text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 30. 04. 1996 KOM(96) 168 endelig udg. 96/0127 (CNS) Forslag til RÅDETS AFGØRELSE om det første flerårige program til støtte for turismen i Europa PHILOXENIA (1997-2000) (forelagt af Kommissionen) BEGRUNDELSE INDLEDNING Turismeindustrien har været af stor betydning som et middel til at nå de mere overordnede målsætninger for Den Europæiske Union og vil også fremover bidrage hertil i følgende henseender: turisme skaber arbejdspladser og velstand og vil i stigende grad få betydning i denne henseende turisme genererer arbejdspladser hurtigt og med lave relative omkostninger turisme giver beskæftigelsesmuligheder for forskellige grupper, som f. eks. kvinder og unge, som på en vis måde kan møde ulemper i arbejdslivet turisme medvirker til økonomisk og social samhørighed og giver ofte mindre udvik lede og perifere regioner en reel mulighed for økonomisk fremgang turisme kan bidrage til beskyttelse og forbedring af det naturlige og kulturelle miljø turisme samler Europa, nedbryder barrierer og styrker identiteten og visionerne i Europa. Ved udgangen af dette tiår vil internationale ankomster være øget med omkring 100 mio, hvilket gør turismen til verdens største industri(1). Europa er fortsat den væsentligste destina tion i verden. Direkte beskæftiger denne industri over 9 mio mennesker (6% af arbejds markedet) og indirekte mange millioner flere. Den repræsenterer et gennemsnit på 5,5% af BNP og 1/3 af eksporten af tjenesteydelser. Disse tal afspejler en langsigtet dominerende markedsposition på verdensplan. Europas historie, kultur, landskaber og befolkninger har skabt en vældig attraktion, som tiltrækker et enormt antal besøgende fra andre lande. Disse besøgstal skal lægges til det store antal europæere, som traditionelt har rejst meget på hele kontinentet. Truslen fra den stigende konkurrence er imidlertid blevet mere og mere iøjnefaldende, og Europas markedsandel er støt og roligt blevet udhulet over de sidste 20 år. Destinationer i f. eks. Syd- og Østasien og Nord- og Sydamerika bliver mere og mere konkurrencedygtige og tilbyder infrastruktur, faciliteter og tjenesteydelser af høj kvalitet. I visse tilfælde er Europas svar herpå et dyrere produkt af dårligere kvalitet. Flere problemer i forbindelse med kvalitet og professionalisme kræver både øjeblikkelig og mere langsigtet handling. Disse problemer er forårsaget af: (1) Verdensturismeorganisationen, International Tourism Overview-Highlights 1995, Madrid, 1996. efterladenhed på grund af Europas status som fremherskende destination siden den hurtige industrielle vækst begyndte i 1960'erne en traditionel mangel på anerkendelse hos myndighederne af denne industris betydning forældede faciliteter og dårlig infrastruktur, som kræver gennemgribende moderni sering af visse typer destinationer en forskelligartet og stærkt fragmenteret industri, mest bestående af SMV'er, hvilket ofte resulterer i en mindre sammenhængende politik og ineffektiv koordinering på mange niveauer et stort antal undersektorer, som traditionelt ikke har arbejdet sammen på den mest effektive facon overkoncentration både med hensyn til de udbudte produkter og destinationer, hvilket fører til standardisering af produkter, overudvikling af visse områder og underudvik ling af andre utilstrækkelig strategisk planlægning og slap kontrol med udviklingen med deraf følgende negative indvirkninger på et ofte skrøbeligt naturligt og menneskeskabt miljø en kortsigtet investeringskultur, som har resulteret i en begrænset evne til strategisk turismeplanlægning på længere sigt dårlige uddannelsesmuligheder og mangel på et industrielt image. Eftersom turismen er grænseoverskridende, antager flere af disse problemer tydeligvis fællesskabsdimensioner, både med hensyn til turiststrømme og destinationer. Dette under streges til stadighed ved forbedringer af indeneuropæiske transportformer ("kortere afstande"), nye mønstre for ejerforholdene i turismevirksomheder, ny teknologi som giver større produktudvalg samt andre faktorer i forbindelse med gennemførelsen af enhedsmarkedet. I denne forbindelse anerkendes det, at alle medlemsstater i varierende grad er berørte af udviklingen af europæisk turisme, og at der er et klart behov på lokalt, regionalt, nationalt og europæisk plan for handling vedrørende spørgsmålene kvalitet og konkurrenceevne. Det er vigtigt at påpege, at mange af Fællesskabets igangværende politikker, programmer og initiativer bidrager til udviklingen af turismen i forskellige henseender, f. eks. : det indre marked konkurrencepolitik miljøpolitik regional- og samhørighedspolitik transportpolitik 3 undervisnings- og uddannelsesprogrammer forbrugerpolitik kultur forsknings- og udviklingsprogrammer osv. Samtidig med at der i fuldt omfang tages hensyn til subsidiaritetsprincippet og i erkendelse af, at hovedansvaret for og den altovervejende kompetence vedrørende turismens drifts mæssige aspekter påhviler medlemsstaterne og private virksomheder, kan bidrag på fælles skabsplan skabe en betydelig værditilvækst, navnlig på følgende områder: indsamling og formidling af forskningsresultater på turismeområdet (antal, udgifter, tendenser, industriens værdi osv. ) på europæisk plan fremme af markedsundersøgelser, f. eks. i eksisterende og spirende markeder uden for Europa og andre tekniske undersøgelser, hvor der er et erkendt tværeuropæisk behov fremme af et lovgivningsmæssigt, administrativt og økonomisk klima med henblik på at befordre udviklingen af turismen høring af og samarbejde med medlemsstaterne og industrien og i partnerskab med relevante organisationer og offentlige myndigheder iværksættelse af specifikke innovative aktioner, som behandler særlige tekniske problemer udarbejdelse og udbredelse af vejledning om god praksis, ansporing til netværks arbejde og overførsel af knowhow. I betragtning af de problemer, som ovennævnte industri står over for, og de nye muligheder, som Europa kan benytte sig af i forbindelse med årtusindskiftet, fremsætter Kommissionen sit forslag til det første flerårige program til støtte for europæisk turisme (1997-2000). AFSNIT 1. BAGGRUND OG RÆKKEVIDDE Nærværende forslag er ^lateret til Kommissionens arbejdsprogram for 1996, der refererer til "Fællesskabsforanstaltninger til fordel for turismen med det formål at stimulere kvaliteten og konkurrenceevnen"(2). (2) KOM(95) 512 endelig udg. af 10. november 1995, s. 29. 4 Nærværende forslag indgår i rammerne af Fællesskabets gradvise specifikke engagement i turismen, som blev påbegyndt først i 80'erne(3). Hensigten er at sikre kontinuiteten i Fællesskabets aktioner på dette område, samtidig med at man rationaliserer og uddyber disse ved at tage større hensyn til europæisk turisme som et fænomen med afgørende økonomisk og samfundsmæssig betydning(4). Dette er berettiget, i og med at Fællesskabets aktioner til støtte for europæisk turisme, i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, er i både Den Europæiske Unions og med lemsstaternes interesse og svarer til forventningerne hos både industrien og turisterne. Alle aktioner i dette forslag har én fællesnævner: de kan ikke iværksættes på lokalt, regionalt eller nationalt plan med et tilfredsstillende resultat. Desuden sigter de mod at styrke sammenhængen mellem andre fællesskabsforanstaltninger. Alle de foreslåede aktioner vil skabe værditilvækst. Forslaget rummer resultaterne af høringen om grønbogen om Den Europæiske Unions betydning for turismen(5), der blev forelagt og drøftet på det europæiske forum for turisme den 8. december 1995(6) og tager højde for evalueringen af handlingsplanen, der er baseret på en uafhængig evaluering, foretaget af en ekstern konsulentvirksomhed(7). Det er i tråd med konklusionerne i Kommissionens rapport til Rådet om civilbeskyttelse, turisme og energi, hvori det fastslås, at handling på dette område "kan optrappes inden for de eksisterende rammer i traktaten"(8). (3) (4) (5) (6) (7) (8) Rådets afgørelse 86/664/EØF om indførelse af en konsultations- og samarbejdspro cedure på turistområdet af 22. december 1986, EFT nr. L 384 af 31. 12. 1986, s. 52, Rådets afgørelse 89/46/EØF om et handlingsprogram for Det Europæiske Turistår af 21. december 1988, EFT nr. L 17 af 21. 1. 1989, s. 53, Rådets afgørelse 92/421/EØF af 13. juli 1992 om en Eb-handlingsplan for turisme, EFT nr. L 231 af 13. 8. 