdz 10 %, — 1 vienība uz deklarēto saturu, kas mazāks par 10 %; d) kopeļļai un taukiem: — 1,8 deklarētā satura vienības, ja tas ir 15 % vai vairāk, — 12 % no deklarētā satura, ja tas ir no 15 % līdz 5 %, — 0,6 vienības uz deklarēto saturu, kas mazāks par 5 %; e) kopšķiedrai: — 2,1 deklarētā satura vienības, ja tas ir 14 % vai vairāk, — 15 % no deklarētā satura, ja tas ir no 14 % līdz 6 %, — 0,9 vienības uz deklarēto saturu, kas mazāks par 6 %; f) mitrumam un koppelniem: — 1 deklarētā satura vienība, ja tas ir 10 % vai vairāk, — 10 % no deklarētā satura, ja tas ir no 10 % līdz 5 %, — 0,5 vienība uz deklarēto saturu, kas mazāks par 5 %; 106 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/19. sēj. g) kopējam fosforam, nātrijam, kalcija karbonātam, kalcijam, magnijam, skābes skaitlim un petrolēterī nešķīstošai substancei: — 1,5 vienības uz deklarēto saturu (vērtībām), kas ir 15 % (15) vai vairāk, pēc vajadzības, — 10 % no deklarētā satura (vērtības) uz deklarēto saturu (vērtībām), kas ir mazākas par 15 % (15), bet ne mazākas par 2 % (2), pēc vajadzības, — 0,2 vienības uz deklarēto saturu (vērtībām), kas ir mazākas par 2 % (2), ja vajadzīgs; h) sālsskābē nešķīstošiem pelniem un hlorīdiem, ko izsaka kā NaCl: — 10 % no deklarētā satura deklarētajam saturam, kas ir 3 % vai vairāk, — 0,3 vienība uz deklarēto saturu, kas mazāks par 3 %; i) karotīnam, A vitamīnam un ksantofilīnam: — 30 % no deklarētā satura; j) metionīnam, lizīnam un gaistošām slāpekli saturošām bāzēm: — 20 % no deklarētā satura. B DAĻA Nepilnīgs galveno barības sastāvdaļu saraksts 1. LABĪBAS GRAUDI, TO PRODUKTI UN BLAKUSPRODUKTI Numurs Nosaukums 1 2 Apraksts 3 Obligātās deklarācijas 4 1. 01 Auzas Avena sativaL. un citu auzu šķirņu graudi 1. 02 Auzu pārslas Produkts, ko iegūst, tvaicējot un placinot izlobītas auzas. Tas var saturēt nelielu daļu auzu sēnalu Ciete 1. 03 Auzu atsijas Blakusprodukts, ko iegūst, pārstrādājot izsijātas un izlobītas auzas auzu putraimos un miltos. Tas sastāv galvenokārt no auzu klijām un mazliet endosperma Kopšķiedra 1. 04 Auzu sēnalas un klijas izsijātas auzas auzu Blakusprodukts, ko iegūst, pārstrādājot putraimos un miltos. Tas sastāv galvenokārt no auzu sēnalām un klijām Kopšķiedra 1. 05 Mieži Hordeum vulgare L. graudi 1. 06 Miežu atsijas Blakusprodukts, ko iegūst, pārstrādājot miežus grūbās, mannas putraimos vai miltos izsijātus un izlobītus Kopšķiedra 1. 07 Rīsi, smalcināti Blakusprodukts, ko iegūst, gatavojot pulētus vai glazētus rīsus Oryza sativaL. Tas sastāv galvenokārt no maza izmēra un/vai šķel- tiem graudiem Ciete 1. 08 Rīsu klijas (brūnās) Blakusprodukts, ko iegūst, pirmoreiz pulējot izlobītus rīsus. Tas sastāv galvenokārt no sudrabainajiem apvalkiem, aleirona slāņa, endosperma un dīgļu daļiņām Kopšķiedra 1. 09 Rīsu klijas (baltās) Blakusprodukts, ko iegūst, otrreiz pulējot izlobītus rīsus. Tas sastāv galvenokārt no aleirona slāņa, endosperma un dīgļu daļiņām Kopšķiedra 03/19. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 107 Apraksts 3 Obligātās deklarācijas 4 Numurs Nosaukums 1 2 1. 10 Rīsu klijas ar kalcija karbo- nātu 1. 11 Lopbarības milti no apvārī- tiem rīsiem Blakusprodukts, ko iegūst, pulējot lobītus rīsus. Tas sastāv galve- nokārt no sudrabainajiem apvalkiem, aleirona slāņa, endosperma un dīgļu daļiņām, un satur mazus kalcija karbonāta daudzumus, kas radušies, (Maksimālais CaCO3 saturs 3 %) to ražošanas procesā. izmantojot Blakusprodukts, ko iegūst, pulējot lobītus un apvārītus rīsus. Tas sastāv galvenokārt no sudrabainajiem apvalkiem, aleirona slāņa, endosperma un dīgļu daļiņām, un satur mazus kalcija karbonāta daudzumus, kas to ražošanas procesā. (Maksimālais CaCO3 saturs 3 %) izmantojot radušies, Kopšķiedra Kopšķiedra Kopproteīns Koptauki Kopšķiedra 1. 