title: Rapport om utvärderingen av gemenskapens handlingsplan för stöd till turismen 1993-95 - Rådets beslut 92/421/EEG

eurovoc_concepts:
EU policy
action programme
project evaluation
tourism

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 30. 04. 1996 KOM(96) 166 slutlig RAPPORT OM UTVÄRDERINGEN AV GEMENSKAPENS HANDLINGSPLAN FÖR STÖD TILL TURISMEN 1 9 9 3 - 95 RÅDETS BESLUT 9 2 / 4 2 1 / E EG (framlagt av kommissionen) I 1. 2. INLEDNING I gemenskapens treåriga handlingsplan för stöd till turismen som man enades om den 13 juli 1992 erkände man vikten av turismen och skapade en ram så att gemenskapen särskilt skulle kunna stödja dess utveckling. 1 I handlingsplanen för stöd till turismen (hädanefter i stora drag att fastställde man gemenskapssatsningar ska "planen") stärka den horisontala inriktningen på gemenskapens och medlemsstaternas politik, turismen i genomföra särskilda åtgärder och samordna de åtgärder som vidtas på andra enheter inom kommissionen. I planen tog man fasta på gemenskapens roll när det gäller att förbättra kvaliteten och konkurrenskraften på turistområdet och att en gemensam inriktning på turism inom både gemenskapen och medlemsstaterna skulle kunna främja en bredare utveckling av gemenskapen i både ekonomiska och sociala termer. Avsikten med detta dokument är att avge en rapport om utvärderingen av planen. Detta följer av artikel 6 där det slås fast att kommissionen ska genomföra en sådan utvärdering och rapportera till rådet och Europaparlamentet. Det slutdatum som specificerades i artikel 6 för att få fram rapporten var den 30/6/1995. Eftersom man inte kunnat hålla denna tidsplan, har förseningen medgivit en mer utförlig utvärdering av planen än vad som skulle ha varit fallet om man hade följt den ursprungliga tidsplanen. Även om man tar hänsyn till denna försening, hade emellertid den externa utvärderaren enbart möjlighet att fullständigt utvärdera resultaten av de första två åren av planen vilket motsvarar 55 % av de totala betalningsåtagandena som gjorts inom ramen för planen. De satsningar som finansierades under planens andra år var i allmänhet avslutade först i slutet av 1995, medan de flesta satsningar som finansierades under 1995 påbörjades i slutet av detta år. 3. Detta dokument är ett svar på en självständig utvärdering av planen som har gjorts av externa konsulter. Deras slutrapport godtogs av kommissionen den 26/2/1996 och är uppbyggd på följande sätt: Sammanfattning av huvudrekommendationerna. resultaten och Rådets beslut 92/421/EEG, EGT nr L 23, 13. 8. 92 Avsnitt 1 Inledning. Avsnitt 2 Programmodell för planen. Avsnitt 3 Teknisk utvärdering av av satsningarna. Avsnitt 4 Administrativa aspekter och operationella aspekter. Avsnitt 5 Utvärdering av de olika avtalsparterna. Bilagor. 4. Kommissionen ger i detta sammanhang sitt svar på konsulternas rapport och använder sig av den ram som utvecklats i den första delen av rapporten under rubriken "sammanfattning av resultaten och huvudrekommendationerna". Alla de punkter som i detalj diskuteras i denna i huvuddelen av sammanfattning på följande sätt: rapporten återfinns Innehållet i programmet (paragraferna 2-6/sid. i). Turistenhetens roll och marknadspositionering (paragraferna 7 och 8/sid. ii). Överensstämmelse med artikel 4 i handlingsplanen och uppfyllelse av målsättningarna (9-12). Teknisk utvärdering. Administrativa och operationella aspekter (34-41). Nyckelrekommendationer (42-60). 5. 