1992, s. 26. Jf. Eurostat-GD XXIII, Tourism in Europe, Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer, Luxembourg, 1995 og Tourism in the European Union - Key figures 1994-95, Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer, Luxembourg, 1996. KOM(95) 97 endelig udg. af 4. april 1995. Jf. GD XXIII's arbejdsdokument, Consultation on the basis of the Green Paper - A further step towards recognition of Community action to assist tourism, Europæisk Forum for Turisme, 1995. om Rapport KOM(95) 166 endelig udg. Jf. SEK(96) 496 endelig udg. af 2. april 1996, s. 6. af EF-handlingsplanen evalueringen turisme, for Det er et svar på mange af de anmodninger, der er fremsat af Europa-Parlamentet(9), Det Økonomiske og Sociale Udvalg(10) og for nylig Regionsudvalget(11), som understreger den sti gende opmærksomhed, turismen er genstand for, hvilket skal ses i lyset af den tiltagende bekymring, som der har været givet udtryk for fra turismesektorens side med hensyn til de udfordringer, som vækst og beskæftigelse udgør. Det tager også hensyn til turisternes behov og behovet for beskyttelse af natur- og kul turarven. Nærværende forslag, der er baseret på traktatens artikel 235, har til formål at udarbejde et flerårigt program til støtte for europæisk turisme (PHILOXENIA), som skal løbe over en fireårig periode fra 1. januar 1997. Dets endelige mål er at stimulere kvaliteten af og konkurrenceevnen i europæisk turisme med henblik på at bidrage til vækst og beskæftigelse. For at sikre en målrettet fremgangsmåde og en række sammenhængende aktioner opdeles denne målsætning i fire langsigtede og syv kortsigtede målsætninger, hvilket fremgår af nedenstående programmodel. Denne tabel illustrerer det foreslåede program i forhold til målsætningernes komplementaritet og den nære forbindelse mellem målsætningerne og de modsvarende aktioner. (9) (10) (U) Jf. beslutning om Turismen på vej mod år 2000 (EFT nr. C 44 af 14. 2. 1994, s. 61), beslutning om beretning fra Kommissionen om Fælles aktioner med indvirkning på turismen (EFT nr. C 18 af 23. 1. 1995, s 159 og beslutning om Kommissionens grønbog om Unionens rolle for turismen (EP 215. 091 endelig udg. ) vedtaget den 25. januar 1996. Jf. initiativudtalelsen om turisme af 4. august 1994 (SEK 453/94), EFT nr. C 393 af 24. 9. 1994, og udtalelsen om Unionens rolle for turismen (SEK/976/95), EFT nr. C 301 af 13. 11. 1995, s. 68. Se udtalelse om Kommissionens grønbog om Unionens rolle for 16. november 1995 (CdR 376/95). turismen af PROGRAMMODEL Endelig målsætning Målsætninger på længere sigt Målsætninger på kort sigt Aktioner Forbedring af kvalitet og konkurrenceevne i europæisk turisme med henblik på at bidrage til vækst og beskæftigelse A. Forbedring af kendskabet til europæisk turisme 1. Udvikling af turismerelateret information 2. Indsamling af turismeoply sninger fra andre kilder 3. Lettelse af evaluering af Fællesskabets foranstaltninger med indvirkning på turisme ~* Europæisk sta- tistisk system for turisme * Enqueter, under søgelser og teo retiske/praktiske analyser * Europæisk forsk nings- og doku mentationsnetværk * Etablering af et juridisk og finan sielt overvågnings system B. Forbedring af det juridiske og finan sielle klima for turismen 1. Styrket samarbejde med medlemsstat erne, industrien og andre implicerede C. Forbedret kvalitet i europæisk turisme 1. Fremme af bære dygtig turisme 2. Fjernelse af hin dringer for turismeudvikling * D. Forøgelse af an tallet af turister fra tredjelande 1. Markedsføring af Europa som turist mål Organisering og opfølgning af regelmæssige møder (tek niske/emneorien terede møder, rundbords konferencer, europæiske forum mer) Lokalinitiativ- netværk Miljøvenlige for valtningssystemer Europæisk pris Indkredsning af hindringer og ud arbejdelse af hen sigtsmæssige løsninger Støtte til flerårige markedsførings kampagner Programmet beskæftiger sig med katalytiske aktioner, som supplerer og støtter dem, der er iværksat inden for andre fællesskabspolitikker og -programmer02* (se tabellen nedenfor) såvel som ved foranstaltninger truffet på nationalt plan(13). Overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet er endvidere garanteret ved fastlæggelsen af udvælgelseskriterier, der er udformet med henblik på at undgå foranstaltninger, som ikke sikrer Fællesskabet værditilvækst. Partnerskab og samarbejde med og høring af medlemsstaterne og turismeindustrien er af grundlæggende betydning for et vellykket program. (12) (13) Jf. årsberetningerne fra Kommissionen om Fælles aktioner med indvirkning på turismen, KOM(94) 74 endelig udg. af 6. april 1994 og KOM(96) 29 endelig udg. af 5. februar 1996. Jf. årsberetninger fra OECD om Tourism policy and international tourism. 8 FÆLLES AKTIONER TIL FORDEL FOR TURISMEN PHILOXENlA-programmets målsætninger på mellemlang/kort sigt A. Forbedring af kendskabet til turisme - Aktioner under andre fællesskabs politikker* af betydning for turismen Indsamling og formidling af harmonise rede statistikker (arbejdsprogram om fællesskabsstatistikker) - Rådets direktiv om turismestatistikker (4,5 mio ECU 1995-1997) Supplerende aktioner (Flerårigt turismeprogram) - Europæisk statistisk system for turisme - Enqueter, undersøgelser, teoretiske/prak tiske analyser - Forsknings- og dokumentationsnetværk om turisme Juridisk og finansiel overvågning - - Organisation og opfølgning af regel mæssige møder med medlemsstater, industri og andre interesserede parter (tekniske/emneorienterede møder, rundbordskonferencer, europæiske forummer) Værditilvækst - Sammenlignelige, rettidige, mere tilgængelige og brugervenlige data og oplysninger - Udnyttelse af synergi - Øget gennemslagskraft af fællesskabsforanstaltninger med indvirkning på turismen - Forbedring af europæisk samarbejde og høringsprocedure - Øget bevidsthed om fællesskabsforanstaltninger med indvirkning på turismen - Fremme af aktioners komplementaritet - Netværk for lokalinitiativer - Miljøvenlige forvaltningssystemer - Europæisk pris - Effektiv indførelse af begreberne bæredygtighed, overførsel og formidling af bedste fremgangsmåder - Øget bevidsthed om bæredygtig udvikling Diverse EF-politikker og -programmer (dvs. forbrugerpolitik, indre marked, miljø, transport, beskæftigelse, almen uddannelse og erhvervsuddannelse, F&U) Strukturfonde (EFRU mal 1: 3 313 mio ECU for 1994-1999, mål 2: 491 mio ECU for 1994-1996, mål 5b: 788 mio ECU for 1994-1999 (EUR12, heraf 462 mio ECU fra EFRU, resten fra EUGFL), mal 6: 34,9 mio ECU for 1995-1999. ESF 360 mio ECU for 1994-1999) Fællesskabsinitiativer* * - 5. EF-handlingsprogram for miljø, LIFE (samlet budget 400 mio ECU), kystom råder og turisme (650 000 ECU i 1994) - Forskningsprojekter om miljobeskyttelse og bevarelse af den europæiske kulturarv (4 419 mio ECU i 1994), beskyttelse af kulturarven (7 195 mio ECU for 1994) B. Forbedring af det juridiske og finansielle klima for turismen C. C. 1 Forbedring af kvaliteten i europæisk turisme Fremme af bæredygtig turisme C. 2 Fjernelse af hindringer for turismeudvikling D. Forøgelse af antallet af turister fra tredjelande D. 1. Markedsføring af Europa som turistmål - HELIOS IÏ ("Turisme for alle") Fremme af bedste fremgangsmåder - Øget mobilitet, fremme af solidaritet - Overførsel af bedste fremgangsmåder - Støtte til flerårige markedsføringskam - Markedsføring af Europa som pagner attraktivt turistmål side om side med nationale kampagner Beretning fra Kommissionen om fælles foranstaltninger med indvirkning på turismen KOM(96) 29 endelig udg. af 5. februar 1996. Størstedelen af Fællesskabets initiativer, bortset fra RETEX, anerkender turismerelevante foranstaltninger som støtteberettigede. For at sikre effektiviteten af de aktioner, der er planlagt under det foreslåede program, prioriteres det højt, at de som princip fungerer samlet med partnerskab som driftsform. De foreslåede aktioner sætter fokus på den tekniske fremgangsmåde med det formål at: muliggøre enqueter og undersøgelser af fælles interesse til gavn for europæisk turisme fremme udveksling af erfaringer og bedste fremgangsmåder, både blandt de ansvarlige offentlige myndigheder og blandt turismevirksomheder i medlemsstaterne anspore til aktioner og projekter af europæisk dimension, som kan fungere som demonstrationsprojekter og anvendes som eksempler i hele Europa. Med henblik på at sikre en forsvarlig og effektiv forvaltning af programmet vil Kommissionen foretage en nøje evaluering af alle de trufne foranstaltninger. Kommissionen opstiller in- dikatorer(14) med henblik på at sikre effektiv gennemførelse, overvågning og evaluering hele vejen igennem, navnlig med henblik på: at analysere aktionernes effektivitet, især på grundlag af lønsomhedskriterier at styrke procedurerne med hensyn til udvælgelse og overvågning af undersøgelser og projekter at anvende resultatindikatorer for hver type planlagt aktion i forhold til de målsæt ninger, den refererer til. Endvidere vil der undervejs blive udarbejdet overvågningsrapporter og ved afslutningen eva lueringsrapporter, sidstnævnte baseret på en ekstern kilde. Styrkelsen af konsultationsproceduren (hvori deltager både medlemsstaterne, industrien og andre interesserede parter) vil også bidrage til en mere gennemskuelig og effektiv overvågning og iværksættelse af programmet. AFSNIT II: MÅLSÆTNINGER OG FORESLÅEDE AKTIONER A. FORBEDRING AF KENDSKABET TIL EUROPÆISK TURISME Der er helt klart behov for nøjagtige oplysninger, hvis man skal træffe korrekte beslutninger, både med hensyn til den private sektors investeringer og den offentlige sektors udvik lingspolitik. Dette er navnlig tilfældet for turismen, i betragtning af dens fortsatte hurtige vækst, dens flygtighed, industriens tværnationale karakter og dens potentielle indvirkninger (både negative og positive). Mange af de aktuelle oplysninger er fortsat meget spredte og bliver ikke i tilstrækkelig grad hverken formidlet eller udnyttet fuldt ud. Den effektive formidling af data, når disse er indsamlet, er også højt prioriteret i dette program. (14) Jf. punkt 9. 