12 Rīsu dīgļu rauši Eļļas rūpniecības blakusprodukts, ko iegūst, presējot rīsu dīgļus, un kurš vēl satur endosperma un čaulas daļiņas 1. 13 Rīsu dīgļi, ekstraģēti Eļļas rūpniecības blakusprodukts, ko iegūst, ekstraģējot dīgļus, un kurš vēl satur endosperma un čaulas daļiņas rīsu Kopproteīns 1. 14 1. 15 1. 16 1. 17 Rīsu ciete Tehniski tīra rīsu ciete Ciete Prosa Rudzi Rudzu atsijas Panicum miliaceum L. graudi Secale cereale L. graudi Miltu ražošanas blakusprodukts, ko iegūst no izsijātiem rudziem. Tas sastāv galvenokārt no endosperma daļiņām, līdz ar sīkām ārējo apvalku daļām un mazliet graudu atkritumu Kopšķiedra 1. 18 Rudzu barība Miltu ražošanas blakusprodukts, ko iegūst no izsijātiem rudziem. Tas sastāv galvenokārt no ārējo apvalku daļām un graudu daļiņām, no kurām ir atdalīts mazāk endosperma nekā no rudzu klijām Kopšķiedra 1. 19 Rudzu klijas Miltu ražošanas blakusprodukts, ko iegūst no izsijātiem rudziem. Tas sastāv galvenokārt no ārējo apvalku daļām un graudu daļiņām, no kurām ir atdalīta lielākā daļa endosperma Kopšķiedra 1. 20 1. 21 Sorgo Kvieši 1. 22 Kviešu atsijas 1. 23 Kviešu barība Sorghum bicolor (L. ) Moench s. l. graudi Triticum aestivum(L. ), Triticum durum Desf. un citu kviešu šķirņu graudi Miltu ražošanas blakusprodukts, ko iegūst no izsijātiem kviešu graudiem vai lobītiem speltas kviešiem. Tas sastāv galvenokārt no endosperma daļiņām, līdz ar sīkām ārējo apvalku daļām un mazliet graudu atkritumu Kopšķiedra Miltu ražošanas blakusprodukts, ko iegūst no izsijātiem kviešu graudiem vai lobītiem speltas kviešiem. Tas sastāv galvenokārt no ārējo apvalku daļām un graudu daļiņām, no kurām ir atdalīts mazāk endosperma nekā no kviešu klijām Kopšķiedra 1. 24 Kviešu klijas (1) Miltu ražošanas blakusprodukts, ko iegūst no izsijātiem kviešu lobītiem speltas kviešiem. Tas sastāv galvenokārt graudiem vai no ārējo apvalku daļām un graudu daļiņām, no kurām ir atdalīta lielākā daļa endosperma Kopšķiedra 108 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/19. sēj. Numurs Nosaukums 1 2 1. 25 Kviešu dīgļi Apraksts 3 Obligātās deklarācijas 4 Miltu malšanas blakusprodukts, kas sastāv galvenokārt no placi- nātiem vai citādiem kviešu dīgļiem, un kas vēl satur endosperma un ārējo apvalku daļas Kopproteīns Koptauki 1. 26 Kviešu glutēns Žāvēts kviešu cietes ražošanas blakusprodukts. Tas sastāv galve- nokārt no glutēna, kas iegūts, atdalot cieti Kopproteīns 1. 27 Kviešu glutēna barība Kviešu cietes ražošanas blakusprodukts. Tas sastāv no klijām un glutēna, kuram var būt pievienotas graudu mērcēšanas šķidruma sastāvdaļas un mazs dīgļu daudzums, no kuriem ir atdalīta eļļa Kopproteīns Ciete 1. 28 Kviešu ciete Tehniski tīra kviešu ciete Ciete 1. 29 Speltas kvieši Speltas kviešu Triticum speltaL. , Triticum dioccum Schrank, Triticum monococcum graudi 1. 30 Tritikāle Triticum X Secale hibrīda graudi 1. 31 Kukurūza Zea mays L. graudi 1. 32 Kukurūzas atsijas ražošanas blakusprodukts, ko iegūst no Miltu vai mannas kukurūzas. Tas sastāv galvenokārt no ārējo apvalku daļām un graudu daļiņām, no kurām ir atdalīts mazāk endosperma nekā no kukurūzas klijām Kopšķiedra 1. 33 Kukurūzas klijas Miltu vai mannas ražošanas blakusprodukts, ko iegūst no kukurūzas. Tas sastāv galvenokārt no ārējiem apvalkiem un kukurūzas dīgļu daļām, līdz ar endosperma daļiņām Kopšķiedra 1. 34 Kukurūzas dīgļu rauši Eļļas rūpniecības blakusprodukts, ko iegūst, presējot sausus vai mitrus pārstrādātus kukurūzas dīgļus, un kurš vēl var saturēt endosperma un čaulas daļas Kopproteīns Koptauki 1. 35 Kukurūzas dīgļi, ekstrahēti Eļļas rūpniecības blakusprodukts, ko iegūst, ekstrahējot sausus vai mitrus pārstrādātus dīgļus, un kurš vēl var saturēt endo- sperma un čaulas daļas Kopproteīns 1. 