6. I avsnitt II och VII i detta dokument behandlar man därför alla de frågor en efter en som togs upp av konsulterna i deras "sammanfattning av resultaten och huvudrekommendationerna". I de fall där referensnumren står angivna nedan hänvisar dessa till avsnitten i konsulternas sammanfattning, även om man också kan finna mer utförliga kommentarer längre fram i denna rapport. Tre bilagor återfinns I bilaga 1 finns det extrainformation om planen och hur den genomfördes. Bilaga 2 innehåller en analys av hur kostnadsåtagandena fördelade sig inom ramen för planen. Rapporten från konsulterna återfinns i bilaga 3. i slutet av rapporten. inte konsulterna Man anlitade för att närmare undersöka anklagelserna mot hur man skötte arbetet inom enheten för turism under perioden före 1994. Kommissionen, Revisionsrätten och andra myndigheter håller fortfarande på med utredningen. Man bad emellertid konsulterna att hålla i minnet vilken effekt dessa förfrågningar hade på den övergripande anklagelser och effektiviteten vid genomförandet av planen. PROGRAMMETS INNEHALL 7. Kommissionen välkomnar den utvärdering som genomförts av konsulterna och man är ense om innehållet i många av de frågor som togs upp. Detta gäller särskilt konsulternas analys av innehållet i programmet. Paragraferna 2 -5 skisserar svagheterna i beslutets struktur, vilka skapade svårigheter under planens hela livslängd. Här återfinns följande aspekter: i) ii) iii) iv) v) vi) i Lösryckta och osammanhängande åtgärder (återfinns bilagan till planen), Förvirring när det gäller ändamålen (eller målsättningarna) och medlen (eller åtgärderna), Brist på klarhet huruvida några av satsningarna skulle kunna bidra till mer omfattande målsättningar, Ofullständiga eller överlappande åtgärder, För hög ambitionsnivå med resurserna, Brist på kontinuitet under hela treårsperioden. tanke på de tillgängliga 8) ta hänsyn tvungen att I stort instämmer kommissionen i denna kritik. Kommissionen ser emellertid planen som ett resultat av de långa diskussioner som i ett antal konkurrerande prioriteringar. Någon utmynnade turistpolitik inte och en särskild i egentlig mening existerar turiststrategi på EU-nivå är under utveckling. Dessutom var man i planarbetet till medlemsstaternas divergerande synsätt och prioriteringar, den sammansatta karaktären hos olika intressenter när det gäller turism, bristen på tidigare skeden, särskilda satsningar på EU-nivå under subsidiaritetsprincipen och kravet på samstämmighet inom rådet. Kommissionen accepterar tanken att åtgärderna skulle ha kunnat dra nytta av ytterligare analys av både kommissionen och förvaltningskommittén före genomförandet. Detta visade sig vara svårt på grund av programmets kortsiktiga karaktär och de påtvingade begränsningar av budgetreglerna som gällde under det första året (differentierade anslag). I ll T U R I S T E N H E T E NS R O LL O CH " M A R K N A D S P O S I T I O N E R I N G" 9. Paragraferna 7 och 8 i konsulternas rapport hänför sig till turistenhetens roll och mandat. I konsulternas ögon fanns det en avsaknad av marknadspositionering. I stora drag instämmer kommissionen i att man i detta avseende borde sträva efter en högre grad av fokusering och klarhet i framtiden, men man vill också betona att rollen och mandatet är beroende av innehållet i alla beslut man kommit överens om. De erfarenheter som man har av både planen och konsultationerna i samband med grönboken när det gäller turismens roll inom unionen2 har hjälpt till att avgränsa enhetens framtida roll och funktion i sin helhet. I konsulternas rapport ges det ett antal särskilda alternativ till vilken typ av roll som turistenheten skulle kunna spela. 2 COM (95) 97, 4. 4. 95. 