3 i finansieringsoversigten, der er vedlagt forslaget som bilag. 10 Med henblik på at forbedre kendskabet til europæisk turisme kræves en bred vifte af op lysninger. De omfatter: sammenlignelige statistiske data med henblik på præcis sporing og analyse af tvær europæiske turisme (antal, udgifter, strømme, tendenser, turisttyper osv. ) markedsundersøgelser med henblik på afdækning og vurdering af eksisterende og spirende markedsmuligheder forskningsbaserede oplysninger af teknisk art til støtte for udvikling og/eller forvaltning af turismen målrettede oplysninger af teknisk karakter om aktuel god praksis, forvaltnings- spørgsmål, demonstrationsprojekter, nye arbejdsmetoder osv. forbrugerbaserede oplysninger om kvalitetskrav, turismeerhvervenes ydeevne osv. Disse oplysninger kræves for en forskelligartet gruppe af brancher og organisationer inden for turisme. De omfatter ministerier, nationale turismeorganisationer, regionale og lokale myn digheder, den private sektor, brancheorganisationer, universiteter og forskningsinstitutter osv. Endnu findes der ikke ret mange af den type oplysninger på europæisk plan. Et forbedret kendskab til turisme på europæisk plan vil gøre det lettere at analysere turismen som et bredere fænomen, at sikre integreringen af relevante oplysninger og muliggøre en systematisk vurdering af Fællesskabets foranstaltninger med indvirkning på turismen. Med en sådan helhedsløsning kan Kommissionen forbedre effektiviteten af sine turismerelaterede aktiviteter og give beslutningstagerne en bedre forståelse af turismespørgsmålene. Et væsent ligt element ved anvendelsen af disse oplysninger er formidlingen af de oplysninger, man får. A. 1 Udarbejdelse af turismerelateret information Det arbejde, som Kommissionen siden 1990 har udført i samarbejde med EU- og EFTA-med- lemsstater har resulteret i væsentlige fremskridt, for det første udviklingen af statistiske indikatorer for turisme og for det andet udarbejdelsen af specifikke fællesskabsdækkende statistiske rammer. 1995-direktivet(I5) om indsamling af statistiske oplysninger giver grundlag for et europæisk statistisk system for turisme Dette direktiv gennemføres nu af medlems staterne med Kommissionens støtte. Det foreslås, at det udvikles yderligere ved at gøre data mere tilgængelige og brugervenlige. Desuden vil der blive indarbejdet en ny årlig turisme- undersøgelse i "Eurobarometer", og dette vil give yderligere generelle data som supplement til dem, der er et resultat af direktivet. Yderligere forskning vil blive gennemført, hvor det er hensigtsmæssigt, efter en nærmere analyse af behov og i samarbejde med berørte industri organer, hvor det er relevant. (15) EFTnr. L 291 af 6 12. 1995 11 Aktioner Konsolidering af det europæiske statistiske system for turisme og forbedring af adgangen til pålidelige og ajourførte statistikker. Udarbejdelse af enqueter og undersøgelser samt teoretiske/praktiske analyser under hensyntagen til turismeerhvervets behov. A. 2. Indsamling af oplysninger på turismeområdet fra andre kilder Mange organisationer er involveret i at levere tekniske oplysninger om turisme. Disse ud arbejdes af lokale/regionale/nationale turismeorganisationer, nationale/europæiske erhvervs sammenslutninger, større virksomheder, forskningscentre, ekspertsammenslutninger, doku- mentationstjenester og internationale organisationer som f. eks. Verdensturismeorganisationen, OECD, UNESCO og Europarådet. Effektiv adgang til og formidling af en stor del af disse oplysninger kan være besværlig, hvorfor de ikke altid kommer den brede offentlighed til gode. Det foreslås at etablere et europæisk forsknings- og dokumentationsnetværk, som skal ind samle eksisterende oplysninger og give mulighed for større udbredelse af disse. Dette netværk ville få pålagt følgende aktivitetstyper: udvikling af en omfattende database for turismerelaterede publikationer og anden information etablering af et referencepunkt for alle EU-oplysninger om turisme distribution af andre relevante oplysninger efter aftale med relevante deltagende organisationer funktion som specialiseret rådgivningstjeneste. Netværket ville være samlingspunkt for en række leverandører og via elektroniske eller andre midler muliggøre en bedre formidling af forskningsresultater til alle interesserede parter. Navnlig vil det: bistå ved identificeringen af spørgsmål, som endnu ikke er undersøgt til bunds, og skabe mulighed for, at Kommissionen træffer relevante foranstaltninger iværksætte yderligere aktioner til behandling af eventuelt opståede problemer sikre, at forskningsprojekter på fællesskabsplan supplerer hinanden, at man undgår dobbeltarbejde og gør bedst mulig brug af disponible oplysninger og ressourcer. Aktion Etablering af et europæisk forsknings- og dokumentationsnetværk inden for turisme. 12 A. 3. Lettelse af evalueringen af fællesskabsforanstaltninger med indvirkning på turismen Aktioner på turismeområdet, som iværksættes under andre fællesskabsprogrammer, er af betydelig relevans for industrien. Men eftersom de centrale politiske områder, hvorunder denne støtte gives, ofte har en bredere kontekst, tages der ikke altid hensyn til turismen på den mest effektive måde. I betragtning af turismens forskelligartede natur kan fællesskabspolitikkens mange instru menter i stort omfanf påvirke industrien. Disse virkninger kan ikke altid forudses med nøjagtighed og kan på lang sigt tjene til at forringe Europas konkurrencemæssige stilling. Koordinering af de forskellige programmer med indvirkning på turisme bør fortsættes og konsolideres i overensstemmelse med gældende regler og interne procedurer. Med den målsætning at forbedre indvirkningen af lovgivning og instrumenter, som direkte og indirekte påvirker turismen, giver dette forslag metoder til: at vurdere hensigtsmæssigheden af en hvilken som helst relevant foranstaltning og at reagere i overensstemmelse med den sædvanlige beslutningsprocedure at garantere sammenhængen i Fællesskabets foranstaltninger som helhed at øge effektiviteten af disse foranstaltninger i praksis. Der vil blive lagt vægt på indsamling, udvælgelse og formidling af oplysninger via etablering af en juridisk og finansiel overvågningsordning, som gør Kommissionen, i samarbejde med alle berørte parter, i stand til nøje at overvåge indvirkningen af de forskellige fællesskabs institutioners forslag og beslutninger på europæisk turismes konkurrenceevne. Antallet og forskelligartetheden af disse foranstaltninger med indvirkning på turisme er tilstrækkeligt grundlag for etablering af en sådan ordning, som yderligere ville øge be vidstheden om Fællesskabets aktiviteter og lette strategiske beslutninger hos både offentlige og private turismeorganisationer. Aktion Etablering af en juridisk og finansiel overvågningsordning med henblik på systematisk evaluering af Fællesskabets foranstaltninger på turismeområdet. Kort sagt vil Fællesskabets aktioner til forbedring af kendskabet til turisme have fire væsentlige fordele: effektiv indsamling af de oplysninger, som i øjeblikket er tilgængelige på mange for skellige niveauer lettere og mere nøjagtig påvisning af behovene med henblik på yderligere analyse 13 mindre dobbeltarbejde og større komplementaritet i den forskning, der udføres på fællesskabsplan uvildighed ved udarbejdelse og formidling af oplysninger forøgelse af multiplikatoreffekten gennem stordriftøkonomi. B. FORBEDRING AF DET JURIDISKE OG FINANSIELLE KLIMA FOR TURISMEN B. l. Styrkelse af samarbejde med medlemsstaterne, erhvervslivet og andre berørte parter En forudsætning for en øget konkurrenceevne i europæisk turisme er, at man sikrer et "turismevenligt" klima. Dette kan løst defineres som et klima, hvor turismens betydning anerkendes, hvor der gennemføres hensigtsmæssige politikker, og hvor andre relaterede juridiske og finansielle instrumenter fuldt ud tages i betragtning. Turismen er af natur så forskelligartet, at den omfatter forskellige typer aktiviteter, som dækker over 100 forskellige brancher, der kanaliserer turismeudgifterne ud i hele økonomien. Virksomhederne rangerer fra et lille antal multinationale selskaber til et enormt antal SMV'er. Yderligere indebærer turismen visse andre aspekter som f. eks. stærk afhængighed af anvendelse af både offentlige goder og infrastruktur. Ingen af de involverede parter i turismen kan derfor alene skabe dette "turismevenlige" klima. Succesen afhænger delvis af etablering og udvikling af partnerskaber, som går på tværs af og samler forskellige niveauer og sektorer. Det er i øjeblikket ofte vanskeligt for virksomheder og organisationer i bunden af pyramiden at fremkalde