36 Kukurūzas glutēna barība (2) Kukurūzas cietes ražošanas blakusprodukts. Tas sastāv no klijām un glutēna, kuram var būt pievienotas graudu mērcēšanas šķidruma sastāvdaļas un mazs dīgļu daudzums, no kuriem ir atdalīta eļļa Kopproteīns Ciete 1. 37 Kukurūzas glutēns Žāvēts kukurūzas cietes ražošanas blakusprodukts. Tas sastāv galvenokārt no glutēna, kas iegūts, atdalot cieti Kopproteīns 1. 38 Kukurūzas ciete Tehniski tīra kukurūzas ciete 1. 39 Uzbriedināta kukurūzas ciete (3) Termiski apstrādāta kukurūzas ciete, kura ievērojami saskaroties ar aukstu ūdeni izplešas, Ciete 03/19. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 109 Numurs Nosaukums 1 2 Apraksts 3 Obligātās deklarācijas 4 1. 40 1. 41 1. 42 1. 43 Iesala asni Iesalināšanas blakusprodukts, kas sastāv galvenokārt no diedzētas labības saknītēm Kopproteīns Aldaru sausie graudi Brūvēšanas blakusprodukts, ko iegūst, izkaltējot iesalinātu un neiesalinātu labību un citu cieti saturošu produktu pārpalikumus Kopproteīns Destilatoru sausie graudi Alkohola destilēšanas blakusprodukts, ko iegūst, fermentētu graudu cietos pārpalikumus izkaltējot Kopproteīns Destilatoru tumšie graudi (4) izkaltējot Alkohola destilēšanas blakusprodukts, ko iegūst, fermentētu graudu cietos pārpalikumus, kam ir pievienots drabiņu sīrups vai iztvaicētas samazgas Kopproteīns Ja šī sastāvdaļa ir bijusi pakļauta smalkākai malšanai, nosaukumam drīkst pievienot vārdu “smalkas”, vai arī nosaukumu drīkst aizstāt ar atbilstošu apzīmējumu. (1) (2) Šo nosaukumu drīkst aizstāt ar “kukurūzas glutēna barība”. (3) Šo nosaukumu drīkst aizstāt ar “ekstrudēta kukurūzas ciete”. (4) Šo nosaukumu drīkst aizstāt ar “destilatoru sausie graudi un šķīstošās daļas”. 2. EĻĻAS SĒKLAS, EĻĻAS AUGĻI, TO PRODUKTI UN BLAKUSPRODUKTI Numurs Nosaukums 1 2 Apraksts 3 Obligātās deklarācijas 4 2. 01 2. 02 Zemesrieksti, daļēji attīrīti, rauši Eļļas ražošanas blakusprodukts, ko iegūst, presējot daļēji attīrītus Arachis hypogaea L. un citu sugu Arachis zemesriekstus. (Maksimālais kopšķiedras saturs sausnā – 16 %) Kopproteīns Koptauki Kopšķiedra Zemesrieksti, daļēji attīrīti, ekstraģēti Eļļas ražošanas blakusprodukts, ko iegūst, ekstraģējot daļēji attī- rītus zemesriekstus. (Maksimālais kopšķiedras saturs sausnā – 16 %) Kopproteīns Kopšķiedra 2. 03 Zemesrieksti, attīrīti, rauši ražošanas blakusprodukts, ko iegūst, presējot attīrītus Eļļas zemesriekstus Kopproteīns Koptauki Kopšķiedra 2. 04 Zemesrieksti, attīrīti, ekstrahēti Eļļas ražošanas blakusprodukts, ko iegūst, ekstrahējot attīrītus zemesriekstus Kopproteīns Kopšķiedra 2. 05 Rapšu sēklas (1) Brassica napus L. ssp. oleifera (Metzg. ) Sinsk. , Indijas rapša Brassica napus L. Var. Glauca (Roxb. ) O. E. Schulz un rapša Brassica napassp. oleifera (Metzg. ) Sinsk. sēklas. (Botāniskās tīrības mini- mums 94 %) 2. 06 Rapšu sēklu rauši (1) Eļļas ražošanas blakusprodukts, ko iegūst, presējot rapšu sēklas. (Botāniskās tīrības minimums 94 %) Kopproteīns Koptauki Kopšķiedra 2. 07 Rapšu sēklas, ekstrahētas (1) Eļļas ražošanas blakusprodukts, ko iegūst, ekstrahējot sēklas. (Botāniskās tīrības minimums 94 %) rapšu Kopproteīns 110 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/19. sēj. Numurs Nosaukums 1 2 Apraksts 3 Obligātās deklarācijas 4 2. 08 Rapšu sēklu čaulas Blakusprodukts, ko iegūst, izlobot rapšu sēklas Kopšķiedra 2. 09 Safloras sēklas, daļēji attī- rītas, ekstrahētas Eļļas ražošanas blakusprodukts, ko iegūst, ekstrahējot daļēji attī- rītas safloras Carthamus tinctorius L. sēklas Kopproteīns Kopšķiedra 2. 10 Kopras rauši Eļļas ražošanas blakusprodukts, ko iegūst, presējot žāvētus kokosriekstu palmas Cocos nucifera L. sēklu kodolus (endospermu) un sēklapvalkus Kopproteīns Koptauki Kopšķiedra 2. 11 Kopra, ekstrahēta Eļļas ražošanas blakusprodukts, ko iegūst, ekstrahējot sausus kokosriekstu palmas sēklu kodolus (endospermu) un sēklap- valkus Kopproteīns 2. 