5 IV ÖVERENSSTÄMMELSE MED ARTIKEL 4 OCH MÅLUPPFYLLELSE 10. I paragraferna 9 - 12 av konsulternas sammanfattning står det att målsättningarna (artikel 4 av planen) är för högt ställda och ibland vaga. Konsulterna hävdar att de 11 åtgärderna ("policyområden") aldrig hade någon tydlig koppling till dessa målsättningar som var alltför högt ställda och vittomfattande. Dessutom står det klart att målsättningarna på mellannivå och måtten på utfallet antingen saknades eller var dåligt utformade. Kommissionen instämmer i analysen och erkänner att planens karaktär gjorde att den var svår att genomföra. Konsulterna menar att det inte var realistiskt att tro att det med tanke på resurserna och ramverket skulle ha gått att uppfylla målsättningarna på en sådan hög nivå. 11. Konsulterna noterar emellertid att vissa initiativ var framgångsrika, exempelvis arbetet med statistik och samordning, och att dessa framgångar bidrog till att man uppnådde målsättningarna på mellannivå såsom planen förutsatte. Den programanalys som konsulterna genomförde avslöjar också att målsättningarna blandades samman med mekanismerna, i synnerhet när det gäller de "transnationella åtgärderna" vilka presenterades som en åtgärd i bilagan. Denna analys visade hur viktigt det är med en kontinuerlig utvärdering av målsättningarna. En sådan utvärdering omfattar en analys av målsättningarna när det gäller deras inre samstämmighet och hur de är kopplade till måtten på utfallet och riktmärkena. Denna analys kommer att genomföras löpande av kommissionen. Baserade på $e IWomar mm fått; kommer r r Ä Ä ^ a r na i van> nytt pmwt* att presenteras i föijantte hierarkiska form: » Målsättningar på lång sikt. * « Målsättningar på kort sikt som or koppade Ull utförda uppgifter. * fBMtinfàm* P& m®MM$ sikt Särsfctemåttpå^^^ målsättningar mart kommer att mats** ' *. HMmäm <Br. att kmm wNbam verk to mWMPiiMMi^?. V TEKNISK UTVÄRDERING 12. I paragraferna 13 - 33 i konsulternas sammanfattning återfinns resultaten av den tekniska utvärderingen. Denna omfattar en bedömning av alla projekt man beviljat medel till under 1993 och 1994 och 10 fallstudier. Huvuddragen på den tekniska sidan som konsulterna tagit upp visar att i) ii) iii) iv) v) vi) vii) viii) ix) x) kvaliteten på projekten var låg under 1993 men förbättrades avsevärt under 1994, effekten av satsningarna var begränsad i tid, rum och räckvidd, arbetet med statistiken var framgångsrikt, studierna vanligtvis var väl genomförda även om de saknade tydlig behovsanalys, den inbyggda bärkraftigheten efter projektets genomförande ofta inte var särskilt väl övervägd och några projekt tycks man huvudsakligen ha lanserat för att komma åt EU-medel, den kommersiella tillämpligheten i några av projekten inte tycks ha varit särskilt väl genomtänkt, publikationer som har att göra med handikappade turister har uppvisat utmärkta resultat, pilotprojekt för kultur, teknik och yrkesutbildning har uppvisat mer blandade resultat, arbetet med koordineringen kom med ett positivt bidrag när det gäller att uppnå vissa målsättningar på mellannivå, man inte tog tillräcklig hänsyn till små och medelstora företag i några av satsningarna såsom exempelvis teknik. Dessa tio slutsatser tas upp en efter en nedan. 13. Kommissionen är säker på att den metodik som konsulterna använt sig av resulterat i en korrekt teknisk bedömning. Kommissionen medger att projektkvaliteten var låg under 1993 och välkomnar det faktum att kvaliteten på projektet förbättrades avsevärt mellan 1993 och 1994. Man bör också hålla i minnet att det enligt konsulternas bedömning är sannolikt med ytterligare förbättringar i 1995-års arbete. Kommissionen har emellertid den uppfattningen att det finns ett antal aspekter i konsulternas framställning som kanske inte alltid resulterat i det mest korrekta synsättet. Exempelvis motsvarar inte uppgifterna i tabell 3. 1 (s. 13) kommentarerna i paragraf 65 (s. 17). Här hävdar man att projektkvaliteten ligger mellan "låg och genomsnittlig" medan det i tabell 3. 1 framkommer att så inte är fallet och att antalet projekt av hög eller mycket hög kvalitet är ansenligt och uppgick till 44 % 1994. 