og påvirke disse partnerskaber, hvilket skyldes industriens forskelligartethed og de ofte svage vertikale og horisontale forbindelser mellem og inden for sektorerne. En partnerskabskultur igennem de mange niveauer og sektorer inden for turismen har kun i begrænset omfang været praktiseret med held, og det er endnu ikke blevet et almindeligt anvendt princip. I betragtning af de mange involverede organisationer og potentialet for synergi er der tydeligvis et behov for at stimulere samarbejde og koordinering, hvis sam arbejdet var mere effektivt. Tværnationale partnerskaber byder på en reel mulighed for at sætte denne proces i gang på europæisk plan. Navnlig er hensigten med dette forslag at udvikle følgende: en mandatudvidelse for Det Rådgivende Udvalg, der blev nedsat i 1986 med henblik på at lette udveksling af oplysninger, konsultation og samarbejde, således at udvalget kan bistå Kommissionen ved programmets gennemførelse regelmæssige møder inden for etablerede væsentlige dele af industrien, med henblik på at fremme offentlige/private partnerskabsaktioner på nationalt, regionalt og lokalt plan 14 emneorienterede møder med repræsentanter for de største europæiske organisationer og/eller førende virksomheder i Europa vedrørende tekniske anliggender særlige arbejdsgrupper, som samler eksperter fra forskellige organisationer med hen blik på at sikre effektiv teknisk bistand ved gennemførelsen af dette programs ele menter. Disse rammer sigter mod at tage udgangspunkt i den sektorspecifikke fremgangsmåde, som er almindelig inden for turismen, og giver mulighed for, at de involverede parter kan forene deres bestræbelser med større virkning og finde løsninger på aktuelle problemer. Endvidere kan denne type samarbejde byde på reelle muligheder for at behandle fælles spørgsmål, som man finder i mange eller alle medlemsstater. Når denne fremgangsmåde kombineres med Kommissionens ekspertise og andre specifikke aktioner, som er indeholdt i dette og andre programmer, skulle man få betydelige positive resultater. Samtidig med at dette program hovedsagelig beskæftiger sig med konkurrenceevnen i europæisk turisme, er der behov for at behandle andre bredere spørgsmål, som f. eks. den såkaldte "sexturisme", som fortsat har en negativ indvirkning på industriens image. Af hensyn hertil og i betragtning af den store bekymring i det internationale samfund over den fortsatte eksistens af organiseret "sexturisme" med børn som deltagere, bør man være særlig omhyggelig med udarbejdelse og styrkelse af turismeindustriens adfærdskodeks og selvregulerende mekanismer imod en sådan praksis såvel som med støtte til initiativer til forebyggelse heraf. Aktion Organisering og opfølgning af regelmæssige møder med de berørte parter med henblik på at styrke samarbejdet på europæisk plan og på at øge kendskabet til fællesskabs initiativer (tekniske/emneorienterede møder, rundbordskonferencer, europæiske fo rummer). C. FORBEDRING AF KVALITETEN I EUROPÆISK TURISMEINDUSTRI 1 betragtning af eksistensen af andre fællesskabspolitikker, som allerede inden for deres funktionsområde har taget højde for visse turismerelaterede spørgsmål, vil fremme af bæredygtig turisme og fjernelse af hindringer for turismens udvikling blive prioriteret højt. C l. Fremme af en bæredygtig turisme Turismen fremtræder helt anderledes end andre europæiske industrier. For det første er turismeaktiviteter meget spredte og dækker alle regioner i Unionen. For det andet er turistattraktioner ofte koncentreret i visse zoner, ofte genstand for intens sæsonbetinget brug og udsat for udviklingspres. En vellykket udvikling af turismen, navnlig med hensyn til 15 lokaludvikling og jobskabelse(16), er afhængig af de ansvarliges evne til at forvalte væksten. Kun en attraktiv række serviceydelser i omgivelser, som byder på naturlige og kulturelle attraktioner, vil på lang sigt sikre en udvikling af overlevelsesdygtig turisme. Derfor er det nødvendigt med en langt mere rationel anvendelse af Europas natur- og kulturarv. Gennemførelsen af en bæredygtig udvikling inden for europæisk turisme er af afgørende betydning. Dette er udtrykkeligt erkendt i andre fællesskabsprogrammer, navnlig dem der ved rører miljø og kultur. Der vil blive taget behørigt hensyn til "European Spatial Development Perspective" (planen for udvikling af EU-området), hvori et af de højst prioriterede områder er den fornuftige og bæredygtige forvaltning af natur- og kulturarv. Der er også behov for her at overveje de særlige omstændigheder i forbindelse med de lande, der modtager støtte fra Samhørighedsfonden. Dette er navnlig tilfældet i de mindre udviklede regioner, hvor turisme ofte anføres som en af støttepillerne i udviklingspolitik. Der vil derfor blive taget behørigt hensyn til disse regioners særlige behov ved gennemførelsen af følgende aktioner. Strategisk og integreret planlægning på hensigtsmæssige niveauer samt anvendelsen af tekniske "instrumenter" til behandling af særlige problemer kan yde et vigtigt bidrag til en bæredygtig og afbalanceret udvikling af turismen. Samtidig med at der er udført megen forskning i, hvordan man skal nå frem til en mere bæredygtig turisme, skal der stadig gøres en hel del for at fremme den praktiske anvendelse af begrebet. På lokalt plan kan en række teknikker anvendes, idet man forener turismeudvikling og beskyttelse af natur- og kulturarv, hvilket medvirker til at tackle problemet med koncen trationen af turisme i tid og rum. For at forbedre effektiviteten af sådanne instrumenter bør man være særlig opmærksom på: adgang til ekspertise, som forefindes uden for det pågældende område, udveksling af erfaringer og overførsej af knowhow regelmæssig rapportering om belastning ved og indvirkning af turisme på naturlige og kulturelle ressourcer på grundlag af permanente og systematiske observationer engagering af lokalbefolkningen såvel som turismeinteresserne i udarbejdelsen og gennemførelsen af en turismeudviklingspolitik. Det er derfor hensigtsmæssigt at fremme efterlignelsesværdige lokalinitiativer, som er gearet til forsvarlig forvaltning af besøgsstrømme, samtidig med at man stimulerer netværks samarbejde for disse initiativer. Dette ville give mulighed for en effektiv tværregional og/eller tværnational formidling af de bedste fremgangsmåder. Værditilvæksten ved disse aktioner består i formidlingen af de bedste fremgangsmåder og multiplikatoreffekten, som vil blive udviklet gennem netværksarbejde. (16) Jf. Kommissionens meddelelse om En europæisk strategi udviklings- og beskæftigelsesinitiativer, EFT nr. C 265 af 12. 10. 1995, s 3. til fremme af lokale 16 Endvidere er det af afgørende betydning at opmuntre individuelle aktører - eller grupper af aktører - til at vedtage miljømæssige foranstaltninger vedrørende deres umiddelbare "territorium". Ansporende foranstaltninger kan fremme gennemførelsen af nyskabende god praksis inden for bæredygtig turisme og, mere præcist, med hensyn til miljøvenlige forvaltningssystemer i turistfaciliteter. Endelig vil udviklingen af en bæredygtig turisme blive fremmet ved stimulering af konkurrence mellem turistmål. Ved uddelingen af en "Europæisk Pris for Turisme og Miljø" (hvert andet år) vil man kunne finde frem til de bedste initiativer og offentliggøre dem. Dette vil føre til en øget bevidsthed hos både erhvervslivet og den brede offentlighed om betydningen af en rationel anvendelse af naturlige og kulturelle ressourcer. Sådanne konkrete og målrettede aktioner, omend de er begrænset til turismeområdet, skulle sikre den praktiske anvendelse af begrebet bæredygtig turismeudvikling. Aktioner Støtte til lokale initiativer, der som formål har en fornuftig forvaltning af turisme strømmen og fremme af netværkssamarbejdet mellem dem. Støtte til indførelse af miljøvenlige forvaltningssystemer på turistindkvarteringssteder. Indførelse af en "europæisk turisme- og miljøpris" (hvert andet år). C. 2. Fjernelse af hindringer for turismens udvikling Kvalitetsspørgsmålet hænger sammen med det store udvalg af produkter, som tilbydes turisterne. Europa har stor tiltrækningskraft på grund af sine mangfoldige kulturer, landskaber, historiske forløb og folkeslag. I de senere år har flere faktorer påvirket turismens udvikling, f. eks. : højere disponibel indkomst, større uafhængighed, større fritid flere ferier af kortere varighed en stigende kræsenhed, efterhånden som turister udforsker nye områder og kræver mere variation i ferievalgene og tilbud om flere aktiviteter i ferierne. Dette har sat skub i turismeudviklingen og resulteret i en række særlige former for turisme (helse-, forretnings-, kultur-, landdistrikt-, byturisme osv). Alligevel står disse former for turisme over for vanskeligheder med hensyn til deres integrering i turismesystemet. For at fjerne de hindringer, som disse former for turisme står over for, vil aktionerne bestå af indkredsning af disse hindringer og evaluering af deres indvirkning, idet man lukker op for udvikling af projekter, som vil give europadækkende løsninger, der kan overføres. 