12 Palmu kodolu rauši Eļļas ražošanas blakusprodukts, ko iegūst, presējot palmu Elaeis guineensis Jacq. , Corozo oleifera (HBK) L. H. Bailey (Elaeis melano- cocca auct. ) kodolus, no kuriem pēc iespējas ir atdalīta cietā čaula Kopproteīns Koptauki Kopšķiedra 2. 13 Palmu kodoli, ekstraģēti Eļļas ražošanas blakusprodukts, ko iegūst, ekstraģējot palmu kodolus, no kuriem pēc iespējas ir atdalīta cietā čaula Kopproteīns Kopšķiedra 2. 14 Soja (pupas), grauzdēta Sojas pupas (Glycine max. L. Merr. ), kas pakļautas attiecīgai termi- skai apstrādei. 2. 15 2. 16 2. 17 Soja (pupas), ekstrahēta, grauzdēta Eļļas ražošanas blakusprodukts, ko iegūst no sojas pupām pēc ekstrahēšanas un attiecīgas termiskās apstrādes. Kopproteīns Soja (pupas), izlobīta, ekstrahēta, grauzdēta Eļļas ražošanas blakusprodukts, ko iegūst no izlobītām sojas pupām pēc ekstrahēšanas un attiecīgas termiskās apstrādes Kopproteīns Kopšķiedra Sojas (pupu) proteīna koncentrāts Produkts, ko iegūst no lobītām sojas pupām, no kurām ekstra- hētas taukvielas Kopproteīns 2. 18 Sojas (pupu) eļļa Eļļa, kuru iegūst no sojas pupām 2. 19 Sojas (pupiņu) čaulas Blakusprodukts, ko iegūst, izlobot sojas pupiņas Kopšķiedra 2. 10 Kokvilnas sēklas Kokvilnas Gossypium spp. sēklas, no kurām ir atdalītas šķiedras Kopproteīns Koptauki Kopšķiedra 2. 21 Kokvilnas sēklas, daļēji attī- rītas, ekstrahētas Eļļas ražošanas blakusprodukts, ko iegūst, ekstrahējot kokvilnas sēklas, no kurām ir atdalītas šķiedras un daļa sēnalu. (Kopšķiedras maksimums sausnā 22,5 %) Kopproteīns Kopšķiedra 2. 22 Kokvilnas sēklu rauši Eļļas ražošanas blakusprodukts, ko iegūst, presējot kokvilnas sēklas, no kurām ir atdalītas šķiedras Kopproteīns Koptauki Kopšķiedra 03/19. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 111 Numurs Nosaukums 1 2 Apraksts 3 Guizotia abyssinica (L. F. ) Cass. augu sēklu rauši Eļļas ražošanas blakusprodukts, ko iegūst, presējot Guizotia abyssi- nica (l. F. ) Cass. augu sēklas Obligātās deklarācijas 4 Kopproteīns Koptauki Kopšķiedra 2. 23 2. 24 2. 25 2. 26 2. 27 2. 28 2. 29 2. 30 2. 31 2. 32 Saulgriežu sēklas Saulgriezes Helianthus annuus L. sēklas Saulgriežu sēklas, ekstra- hētas Eļļas ražošanas blakusprodukts, ko iegūst, ekstrahējot saulgriežu sēklas Kopproteīns Saulgriežu sēklas, daļēji attīrītas, ekstrahētas Eļļas ražošanas blakusprodukts, ko iegūst, ekstrahējot saulgriežu sēklas, no kurām ir atdalīta daļa sēnalu. Kopproteīns Kopšķiedra Eļļas lini Eļļas linu rauši Eļļas linu Linum usitatissimum L. sēklas. (Botāniskās tīrības mini- mums 93 %) Eļļas ražošanas blakusprodukts, ko iegūst, presējot eļļas linus. (Botāniskās tīrības minimums 93 %) Eļļas lini, ekstrahēti Eļļas ražošanas blakusprodukts, ko iegūst, ekstrahējot eļļas linus. (Botāniskās tīrības minimums 93 %) Kopproteīns Koptauki Kopšķiedra Kopproteīns Olīvu mīkstums Sezama sēklu rauši Eļļas ražošanas blakusprodukts, ko iegūst, ekstrahējot olīvas Olea europea L. , kas pēc iespējas atdalītas no kodolu daļām Kopproteīns Kopšķiedra Eļļas ražošanas blakusprodukts, ko iegūst, presējot sezama auga Sesamum indicum L. sēklas (HCl nešķīstošu pelnu saturs: maksimāli 5 %) Kopproteīns Koptauki Kopšķiedra Kakao pupiņas, daļēji attī- rītas, ekstrahētas Eļļas ražošanas blakusprodukts, ko iegūst, ekstrahējot kaltētas un grauzdētas kakao pupiņas Theobroma cacao L. , no kurām ir atda- lītas daļa sēnalu Kopproteīns (1) Ja vajadzīgs, nosaukumam drīkst pievienot norādi “zems glikozinolāta saturs”. “Zems glikozinolāta saturs” ir tāds, kāds paredzēts Kopienas likumos. 3. PĀKŠAUGU SĒKLAS, TO PRODUKTI UN BLAKUSPRODUKTI Numurs Nosaukums 1 2 Apraksts 3 Obligātās deklarācijas 4 3. 01 Aunazirņi Cicer arietinum L. sēklas 3. 02 Guāras milti, ekstrahēti Blakusprodukts, ko iegūst pēc augu līmes ekstrahēšanas no Cyamopsis tetragonoloba (L. ) Taub. sēklām Kopproteīns 3. 