14. Kommissionen har tagit del av konsulternas åsikt att satsningarnas effekt var begränsad i tid, rum och räckvidd och håller med om principen att det är önskvärt med ett färre antal större satsningar. Konsulterna påpekar emellertid att antalet åtaganden var alltför stort i relation till enhetens storlek och på det hela taget tar man här inte hänsyn till att många av åtagandena var kopplade till samma ämnesområde där man använde sig av standardkontrakt med nedbantad projektledning på grund av åtagandenas likartade karaktär. 40 av totalt 75 åtaganden under 1995 hade exempelvis att göra med statistik och flera av dessa gjordes under identiska förutsättningar i varje medlemsstat. 15. I paragraf 16 hävdar konsulterna också att satsningarna var alltför små för att ha någon påtaglig effekt. Man föreslår emellertid inte någon särskild resursnivå på vilken satsningarna skulle ha blivit mer "markanta". Denna kommentar motsäger man sedan delvis genom att konstatera att några mindre satsningar har varit framgångsrika och kostnadseffektiva. Kommissionen betraktar detta påstående såsom tämligen enkelspårigt (med tanke på det stora antalet variabler som kan ha haft inverkan på projekteffektiviteten) och menar att vissa typer av mindre satsningar kan vara betydelsefulla med tanke på deras snöbollseffekt. 16. Kommissionen har tagit del av konsulternas bedömning att arbetet på statistikområdet har varit framgångsrikt. Detta arbete som genomfördes gemensamt med industrin resulterade i ett direktiv där man enhälligt förordade insamling av jämförbara uppgifter på inom hela EES. 3 Tillfredsställandet av detta medlemsstatsnivå mycket angelägna behov är en avsevärd prestation. Ytterligare arbete på detta område kommer att göras under de kommande åren. 17. Konsulterna konstaterar att /' vanliga fall genomfördes studierna väl även om de saknade en klar analys av behoven. (Här definierar man "studier" som forskningsarbete som till 100% finansieras av kommissionen. ) Kommissionen håller med om att detta var fallet i en del sammanhang och delvis ett resultat av ovanstående brister i själva planen. Dessutom framkommer det av konsulternas rapport att studierna godkändes eller föreslogs av ledningskommittén och diskuterades med sektorn. Rutinerna för förslagen till och urvalet av studier har modifierats på så sätt att man efter 1994 endast gått vidare med studier som baserats på en entydig bedömning av behoven och resultaten. 18. Konsulterna konstaterar att det fanns en brist på inbyggd bärkraftighet efter projektets genomförande i en del projekt. Kommissionen skulle vilja framföra följande synpunkter: Projekt av den efterfrågade typen är vanligtvis deskriptiva och inriktade på att uppmuntra andra att göra liknande arbete. De skulle emellertid kunna vara lämpliga som satsningar på längre sikt. Innovativa projekt är mer benägna att misslyckas än andra former av åtgärder på grund av karaktären på sådana satsningar. Rådets direktiv 95/57/EG, 23. 11. 95 (EGT nr L 291, 6. 12. 95). Många av effekterna från projekten brukar uppstå på medellång sikt och har inte kunnat noteras i utvärderingen där man undersökte direkt mätbara resultat. Många av resultaten är beroende av effektiva kampanjer som man tänker fortsätta med. Mot bakgrund av detta är kommissionen mycket angelägen att se till att resultatet av det ekonomiska stödet blir så effektivt som möjligt. I projektsviten från 1995 har man tagit sig an denna fråga och reviderade urvalsrutiner har förbättrat kvaliteten på de utvalda projeken. Konsulterna konstaterar också att referenspublikationer kan väldigt snabbt bli inaktuella och kommissionen instämmer i att sådana skrifter borde ha inbyggd bärkraftighet. Enligt konsulternas bedömningar tycks man ha lanserat några utvalda projekt för att "få tillgång till" EU-medel. Detta hänför sig till ett litet antal projekt som valdes ut under 1993 och som undan för undan visade sig vara av dålig kvalitet. Kommissionen instämmer i detta och skulle vilja tillägga att inga slutgiltiga utbetalningar har gjorts till dessa projekt som är under utredning. 