17 Den videre udvikling af disse former for turisme betyder en række nye fordele for europæisk turisme: opfyldelse af de nye behov og krav hos turisterne løsninger på problemerne med koncentration af turister i tid og rum udvikling af visse regioner og områder i Unionen støtte til traditionelle turismeaktiviteter og oprettelse af nye erhverv og nye serviceydelser. Endvidere kan en sådan aktion bidrage væsentligt til forbedringen af konkurrenceevnen i europæisk turisme som helhed, både fordi den viser den store variation i de europæiske turismeprodukter (dvs. hovedparten af amerikanske turister kommer til Europa af hovedsagelig kulturelle årsager) og fordi den vil bidrage til at erobre en større andel af verdensmarkedet (dvs. forretnings-, helseturisme). Et andet emne som med held kan tages op - i hele Fællesskabet - er adgangen for forskellige befolkningsgrupper (ungdom, ældre og handicappede) til turisme. 1 denne forbindelse er det af afgørende betydning at tage hensyn til de forventninger, som disse "kategorier" af turister navnlig giver udtryk for, med henblik på at gøre turismen mere tilgængelig for dem, eftersom en fællesskabsaktion ved at medvirke til eliminering af fysiske og psykiske hindringer for mobilitet kan medvirke til at udvide turismen til at omfatte disse "kategorier". Opfyldelsen af disse turistgruppers specifikke behov kan bidrage væsentligt til en bedre kvalitet inden for europæisk turisme såvel som til at styrke solidariteten mellem Unionens borgere. Fællesskabets indsats vil være koncentreret om indkredsning af de problemer, som disse grupper står over for med hensyn til adgang til turisme, såvel som udviklingen af projekter med nyskabende løsninger, der kan overføres. På begge områder kan Fællesskabets indsats betyde en væsentlig værditilvækst, eftersom det drejer sig om anliggender, der berører alle medlemsstater. Det er værd at understrege her, at lignende former for aktioner med betydeligt held har været iværksat under handlingsplanen til fordel for turisme. Aktioner Indkredsning af de væsentligste af de hindringer på europæisk plan, som forskellige turismeformer og særlige turistkategorier (f. eks. unge, ældre og handicappede) støder på; udarbejdelse af hensigtsmæssige løsninger. 18 D. FORØGELSE AF ANTALLET AF TURISTER FRA TREDJELANDE D. l. Markedsføring af Europa som turistmål Foranstaltninger, som henvender sig til særlige markeder, nemlig markedsføring af Europa som turistmål, er et vigtigt element i bestræbelserne på at tiltrække turister fra tredjelande til vort kontinent. Den offentlige sektor spiller en påviselig og accepteret rolle for markedsføringen af turismen. Denne kan foregå på lokalt eller regionalt plan såvel som på nationalt og tværnationalt plan. Den offentlige sektor finder det nødvendigt at optræde som støtte for den private sektor, hovedsagelig på grund af industriens forskelligartede og sektoropdelte karakter, som kan forhindre at en gennemført "varemærkning" eller præcise budskaber bliver effektivt slået fast på tredjelandes markeder I de fleste tilfælde udføres denne opgave af de nationale turisme organisationer, som organiserer deres egne markedsføringskampagner. Samtidig med at det er helt logisk, at en national turismeorganisation blandt andet har til opgave at markedsføre et land og dets regioner, erkendes det også, at lande kan arbejde effektivt sammen om at markedsføre en "over-national" destination. "Europa" er accepteret som en sådan destination af både etablerede markeder, som f. eks. USA, og andre i hastig vækst, som f. eks. Japan. Den nuværende situation er, at hver medlemsstat organiserer sine egne markedsførings kampagner. Parallelt hermed styrer European Travel Commission (ETC) sine markedsførings kampagner, som imidlertid dækker mange flere lande end Unionens medlemsstater. Netop denne situation, kunne retfærdiggøre kampagner og andre støtteaktioner på unionsplan, som kunne sætte focus på Europas tiltrækningskraft og være til stor gavn for turismeindustrien i EU. Formålet med aktioner, der iværksættes, vil ikke være at erstatte markedsføringsbestræbelserne i de enkelte lande i Europa eller at fremlægge markedsføringsmateriale for noget bestemt land. Målet vil snarere være at se emneorienteret på Europas store mangfoldighed og pluralisme og præsentere de mange muligheder, der findes, for besøgende fra tredjelande. Det bør også bemærkes, at de begivenheder, som vil finde sted inden og i løbet af år 2000, vil give væsentlige muligheder for at øge antallet af turister fra tredjelande. Den foreslåede aktionstype kan derfor beskrives som en supplerende ramme for både med lemsstaternes og den private sektors individuelle aktioner. Disse organer vil muligvis også ønske at supplere de EU-dækkende aktioner ved at kæde deres egne markedsføringsbe- stræbelser sammen. Aktionerne vil være baseret på følgende principper: mere langsigtet filosofi og forpligtelse en målrettet fremgangsmåde med et lille antal veldefinerede aktioner fremme af industrielle partnerskaber EU-midler vil fungere som katalysator, hvilket vil stimulere yderligere finansiel støtte (sponsorstøtte) og således skabe værditilvækst. Kommissionen vil arbejde nært sammen med nationale turismeorganisationer og andre europæiske markedsføringsorganer på turismeområdet som f. eks. ETC vedrørende: opstilling af generelle retningslinjer for markedsføring udvikling og iværksættelse af strategier for fælles foretagender evaluering af foranstaltninger, herunder indirekte gavnlige virkninger, og andre mar- kedsføringsniveauer. Samarbejdet mellem Kommissionen og dens partnere bør formaliseres i en rammeaftale, hvori man opstiller betingelserne for en sådan markedsføring. Af hensyn til effektiviteten bør Kommissionens deltagelse i et sådant samarbejde være betinget af, at alle partnere går ind på en procedure for beslutningstagning ved kvalificeret flertal. Aktion Støtte til flerårige markedsføringskampagner i lande og/eller områder i kraftig udvik ling, med stor udgående turisme samt inddragelse af sponsorer i forbindelse hermed. 20 Forslag til RÅDETS AFGØRELSE om det første flerårige program til støtte for turismen i Europa PHILOXENIA (1997-2000) (Tekst af betydning for EØS) RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 235, under henvisning til forslag fra Kommissionen(1), under henvisning til udtalelse fra Europa-Pari am entet(2), under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg(3), under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget(4), og ud fra følgende betragtninger: På baggrund af turismens stigende betydning og dens karakter erkendes det, at den kan bidrage til opfyldelse af Fællesskabets mål og navnlig til vækst og beskæftigelse, til en styr kelse af den økonomiske og sociale samhørighed samt fremme af den europæiske identitet; Fællesskabets foranstaltninger bør fremme den europæiske turismes kvalitet og konkur renceevne under hensyntagen til opfyldelsen af turisternes behov og en rationel udnyttelse af natur-, infrastruktur- og kulturressourcerne og dermed bidrage til en afbalanceret og bæredyg tig udvikling af turismen; Rådet vedtog den 13. juli 1992 afgørelse 92/421/EØF(5) vedrørende en EF-handlingsplan for turisme (1993-1995); denne afgørelse udløb den 31 december 1995; (i) (2) (3) (4) (5) EFT nr. L 231 af 13. 8. 1992, s. 26. 21 i forbindelse med nævnte afgørelse har Kommissionen forelagt Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget årsrapporter om EF-foranstaltninger med indvirkning på turismen for 1993 og 1994; i forbindelse med nævnte afgørelse har Kommissionen forelagt Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget en evalueringsrapport, herunder en ekstern revision, vedrørende gennemførelsen af handlingsplanen for turisme; Kommissionen har vedtaget en grønbog om Den Europæiske Unions betydning for turismen og dermed stimuleret en indgående og bredspektret høring; konklusionerne heraf, der blev fremlagt på et forum for europæisk turisme den 8. december 1995, viser, at der er enighed om, at mulighederne for at sikre kontinuiteten i Fællesskabets indsats inden for turisme skal udnyttes, at der er behov for at rationalisere denne indsats, og at den kan forstærkes; i beslutninger af 18. januar 1994(6), 15. december 1994(7) og 13. februar 1996(8) og udtalelser af 15. september 1994(9) og 14. september 1995(l0) har henholdsvis Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg bekræftet behovet for at styrke Fællesskabets indsats for turisme og har anmodet om en virkelig mellem- og langsigtet strategi for turismen; Regions udvalget anlægger i sin udtalelse af 16. november 1995(11) det synspunkt, at et mere aktivt, bedre koordineret fællesskabsbidrag er nødvendigt for at klare den dynamiske udvikling af turismen og rækkevidden af turistaktiviteter; det er nødvendigt, at de aktioner, der gennemføres under dette program og de andre relevante fællesskabsprogrammer og initiativer, som berører turismen, er indbyrdes konsistente og supplerer hinanden; Kommissionen skal bistås af det rådgivende udvalg, der er nedsat ved Rådets afgørelse 86/664/EØF(12); det udvalg, der er nedsat ved artikel 3, stk. 2, i afgørelse 92/421/EØF, bør derfor opløses; de foranstaltninger, som er omfattet af denne afgørelse, og som er i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 3 B, stk. 2, bidrager gennem samarbejde og ko ordinering til at forøge værdien af den indsats, som gøres af de involverede parter på lokalt, regionalt, nationalt og internationalt plan, hvorved den europæiske turisme får mulighed for at løse sine problemer og udnytte sine mangfoldige muligheder; Fællesskabet bør fremme viden om turisme, således at beslutningstagerne bedre kan planlægge deres strategi og vurdere virkningen af gennemførelsen af den; (6) (7) (8) (9) (10) (,1) (12) EFT nr. C 44 af 14. 