03 Vīķi Ervum erviliaL. sēklas 3. 04 Sējas dedestiņas (1) Lathyrus apstrādei sativusL. sēklas, kas pakļautas attiecīgai termiskai 112 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/19. sēj. Numurs Nosaukums 1 2 Apraksts 3 Obligātās deklarācijas 4 3. 05 3. 06 3. 07 3. 08 3. 09 3. 10 3. 11 3. 12 3. 13 Lēcas Lens culinarisa. o. Medik sēklas Saldās lupīnas Lupinusssp. sēklas ar zemu rūgto sēklu saturu Pupas, grauzdētas Phaseolus vai Vigna ssp. sēklas, kas pakļautas attiecīgai termiskai apstrādei, lai iznīcinātu toksiskos lektīnus Zirņi Zirņu atsijas Zirņu klijas Cūku pupas Pisum ssp. sēklas Blakusprodukts, ko iegūst, ražojot zirņu miltus. Tas sastāv galve- nokārt no dīgļlapu daļiņām un mazāk – no apvalkiem Kopproteīns Kopšķiedra Blakusprodukts, ko iegūst, ražojot zirņu miltus. Tas sastāv galve- nokārt no apvalkiem, kas atdalīti, mizojot un tīrot zirņus Kopšķiedra Vicia faba L. ssp. faba var. equina Pers. un var. minuta (Alef. ) Mansf. sēklas Momanta vīķi Vicia monanthos Desf. sēklas Vīķi Vicia sativa L. var. sativa un citu šķirņu sēklas (1) Šis nosaukums ir jāpapildina ar norādi par termiskās apstrādes veidu. 4. GUMI, SAKNES, TO PRODUKTI UN BLAKUSPRODUKTI Numurs Nosaukums 1 2 4. 01 Cukurbiešu masa Apraksts 3 Obligātās deklarācijas 4 Cukura ražošanas blakusprodukts, kas sastāv no ekstrahētiem un žāvētiem cukurbiešu Beta vulgaris L. spp. vulgaris var. altissima Doell. gabaliem. (Maksimālais HCl nešķīstošu pelnu saturs 3,5 % no sausnas) Kopējie cukuri, ko izsaka kā saha- rozi 4. 02 Cukurbiešu melase Blakusprodukts, kas sastāv no sīrupveida pārpalikumiem, ko savāc biešu cukura ražošanas vai rafinēšanas laikā (Maksimālais mitruma saturs: 25 %) Kopējie cukuri, ko izsaka kā saha- rozi 4. 03 Cukurbiešu masa, melasēta Cukura ražošanas blakusprodukts, kas sastāv no žāvētas cukur- biešu masas, kurai pievienota melase Kopējie cukuri, ko izsaka kā saha- rozi 4. 04 Cukurbiešu vinase Blakusprodukts, ko iegūst pēc biešu melases fermentēšanas alko- hola, rauga, citronskābes un citu organisku vielu ražošanā Kopproteīns NPN 4. 05 (Biešu) cukurs (1) Cukurs, kas ekstrahēts no cukurbietēm Saharoze 03/19. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 113 Numurs Nosaukums 1 2 Apraksts 3 Obligātās deklarācijas 4 4. 06 4. 07 4. 08 4. 09 4. 10 4. 11 Saldie kartupeļi Manioka Ipomoea batatas (L. ) Poir gumi, neatkarīgi no to pasniegšanas veida Ciete Manihot esculenta Cranz saknes, neatkarīgi no to pasniegšanas veida Ciete Maniokas ciete, uzbriedi- nāta Ciete, ko iegūst no maniokas saknēm, kura ir ievērojami izpletu- sies pēc attiecīgas termiskas apstrādes Ciete Kartupeļu masa Kartupeļu cietes ekstrahēšanas blakusprodukts (Solanum tuberosum L. ) Kartupeļu ciete Tehniski tīra kartupeļu ciete Ciete Kartupeļu proteīns Kaltēts cietes ražošanas blakusprodukts, kas sastāv galvenokārt no proteīna vielām, kuras iegūtas pēc cietes atdalīšanas Kopproteīns (1) Šo nosaukumu drīkst aizstāt ar “saharoze”. 5. CITAS SĒKLAS UN AUGĻI, TO PRODUKTI UN BLAKUSPRODUKTI Apraksts 3 Obligātās deklarācijas 4 Produkts, ko iegūst, sasmalcinot kaltētus ceratonijas koka Cera- tonia seliquaL. augļus (pākstis), no kurām ir atdalīti ceratoniju augļi Kopšķiedra Blakusprodukts, ko iegūst, presējot citrusu Citrus spp. augļus citrusu sulas ražošanas laikā Kopšķiedra Blakusprodukts, ko iegūst, presējot ābolus Malusspp. ābolu sulas ražošanas laikā Kopšķiedra Blakusprodukts, ko iegūst, presējot tomātus Solanum lycopersicum Karst. tomātu sulas ražošanas laikā Kopšķiedra Blakusprodukts, ko iegūst, pārstrādājot vīnogas Vitis vinifera L. pēc sulas izspiešanas Kopšķiedra Numurs Nosaukums 1 2 5. 01 Ceratoniju pākstis Citrusu mīkstums Ābolu mīkstums Tomātu mīkstums Vīnogu mīkstums 5. 02 5. 03 5. 04 5. 05 5. 06 Vīnogu sēklas, ekstrahētas Vīnogu pārstrādes blakusprodukts, kas sastāv no ekstrahētām sēklām un kurā faktiski nav citu sastāvdaļu Kopšķiedra 114 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/19. sēj. 6. ZĀLES LOPBARĪBA UN RUPJĀ LOPBARĪBA Numurs Nosaukums 1 2 6. 01 Lucernas milti (1) Apraksts 3 Obligātās deklarācijas 4 Produkts, ko iegūst, sakaltējot un samaļot nenobriedušas lucernas Medicago sativa L. un Medicago var. Martyn. (Botāniskās tīrības minimums 80 %) (HCl nešķīstošu pelnu saturs: maksimāli 3,4 % no sausnas) Kopproteīns Kopšķiedra 6. 02 6. 03 Lucernas čagas Kaltēts blakusprodukts, ko iegūst, izspiežot sulu no lucernas Kopproteīns Lucernas proteīna koncen- trāts Produkts, ko iegūst, mākslīgi izžāvējot lucernas izspiestās sulas daļas, un kas ir centrifugēts un termiski apstrādāts, lai nogulsnētu proteīnus Karotīns Kopproteīns 6. 04 Āboliņa milti (1) Produkts, ko iegūst, sakaltējot un samaļot nenobriedušu āboliņu Trifolium spp. (Botāniskās tīrības minimums 80 %) (HCl nešķīstošu pelnu saturs: maksimāli 3,4 % no sausnas) Kopproteīns Kopšķiedra 6. 05 6. 06 6. 07 Zāles milti (1) Produkts, ko iegūst, lopbarības kultūras izžāvējot un samaļot nenobriedušas zāles Kopproteīns Kopšķiedra Kviešu salmi Kviešu salmi Labības salmi, apstrādāti (2) Produkts, ko iegūst, attiecīgi apstrādājot labības salmus Kopproteīns NPN, ja apstrādāts ar amonjaku Nātrijs, ja apstrādāts ar NaOH (1) Terminu “rupjie milti” drīkst aizstāt ar terminu “granulas”. Nosaukumam drīkst pievienot žāvēšanas veidu. (2) Nosaukums ir jāpapildina ar norādi par veiktās ķīmiskās apstrādes īpašībām. 7. CITI AUGI, TO PRODUKTI UN BLAKUSPRODUKTI Numurs Nosaukums 1 2 7. 01 Cukurniedru melase Apraksts 3 Obligātās deklarācijas 4 Blakusprodukts, kas sastāv no sīrupveida pārpalikumiem, ko savāc cukura ražošanas laikā no cukurniedrēm Saccharum offici- narum L. (Maksimālais mitruma saturs: 25 %) Kopējie cukuri, ko izsaka kā saha- rozi 7. 02 Cukurniedru vinase Blakusprodukts, ko iegūst pēc cukurniedru melases ferment- ēšanas alkohola, rauga, citronskābes un citu organisku vielu ražošanā KopproteīnsNPN 7. 03 7. 04 Niedru cukurs (1) Cukurs, kas ekstrahēts no cukurniedrēm Jūraszāļu milti Produkts, ko iegūst, žāvējot un sasmalcinot jūraszāles, jo īpaši brūnās jūraszāles. Šis produkts var būt mazgāts, lai samazinātu joda saturu Saharoze Koppelni (1) Šo nosaukumu drīkst aizstāt ar “saharoze”. 03/19. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 115 Numurs Nosaukums 1 2 8. PIENA PRODUKTI Apraksts 3 Obligātās deklarācijas 4 8. 01 8. 02 8. 03 8. 04 8. 05 8. 06 8. 07 Sausais vājpiens Sausās paniņas Produkts, ko iegūst, izžāvējot pienu, no kura ir atdalīta lielākā daļa tauku Kopproteīns Produkts, ko iegūst, sviesta kulšanas izžāvējot šķidrumu, kas paliek pāri pēc Kopproteīns Koptauki Laktoze Sausās sūkalas Produkts, ko iegūst, izžāvējot šķidrumu, kas paliek pāri pēc siera, rūgušpiena un kazeīna gatavošanas vai līdzīgiem procesiem Kopproteīns Laktoze Sausās sūkalas ar zemu cukura saturu Produkts, ko iegūst, izžāvējot sūkalas, no kurām ir daļēji atdalīta laktoze Kopproteīns Laktoze Sausais proteīnu koncen- trāts (1) Produkts, ko iegūst, izžāvējot proteīnu savienojumus, kuri ekstra- hēti no sūkalām vai piena ar ķīmisku vai fizikālu apstrādi Kopproteīns Sausais kazeīns Produkts, ko iegūst no vājpiena vai paniņām, izžāvējot kazeīnu, kurš ir nogulsnēts ar skābju vai siera fermenta palīdzību Kopproteīns Sausā laktoze Cukurs, kas ir atdalīts no piena vai sūkalām, attīrot un žāvējot Laktoze (1) Šo nosaukumu drīkst aizstāt ar vārdiem “sausais piena albumīns”. 9. LAUKSAIMNIECĪBAS DZĪVNIEKU PRODUKTI Numurs Nosaukums 1 2 9. 