2. 1994, s. 61. EFT nr. C 18 af 23. 1 1995, s. 159. EFT nr. C EFT nr. C 393 af 31. 12. 1994, s. 168. EFT nr. C 301 af 13. 11. 1995, s. 68. EFT nr. C EFT nr. L 384 af 31. 12. 1986, s. 52. 22 der bør gennem et styrket samarbejde skabes "turismevenlige" lovgivningsmæssige og finan sielle rammer for at fremme den europæiske turisme; Fællesskabet bør forøge kvaliteten af den europæiske turisme gennem nyskabende og stimulerende aktioner i forbindelse med fremme af bæredygtig turisme og fjernelse af hindringerne for turismens udvikling; markedsføring af Europa som turistdestination bør bidrage til at forøge antallet af turister fra tredjelande; på baggrund af turismens betydning for de associerede lande i Central- og Østeuropa og for Cypern og Malta bør dette program åbnes for disse lande; de aktioner og initiativer, som tages med hensyn til turisme i forbindelse med samarbejdet mellem Den Europæiske Union og Middelhavslanderne, skal vises særlig opmærksomhed, som det den 27. og 28. november 1995; af Barcelona-deklarationen arbejdsprogrammet vedtaget fremgår og under hensyn til evalueringen af gennemførelsen af det foregående handlingsprogram for turismen og til den erfaring, som Fællesskabet indtil nu har indhentet på dette område, er det derfor nødvendigt at vedtage et flerårigt program for en 4-årig periode og at tildele til strækkelige ressourcer til, at målene kan nås; traktaten indeholder ingen anden hjemmel for vedtagelsen af denne afgørelse end artikel 235 - TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: Artikel 1 Et flerårigt fællesskabsprogram til støtte for turismen i Europa (PHILOXENIA) vedtages for en periode på fire år regnet fra 1. januar 1997. Artikel 2 1. Det i artikel 1 omhandlede program, som omfatter de aktioner, der er anført i bilaget, skal gennem koordinering og samarbejde som overordnet målsætning have at fremme europæisk turismes kvalitet og konkurrenceevne for at bidrage til vækst og beskæf tigelse. Programmets specifikke målsætninger er følgende: at forbedre viden om turisme at forbedre de juridiske og økonomiske rammer for turismen at højne kvaliteten i europæisk turisme at øge antallet af turister fra tredjelande. 23 2. Budgetmyndigheden fastlægger de disponible bevillinger for hvert regnskabsår. Artikel 3 1. Kriterierne for ydelse af finansiel støtte fra Fællesskabet omfatter ud over kriterierne i traktatens artikel 3 B, stk. 2, følgende kriterier: aktionerne skal være omkostningseffektive aktionerne skal være baseret på samarbejde, så vidt muligt af tværnational karakter aktionerne skal have en betydelig indvirkning på Fællesskabets turisme eller i hvert fald kunne overføres til dette plan der skal tages hensyn til princippet om bæredygtig udvikling. 2. Aktionerne skal iværksættes i samarbejde med de nationale myndigheder og om nødvendigt med de regionale og/eller lokale myndigheder for at tage hensyn til turismens betydning for den regionale og/eller lokale udvikling. Artikel 4 Følgende vedtages efter proceduren i artikel 5, stk. 2: prioriteringen ved udvælgelsen af aktioner proceduren ved indgivelse af ansøgninger om fællesskabsstøtte i ekstraordinære tilfælde fællesskabsstøtten til andre aktioner end dem, der er nævnt i bilaget, når de opfylder de i artikel 2 anførte målsætninger og er i overensstemmelse med den i første led omhandlede prioritering. Artikel 5 1. 2. Kommissionen bistås af Det Rådgivende Udvalg for Turisme, der er nedsat ved afgørelse 86/664/EØF. Det ved artikel 3, stk. 2, i afgørelse 92/43 l/EØF nedsatte udvalg opløses. Kommissionens repræsentant forelægger udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal træffes. Udvalget afgiver en udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan fastsætte under hensyn til, hvor meget det pågældende spørgsmål haster, i givet fald ved afstemning. Udtalelsen optages i mødeprotokollen; derudover har hver medlemsstat ret til at anmode om, at dens holdning indføres i mødeprotokollen. 24 Kommissionen tager størst muligt hensyn til udvalgets udtalelse. Den underetter udvalget om, hvorledes den har taget hensyn til dets udtalelse. Artikel 6 1. 2. Dette program er åbent for deltagelse af de associerede lande i Central- og Østeuropa i overensstemmelse med betingelserne i tillægsprotokollerne til de associeringsaftaler om deltagelse i fællesskabsprogrammer, der skal indgås med disse lande. Dette program er åbent for deltagelse af Cypern og Malta på grundlag af supplerende bevillinger efter samme regler som dem, der gælder for de EFTA-lande, der er part i EØS-aftalen, og efter procedurer, der skal aftales med disse lande. Artikel 7 En gang årligt efter vedtagelsen af programmet forelægger Kommissionen i en rapport til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget de væsentligste af de foranstaltninger vedrørende turisme, der er vedtaget eller gennemført af Fællesskabet. Artikel 8 Kommissionen evaluerer regelmæssigt resultaterne af programmet Denne evaluering skal så vidt muligt omfatte de målelige resultater af programmet og foretages i overensstemmelse med kriterierne i artikel 3. På grundlag af denne evaluering forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet - og det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget til orientering - en foreløbig rapport senest tre år efter programmets begyndelse og en endelig rapport senest tolv måneder efter programmets udløb. Udfærdiget i Bruxelles, den På Rådets vegne Formand 25 BILAG AKTIONER TIL STØTTE FOR EUROPÆISK TURISME A. Forbedring af viden i turismeområdet A. 1 Udarbejdelse af turismerelateret information Konsolidering af det europæiske statistiske system for turisme og forbedring af adgangen til pålidelige og ajourførte statistikker. Udarbejdelse af undersøgelser samt teoretiske og praktiske analyser under hensyn til turismeerhvervets behov. A. 2 Indsamling af oplysninger på turismeområdet fra andre kilder Etablering af et europæisk forsknings- og dokumentationsnetværk inden for turisme. A. 3 Lettelse af evalueringen af fællesskabsforanstaltninger med indvirkning på turismen Etablering af en juridisk og økonomisk overvågningsordning med henblik på systematisk evaluering af Fællesskabets foranstaltninger på turismeområdet. B. Forbedring af det juridiske og finansielle klima for turisme R1 Styrkelse af samarbejdet med medlemsstaterne, erhvervslivet og andre berørte parter Organisering og opfølgning af regelmæssige møder med de berørte parter med henblik på at styrke samarbejdet på europæisk plan og at øge kendskabet til fællesskabsinitiativer (tekniske/emneorienterede møder, rundbordskonferencer, europæiske forummer). C. Cl Forøgelse af kvaliteten i europæisk turismeindustri Fremme af en bæredygtig turisme Støtte til lokale initiativer, der som formål har en fornuftig forvaltning af turismestrømmen, og fremme af netværkssamarbejdet mellem dem. Støtte til indførelse af miljøvenlige forvaltningssystemer på turistindkvarte ringssteder. Indførelse af en "europæisk turisme- og miljøpris" (hvert andet år). 26 C 2 Fjernelse af hindringer for turismens udvikling Indkredsning af de væsentligste af de hindringer på europæisk plan, som forskellige turismeformer og særlige turistkategorier (f. eks. unge, ældre og handicappede) støder på; udarbejdelse af hensigtsmæssige løsninger. D. Forøgelse af antallet af turister fra tredjelande D. l Markedsføring af Europa som turistmål Støtte til flerårige markedsføringskampagner i lande og/eller områder i kraftig udvikling, med stor udgående turisme samt inddragelse af sponsorer i forbin delse hermed. 27 FINANSIERINGSOVERSIGT 1. Aktionens betegnelse Forslag til Rådets afgørelse om det første flerårige program til støtte for turismen i Europa (1997-2000) - PHILOXENIA 2. Budgetpost B5-325. 3. Retsgrundlag EF-traktatens artikel 235. 4. Beskrivelse af aktionen 4. 1 Aktionens generelle formål At fremme den europæiske turismeindustris kvalitet og konkurrenceevne med det formål at bidrage til vækst og beskæftigelse. 4. 2 Varighed 4 år: 1997-2000. 5. Klassifikation af udgifterne/indtægterne 5. 1 Ikke-obligatoriske udgifter. 5. 2 Opdelte bevillinger. 