01 Gaļas milti (1) Apraksts 3 Obligātās deklarācijas 4 Produkts, ko iegūst, karsējot, kaltējot un samaļot veselus siltasiņu lauksaimniecības dzīvniekus vai to daļas, no kuriem var būt daļēji ekstrahēti vai fiziski atdalīti tauki. Produktam ir jābūt pamatā brīvam no nagiem, ragiem, sariem, matiem un spalvām, kā arī no gremošanas trakta satura (Minimālais kopproteīna saturs 50 % no sausnas). (HCl nešķīstošu pelnu saturs: maksimāli 2,2 % no sausnas) Kopproteīns Koptauki Koppelni 9. 02 Gaļas un kaulu milti (1) Produkts, ko iegūst, karsējot, kaltējot un samaļot veselus siltasiņu lauksaimniecības dzīvniekus vai to daļas, no kuriem var būt daļēji ekstrahēti vai fiziski atdalīti tauki. Produktam ir jābūt pamatā brīvam no nagiem, ragiem, sariem, matiem un spalvām, kā arī no gremošanas trakta satura Kopproteīns Koptauki Koppelni 9. 03 Kaulu milti Produkts, ko iegūst, karsējot, kaltējot un smalki samaļot siltasiņu lauksaimniecības dzīvnieku kaulus, no kuriem var būt ekstrahēta vai fiziski atdalīta lielākā daļa tauku. Produktam ir jābūt pamatā brīvam no nagiem, ragiem, sariem, matiem un spalvām, kā arī no gremošanas trakta satura Kopproteīns Koppelni 116 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/19. sēj. Numurs Nosaukums 1 2 Apraksts 3 Obligātās deklarācijas 4 9. 04 9. 05 9. 06 Dradži Produkts, kas paliek pāri ekstrahētu un fiziski atdalītu dzīvnieku izcelsmes tauku ražošanā Kopproteīns Koptauki Putnu subproduktu milti (1) Produkts, ko iegūst, karsējot, izžāvējot un samaļot no kautiem jābūt pamatā mājputniem iegūtus atkritumus. Produktam ir brīvam no spalvām (HCl nešķīstošu pelnu saturs: maksimāli 3,3 % no sausnas) Kopproteīns Koptauki Koppelni Putnu spalvu milti, hidro- lizēti Produkts, ko iegūst, hidrolizējot, spalvas (HCl nešķīstošu pelnu saturs: maksimāli 3,4 % no sausnas) izžāvējot un samaļot putnu Kopproteīns 9. 07 Asiņu milti Produkts, ko iegūst, izžāvējot no kautiem siltasiņu dzīvniekiem iegūtas asinis. Produktam ir jābūt pamatā brīvam no svešķer- meņiem Kopproteīns 9. 08 Dzīvnieku tauki Produkts, kas sastāv no taukiem, kuri iegūti no siltasiņu lauk- saimniecības dzīvniekiem (1) Produkti, kas satur vairāk nekā 13 % tauku sausnā, ir jākvalificē kā “ar augstu tauku saturu”. 10. ZIVIS, CITI JŪRAS DZĪVNIEKI, TO PRODUKTI UN BLAKUSPRODUKTI Numurs Nosaukums 1 2 10. 01 Zivju milti (1) Apraksts 3 Obligātās deklarācijas 4 Produkts, ko iegūst, pārstrādājot veselas zivis vai to daļas, no kurām var būt daļēji atdalīta eļļa un kurām no jauna var būt pievienotas zivju šķīstošās daļas (HCl nešķīstošu pelnu saturs: maksimāli 2,2 %) Kopproteīns Koptauki Koppelni 10. 02 10. 03 10. 04 Zivju šķīstošās daļas, kondensētas Stabilizēts produkts, kas sastāv no izspiestas sulas, kura iegūta, ražojot zivju miltus, no kuriem ir atdalīta lielākā daļa zivju tauku un daļa ūdens Kopproteīns Zivju eļļa Eļļa, ko iegūst no zivīm Zivju eļļa, rafinēta, sacietē- jusi Eļļa, ko iegūst no zivīm un kura ir bijusi rafinēta un pakļauta tauku apziepošanas procesam Joda skaitlis (1) Produktus, kas satur vairāk nekā 75 % kopproteīna sausnā, var kvalificēt kā “ar augstu proteīna saturu”. 03/19. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 117 Numurs Nosaukums 1 2 11. 01 Kalcija karbonāts (1) 11. MINERĀLVIELAS Apraksts 3 Obligātās deklarācijas 4 Produkts, ko iegūst, samaļot kalcija karbonāta avotus, piemēram, kaļķakmeni, austeru vai mīdiju čaulas, vai nogulsnējot no skābes šķīduma (HCl nešķīstošu pelnu saturs: maksimāli 5 %) Kalcijs HCl nešķīstoši pelni Kalcijs Magnijs Kalcijs HCl nešķīstoši pelni Magnijs Magnijs 11. 02 Kalcija un magnija karbo- nāts Dabisks kalcija karbonāta un magnija karbonāta maisījums 11. 03 Kalcifilas jūras aļģes (Maerl) Dabiskas izcelsmes produkts, ko iegūst ko samaltām vai granulētām kalcifilām aļģēm (HCl nešķīstošu pelnu saturs: maksimāli 5 %) 11. 04 11. 05 11. 