6. Udgifternes/indtægternes art Bidrag til samfinansiering (indtil 60% af de støtteberettigede udgifter) med andre finansieringskilder fra den offentlige og/eller private sektor. Erhvervelser eller tilskud til aktioner (indtil 100%), der skal udføres på Kommissionens vegne, og som på grund af deres særlige omfang ikke kan realiseres på anden måde, f. eks. undersøgelser, møder samt informations- og publiceringsværktøjer til udbredelse af resultaterne af Fællesskabets aktiviteter inden for turisme. Midlerne tildeles efter udvælgelse af projekter på grundlag af indkaldelser af bud og forslag, der med jævne mellemrum offentliggøres i De Europæiske Fællesskabers Tidende. 28 De sidstnævnte udgifter må ikke overstige 30% af den samlede ansøgte be villing til gennemførelse af programmet. 7. Finansielle virkninger 7. 1 Beregningsmetode for de samlede omkostninger ved aktionen (forholdet mellem de individuelle omkostninger og de samlede omkostninger) Overslaget over omkostningerne er baseret både på den erfaring, der er indhøstet i forbindelse med tidligere regnskabsår, og som fremgår af evalue ringen af EF-handlingsplanen for turisme (Rådets afgørelse 92/42l/EØF), og på en mere rationel udnyttelse af ressourcerne, der skal opnås ved en målrettet indsats. Beregningsmetoden er baseret på et detaljeret skøn over hver enkelt af nedenfor beskrevne aktioners behov under hensyntagen til den pågældende aktions særlige karakter og omfang. 29 7. 2 Omkostningernes fordeling på aktionens elementer vejledende beløb Fordeling 1997 1998 1999 0,35 0,35 0,04 p. m. 0,5 0,2 0,53 0,2 A. Forbedring af kendskabet til turisme 0,45 Statistik, enqueter og undersøgelser 0,25 Europæisk forsknings- og dokumentationsnetværk 0,06 Juridisk og økonomisk overvågning B. Forbedring af det juridiske og finansielle klima for turisme RI Styrkelse af samarbejdet med medlemsstaterne, industrien og andre berørte parter Organisering og opfølgning af regelmæssige møder C. Forbedring af kvaliteten i europæisk turismeindustri Cl Fremme af en båredygtig turisme Lokale initiativer til forvaltning af turismestrømmen og etablering af netværk Miljøvenlige forvaltningssystemer p. m. 1,0 Europæisk "turisme- og miljøpris" C 2 Fjernelse af hindringer for turismens udvikling Fremme af god praksis 0,5 D. Forøgelse af antallet af turister fra tredjelande D. I. Markedsføring af Europa som turistmål Markedsføringskampagner I ALT p. m. 4,045 4,0 6,160 3,6 7,180 p. m. p. m. 0,5 p. m. 0,455 p. m. 0,40 2,0 1,0 1,0 Forpligtelsesbevillinger i løbende priser i mio ECU I ALT 2000 0,5 0,2 1,980 (a) 0,85 (b) p. m. 0,1 (c) 0,415 1,515 (d) 2,0 5,0 (c) 0,5 1,0 1,0 (f) 2,0 (g) 2,0 3,955 (h) 1,0 7,615 8,6 (i) 25,0 30 (a) (b) (c) (d) (e) (f) (g) Bidrag til samarbejde med Eurostat: 200 000 ECU om året (1998-2000). 1997 er allerede dækket af 1995-forpligtelserne. Bidrag til Eurobarometer. 10 sæt spørgsmål (udgift pr. spørgsmål: 10 000 ECU) til 4 enqueter. Anslåede udgifter til 2 årlige undersøgelser: 200 000 ECU. I den forbindelse skal Publikationskontoret udarbejde 12 publikationer til udbredelse af oplysningerne; gennemsnitlige omkostninger pr. udgivelse: 15 000 ECU. Bidrag til etablering af et netværk og opfølgning: 250 000 ECU det første år og 200 000 ECU hvert af de følgende år. Tilpasning af software, der skal fungere som teknisk støtteværktøj: 40 000 ECU. Ekstern evaluering af gennemførelsen af turismeprogrammet: 60 000 ECU. Udgifter til et papirbaseret/elektronisk nyhedsbrev: 43 750 ECU om året (i alt 175 000 ECU). 12 publikationer, håndbøger og rapporter, der skal offentliggøres via Publikationskontoret: i gennemsnit 15 000 ECU (i alt 180 000 ECU). Organisering af et årligt europæisk forum (500/600 deltagere): 140 000 ECU om året x 4 (560 000 ECU). Deltagelse i en række store internationale turismemesser (bidrag til stande og seminarer): 12 x 50 000 ECU (i alt 600 000 ECU). Netværk: 200 000 ECU. Bidrag til 20 større europæiske projekter (omkostninger pr. projekt: i gennemsnit 240 000 ECU). Bidrag til 10 europæiske projekter (omkostninger pr. projekt: 100 000 ECU). i gennemsnit Bidrag til de to foranstaltninger i de enkelte medlemsstater: UK, Fl, 1, ES, DE = 120 000 ECU x 5; L = 48 000 ECU; øvrige = 96 000 ECU x 9; teknisk bistand og rådgivning: 488 000 ECU. (h) 15 europæiske projekter (i gennemsnit 263 000 ECU). (i) Kampagner: Der skal tilføjes 8,6 mio ECU til sponsorering (samlede udgifter til kampagner. 17,2 mio ECU): 1 066 666 kontakter etableret via dagspressen (3 ECU pr. kontakt) = 3,2 mio ECU 700 000 kontakter etableret via tidsskrifter (10 ECU pr. kontakt) = 7 mio ECU 582 666 kontakter etableret via frikald (12 ECU pr. kontakt) = 7 mio ECU (heraf skal 10-15% gå til turisme fra Japan og USA). 31 7. 3 Forfaldsplan for forpligtelsesbevillingerne/betalingsbevillingerne 1997 1998 1999 2000 I ALT 4,045 7,180 6,160 7,615 25,0 i mio ECU 1,45 1,4 1,195 p. m. p. m. 4,045 - 3,180 2,5 1,5 p. m. 7,180 - - 2,9 2,0 1,260 6,160 - - - 3,5 4,115 7,615 1,45 4,58 6,595 7,0 5,375 25,0 Forpligtelses bevillinger Betalings bevillinger 1997 1998 1999 2000 Følgende regnskabsår I ALT 8. Forholdsregler mod svig Specifikke kontrolforanstaltninger Samtlige de aktioner, der skal finansieres af Fællesskabet, gennemføres ved indkaldelser af bud og forslag, som offentliggøres i De Europæiske Fælles skabers Tidende. Kontrol med udførelse af projekter, levering af udstyr og korrekt anvendelse af tilskud foretages af Kommissionens tjenestegrene inden betalingen under hensyntagen til kontraktmæssige forpligtelser og ud fra principperne om forsvarlig finansiel og overordnet forvaltning. Bestemmelser om forholdsregler mod svig (kontrol, aflæggelse af midtvejs- og slutrapporter osv. ) skal medtages i alle aftaler eller kontrakter, der indgås mellem Kommissionen og betalings- modtagerne. 9. Oplysninger om cost/effectiveness 9. 1 Specifikke og kvantificerbare mål, målgruppe Forslagets mål og aktioner omfatter både resultaterne af høringen på grundlag turismen af grønbogen om Den Europæiske Unions betydning for (KOM(95) 97 endelig udg. af 4. 4. 1995) og af evalueringen af EF-handlings- planen for turisme 1993-95 udført af en ekstern konsulent. For at sikre deres effektivitet bygger de i det foreslåede program planlagte foranstaltninger på principperne om samordning og partnerskab. Det gælder især tilskyndelses- og katalysatoraktioner, som tager sigte på at komplettere og effektivisere de aktioner, der gennemføres i forbindelse med andre politikker og fællesskabsprogrammer, såvel som nationale og regionale foranstaltninger. Dets generelle og specifikke mål skal ses i denne sammen hæng. Der tages i forbindelse med disse mål højde dels for det ansvar, der 32 påhviler hvert af de involverede administrative niveauer, dels for nødvendig heden af at optimere virkningerne af aktionerne ud over selve programmets rækkevidde. Programmet er således blot et incitament til de forskellige initiativer. I de foreslåede aktioner lægges der vægt på den tekniske indfaldsvinkel med det formål at: gøre det muligt at foretage enqueter og undersøgelser af fælles interesse om europæisk turisme fremme udveksling af erfaringer og god praksis, både mellem de an svarlige offentlige myndigheder og turismeoperatører i medlemsstaterne tilskynde til iværksættelse af foranstaltninger og projekter, der har karakter af demonstrationsaktioner og kan tjene som eksempel på europæisk plan. Målgruppe I princippet vil de påtænkte aktioner kunne være af interesse for hele turismeindustrien i EU såvel som for de offentlige myndigheder på nationalt, regionalt og lokalt plan. Aktiviteter, der direkte har med turisme at gøre, tegner sig i EU for over 9 mio job (dvs. 6% af alle beskæftigede), 5,5% af BNP og 1/3 af alle eksporterede tjenesteydelser. Det skønnes, at over 2 millioner virksomheder er direkte involverede i aktiviteter inden for turisme. I lyset heraf og under hensyntagen til de menneskelige og finansielle res sourcer, der står til rådighed, skal midlerne og initiativerne - for at undgå at sprede dem og for at give dem størst mulig virkning - koncentreres om aktioner af middelstor og stor rækkevidde, der involverer hovedaktørerne på hvert af de berørte områder. F. eks vil man hvert år organisere et europæisk forum med deltagelse af over 500 betydningsfulde beslutningstagere inden for europæisk turisme og i den forbindelse rådføre sig med og inddrage de mest repræsentative erhvervsorganisationer på turismeområdet (ca. 40 har aktiviteter på europæisk plan). Dette ventes at give en direkte multiplikatoreffekt på hele den repræsenterede befolkning. Man antager, at de regionale myndigheder i de regioner, der er mest afhængige af aktiviteter inden for turisme, vil kunne drage fordel af foranstaltningerne. Ved deltagelse i tre store internationale turismemesser og opfølgning heraf vil man kunne etablere direkte kontakter til i alt 300 000 besøgende og udstillere. 33 9. 2 Begrundelse for aktionen Turismeindustrien er generelt præget af" uensartethed, og aktionerne til støtte for turisme er meget spredte. Det er derfor nødvendigt at investere i et program på fællesskabsniveau, som kan tilskynde til en bedre koordination af aktionerne. De aktioner, der påtænkes i forbindelse med det foreslåede program, kompletterer. foranstaltninger på nationalt plan i alle medlemsstater, der sigter mod at styrke turismens økonomiske og sociale betydning, at udvikle en strukturel samhø righed og tilskynde til oprettelse af repræsentative organisationer for denne aktivitet, samtidig med at de forbedrer kvaliteten af den service, der tilbydes kunderne generelle foranstaltninger, der henhører under Fællesskabets beføjelser eller er forbundet med gennemførelsen (jf. KOM(96) 29 endelig udg. af 5. 2. 1996). specifikke politikker af dets 9. 3 Overvågning og evaluering af aktionen Der er planlagt forskellige aktioner til evaluering af de aktioner, der gennemføres: en costbenefitanalyse streng kontrol med udvælgelse og overvågning af undersøgelser og projekter anvendelse af "resultatindikatorer" for hver aktionstype i forbindelse med dens specifikke mål. Herudover vil der blive udarbejdet en overvågningsrapport og en slutevaluerings- rapport, denne sidste på grundlag af en ekstern revision. Ved lige fra programmets vedtagelse at etablere en tids-/køreplan for de fire år, der er tale om, hvori de relevante administrative etaper og evalueringer også indgår, ønsker man at sikre en bedre forvaltning af og kontrol med gennemførelsen, navnlig for så vidt angår de nødvendige finansielle forpligtelser/betalinger. Styrkelsen af høringsprocessen (der involverer både medlemsstaterne, turismeindustrien og andre berørte parter) skal sikre en mere gennemsigtig og effektiv overvågning og gennemførelse af programmet. Den efterfølgende evalueringsproces vil blive baseret på anvendelsen af et sæt objektivt kvantificerbare indikatorer for resultaterne af aktiviteterne, dvs. hvorvidt de opfylder de specifikke mål, der er fastlagt i programmet. 34 Vigtigste resultatindikatorer Dækning: antal medtagne variabler (mindst 64) og lande (alle EU- og EFTA- landc). geografisk opdel ingsni veau (NUTS II/III) Pålidelighed: opgivet fejlmargen (3-5%), dækning i procent af samlet relevant område (90%) Tilgængelighed/anvendelse: faktisk anvendelse af de forskellige værktøjer: publikationernes antal og udgivelseshyppighed (statistik: 2 årlige, 1 måned lig; undersøgelser: 3 om året), tidsinterval mellem referenceperiode og oplys ningernes tilgængelighed (officielle statistikker: T + 9 år, T + 3 måneder; EU-undersøgelser: T + 3 ar) Faktisk dækning (mindst 60% af de relevante oplysninger stammer fra andre kilder). Anvendelse af netværket: antal deltagere (mindst 50 fra mindst alle EU- og EFTA-landc), forskellige emneområder (60), antal input-/output- transaktioner (500). Årlig vurdering af brugernes tilfredshed på grundlag af en intern undersøgelse Vigtigste slutresultater Specifikke/kortfristede mål/ Aktioner A. Forbedring af kendskabet til turisme A. 1 Udarbejdelse af turismerelaterede analyser Konsolidering af det europæiske statistiske system Udarbejdelse af enqueter, undersøgelser samt teoretiske og praktiske analyser Færdiggørelse af databasen over grundlæggende indikatorer for udbud og efterspørgsel inden for turisme; turismeafsnittet i Eurobarometer, teoretiske og praktiske analyser samt markedsorienterede rapporter, udarbejdelse af kommunikationsværktøjer A. 2 Indsamling af oplysninger fra andre kilder Etablering af et europæisk forsknings- og dokumentationsnetværk Et interaktivt netværk/oplysninger fra andre relevante kilder 35 A. 3 Lettelse af evalueringen af fællesskabsforanstaltninger med indvirkning på turismen Juridisk og økonomisk overvågning Udvikling af software til et overvågningssystem; skemaer til evaluering af fællesskabsforanstaltningers indvirkning på turismen; regelmæssig rapportering til den arbejdsgruppe, der er etableret på tværs af tjenestegrenene Frist for udarbejdelse og implementering af overvågningssystemet (T + 9). Antal behandlede og arkiverede dossierer (200). Andre tilknyttede tjenestegrene i Kommissionen (alle). Faktisk anvendelse (intern undersøgelse af brugernes tilfredshed). Hyppighed af møder på tværs af tjenestegrenene (4 om året), deltagernes antal og forskellige baggrund (mindst 10 tjenestegrene) 36 B. Forbedring af det juridiske og finansielle klima for turisme RI Styrkelse af samarbejdet med medlemsstaterne, industrien og andre berørte parter Organisering og opfølgning af regelmæssige møder Møder med og rapportering til medlemsstaterne og industrien, årlige rapporter om fælles skabsforanstaltninger med indvirkning på turismen. Organisering og opfølgning af regelmæssige møder, deltagelse i store turismemesscr, seminarer og konferencer Forbedring af det omfang, hvori fællesskabsforan staltninger med indvirkning på turismen gennemføres på nationalt plan; udarbejdelse af nationale foranstaltnin ger, der er forenelige med fællesskabsforanstaltninger ne, og som fremmer turismeerhvervene. Antal anmodninger om information, indbragte klager og opfølgning heraf. Antal rekvirerede/sendte rapporter. Hyppighed af møder (3 om året med medlemsstaterne og 3 om året med andre berørte parter); deltagernes antal og forskellige bag grund (alle EU- og EFTA- lande, repræsentanter for mindst 40 organisationer). Forbedring af kendskabet til fællesskabsforanstaltninger med indvirkning på turismen på grundlag af en specifik evaluering 37 C. Forbedring af kvaliteten i europæisk turismeindustri Cl Fremme af en bæredygtig turisme Netværk af lokale "laboratorier" for teknikker til forvaltning af turismestrømmen Udvikling af innovative projekter, etablering af netværk Implementering af miljøvenlige forvaltningssystemer Europæisk "turisme- og miljøpris" C2 Fjernelse af hindringer for turismens udvikling Fremme og overførsel af god praksis Udvikling af innovative projekter D. Forøgelse af antallet af turister fra tredjelande DA Markedsføring af Europa som turistmål Flerårige markedsføringskampagner Udarbejdelse og anvendelse af markedsførings-, informations- og kommunikationsværktøjer Antal forelagte applikationer, antal og relevans af partnere/om råder involveret i de finansierede projekter (dækning af alle med lemsstater); opfølgning af Fællesskabets finansielle støtte Antal og relevans af partnere involveret i de finansierede projekter (dækning af alle med lemsstater), antal identificerede/anvendte modeller; opfølgning af Fællesskabets finansielle støtte (andre anvendelser af mindst 60% af de identificerede innovative modeller) Stigning i internationale turismestrømme/udgifter. Sponsorering i % af det samlede budget (mindst 50%), antal kontakter i forhold til målgruppen (10-15%), udgifter pr. kontakt; dækning i forhold til det samlede målområde, nationale og regionale myndigheders komplet terende anvendelser i forbindelse med deres specifikke kampagner 38 10. Udgifter til administration (budgettets del A, sektion 111) Den faktiske mobilisering af de nødvendige administrative ressourcer afhænger af Kommissionens årlige beslutning vedrørende ressourceallokeringen, der tager hensyn til antallet af ansatte og de tillægsbeløb, der godkendes af budgetmyndigheden. Yderligere begæringer må på ingen måde foregribe Kommissionens beslutning med hensyn til ressourceallokeringen. 10. 1 Personalemæssige konsekvenser Ansættelsesforhold Ansatte, der skal beskæftiges med forvaltningen af aktionen Fastansatte Midlertidigt ansatte A B C Tjeneste mænd eller midlertidigt ansatte Andet personale lait 10 2 4 16 2 2 4 Heraf Varighed Eksisterende personale i det/den pågældende GD/afdeling 8 1 3 6 18 Yderligere personale 4 1 1 -4 2 Som det fremgår af ovenstående tabel, svarer det ekstra personale til: i alt 6 nye stillinger (4A, IB, IC) 4 ud af disse 6 stillinger kan skaffes gennem konvertering: 3A, IC. I betragtning af at 1997 bliver det sidste år for gennemførelsen af konverterings programmet, skal konverteringen finde sted i 1997. For så vidt angår budgettet er nettostigningen i menneskelige ressourcer derfor begrænset til 2 stillinger. 39 10. 2 Samlede finansielle konsekvenser for så vidt angår ekstra personale j Beløb 494 092 Tjenestemænd Midlertidigt ansatte Andet personale (anfør budgetpost) Beregningsmetode i ECU IA x 72 778 IB x 50 745 (om året) 123 523 I alt 123 523 x 4 494 092 10. 3 Andre administrative udgifter som følge af aktionen Budgetpost A-2510 - Det Rådgivende Udvalg. repræsentanter for medlemsstaterne (jf. udkast til afgørelse, artikel 5, stk. 1) Beløb 414 540 (125 100) Beregningsmetode 695 x 15 = 10 425 x 3 (årlige møder) = 31 275 x 4 = 125 100 i ECU - Tekniske udvalg (jf bilag til udkast til afgørelse, afsnit B) (289 440) 804 x 30 = 24 120 x 3 (årlige møder) = 72 360 x 4 = 289 440 A-130 192 000 lait 606 540 500 (gennemsnitlige udgifter pr. tjenesterejse) x 8 x 12 (gennem snitligt årligt antal tjenesterejser pr. person) = 48 000 48 000 x 4 = 192 000 40 ISSN 0254-1459 KOM(96) 168 endelig udg. DOKUMENTER DA 16 Katalognummer: CB-CO-96-211-DA-C ISBN 92-78-03843-1 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg 41