06 Magnija oksīds Tehniski tīrs magnija oksīds (MgO) Kizerīts Dabīgs magnija sulfāts (MgSO4, H2O) Dikalcija fosfāts (2) Nogulsnēts kalcija monoūdeņraža fosfāts no kauliem vai neorga- niskiem avotiem (CaHPO4, xH2O) Kalcijs Kopfosfors 11. 07 Monodikalcija fosfāts Ķīmiski iegūts produkts, kas sastāv no dikalcija fosfāta un mono- kalcija fosfāta vienādās daļās Kopfosfors Kalcijs 11. 08 Defluorēts dabīgais fosfāts Produkts, ko iegūst, samaļot attīrītus un attiecīgi defluorētus dabiskos fosfātus Kopfosfors Kalcijs 11. 09 Deželatinēti kaulu milti Deželatinēti, sterilizēti un samalti kauli, no kuriem ir atdalīti tauki Kopfosfors Kalcijs 11. 10 Monokalcija fosfāts Tehniski tīrs kalcija-bis (diūdeņraža fosfāts) (Ca(H2PO4) x H2O) Kopfosfors 11. 11 Kalcija – magnija fosfāts Tehniski tīrs kalcija – magnija fosfāts 11. 12 Monoamonija fosfāts Tehniski tīrs monoamonija fosfāts (NH4H2PO4) Kalcijs Magnijs Kopfosfors Kopslāpeklis Kopfosfors 11. 13 Nātrija hlorīds (1) Tehniski tīrs nātrija hlorīds vai produkts, ko iegūst, samaļot dabi- skos nātrija hlorīda avotus, piemēram, (akmens) un (jūras) sāli Nātrijs 11. 14 Magnija propionāts Tehniski tīrs magnija propionāts Magnijs (1) Drīkst norādīt avota iedabu papildus nosaukumam, vai to aizvietojot. (2) Nosaukumā drīkst iekļaut ražošanas procesu. 118 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/19. sēj. Numurs Nosaukums 1 2 12. DAŽĀDI Apraksts 3 12. 01 Maizes un makaronu atkri- tumi Blakusprodukti, ko iegūst no cepumu, kūku, maizes vai maka- ronu ražošanas Obligātās deklarācijas 4 Ciete Kopējie cukuri, ko izsaka kā saha- rozi 12. 02 Saldumu atkritumi Blakusprodukti, ko iegūst no šokolādes, konfekšu un citu saldumu ražošanas Kopējie cukuri, ko izsaka kā saharozi 12. 03 Taukskābes Blakusprodukts, ko iegūst atskābjošanas laikā, ar sārma palīdzību, vai destilējot nenoteiktas augu vai dzīvnieku izcelsmes eļļas vai taukus Koptauki 12. 04 Taukskābju sāļi (1) Produkts, ko iegūst, pārziepojot taukskābes ar kalcija, nātrija vai kālija hidroksīdu Koptauki Ca (vai Na, vai K, pēc vajadzības) (1) Nosaukumu drīkst papildināt, norādot iegūto sāli. C DAĻA Noteikumi par dažu sarakstā neminētu barības sastāvdaļu daļu deklarēšanu Apritē laistām barības sastāvdaļām, kas nav uzskaitītas ðā pielikuma B daļā, saskaòā ar direktīvas 5. panta 1. punkta d) apakðpunktu obligāti deklarē daļas, kas norādītas turpmāk dotās tabulas 2. slejā. Barības sastāvdaļa, kas pieder pie: 1 Obligāti jādeklarē: 2 Labības graudiem Labības graudu produktiem un blakusproduktiem Eļļas sēklām, eļļas augļiem Eļļas sēklu, eļļas augļu produktiem un blakusproduktiem Pākšaugu sēklām Ciete, ja > 20 % Kopproteīns, ja > 10 % Koptauki, ja > 5 % Kopšķiedra Kopproteīns Koptauki, ja > 5 % Kopšķiedra Pākšaugu sēklu produktiem un blakusproduktiem Kopproteīns Kopšķiedra Gumiem, saknēm Gumu un sakņu produktiem un blakusproduktiem Cukurbiešu pārstrādes rūpniecības produktiem un blakusproduktiem Ciete Kopšķiedra Kopšķiedra Kopcukuri, ko izsaka kā saharozi 03/19. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 119 Barības sastāvdaļa, kas pieder pie: 1 Obligāti jādeklarē: 2 Citām sēklām un augļiem, to produktiem un blakusproduktiem Zāles lopbarībai un rupjajai lopbarībai Citiem augiem, to produktiem un blakusproduktiem Kopproteīns Kopšķiedra Kopproteīns Kopšķiedra Kopproteīns Kopšķiedra Cukurniedru pārstrādes rūpniecības produktiem un blakusproduktiem Kopproteīns Kopšķiedra Kopējie cukuri, ko izsaka kā saharozi Piena produktiem Ar laktozi bagātiem piena produktiem Lauksaimniecības dzīvnieku produktiem Zivīm, citiem jūras dzīvniekiem, to produktiem un blakusproduktiem Minerālvielām Dažādiem Kopproteīns Kopproteīns Laktoze Kopproteīns, ja > 10 % Koptauki, ja > 5 % Kopproteīns, ja > 10 % Koptauki, ja 5 % Attiecīgās minerālvielas Kopproteīns, ja > 10 % Kopšķiedra Koptauki, ja > 10 % Ciete, ja > 30 % Kopējie cukuri, ko izsaka kā saharozi, ja > 10 %