19. Konsulterna konstaterade att den kommersiella tillämpligheten hos några av satsningarna inte tycks ha varit fullt genomtänkt. Tidigare i paragraf 18 delade konsulterna upp satsningarna i sådana som främjar "europeiska" tankegångar och sådana som är "kommersiellt intressanta". Medan kommissionen håller med om att det kan vara önskvärt med kommersialisering, är man inte av den uppfattningen att detta var huvudmålsättningen med planen. I verkligheten är det så att nätverk och andra initiativ som främjar informationsutbyte och ökade kunskaper är väsentliga och inte alltid kan göras kommersiellt gångbara omedelbart. Sådana aspekter som korrekt statistik över hela Europa och specifik forskning är förutsättningar för industrins framtid. Det finns också en viktig roll för den offentliga sektorn inom vissa områden såsom miljön där användningen av bidrag för att vårda allmän egendom är accepterad överlag. 20. Kommissionen konstaterade att publikationer som har att göra med handikappade turister har uppvisat utmärkta resultat. Kommissionen skulle också vilja tillägga att ett varierande antal andra initiativ såsom turist- och miljöpriset jämte samordningsfunktionen med andra enheter på kommissionen också har haft betydande och positiva effekter. 21. Konsulterna påstår att pilotprojekt teknik och yrkesutbildning har uppvisat mer blandade resultat. Det var inom dessa verksamhetsområden som de flesta projekt ägde rum och var behäftade med ansenliga kostnader såsom det framgår i detalj av bilaga 2. Kommissionen skulle vilja ifrågasätta konsulternas åsikt i rapporten att de kulturella projekten har minskat eller avlett för kultur, efterfrågan från andra områden. Något sådant kan man inte hävda med någon större precision för närvarande och man riskerar att inte ta hänsyn till tillväxten i stort och inom vissa nischer. Konsulterna konstaterar att vissa teknikprojekt har haft positiva effekter när det gäller att öka användningen av ny teknik. Konsulterna tar upp de engångssatsningar på yrkesutbildningsområdet som genomförts i Central- och Östeuropa (paragraf 27) och erkänner att de kan ha varit effektiva men att de har betraktats tämligen isolerat. Inte desto mindre anser kommissionen att den här typen av yrkesutbildning har sina förtjänster och att det är lika viktigt att på lämpligt sätt täcka in andra liknande regioner som att följa upp verksamheten i den region där yrkesutbildningen ägt rum. Kommissionen erkänner emellertid att det återstår frågor som ska undersökas när det gäller informationsspridning, uppföljning av projektet efter avslutandet och långsiktiga effekter. Ytterligare spridning av resultaten, följd av partnerskap när detta anses lämpligt, kommer att skapa publicitet och uppmuntra till uppföljande satsningar. regi med i kommissionens turistmålsättningar 22. Ett område som blev positivt utvärderat är samordningen av andra satsningar (se paragraf 11). Detta arbete ses av många som den viktigaste aspekten i hela planen. Resultaten av den här omfattande uppgiften varierar men de specifika initiativen, såsom rapporterna om frågor som påverkar turismen4 och ett antal befintliga partnerskap med andra enheter inom kommissionen, har varit särskilt framgångsrika. för Ett exempel gäller samordningsgruppen på människor med speciella behov som fungerade som en länk mellan planen och programmet Helios II. Ett område där kommissionen fortfarande behöver öka turistenhetens direkta inflytande är inom andra etablerade gemenskapsprogram vilka ofta innehåller viktiga turistaspekter. intresse håller I den förbättrade samordningens kommissionen nu mer specifika och tematiska möten med sektorn där politikens innebörd kan diskuteras med enheternas ansvariga och självständiga experter. turistområdet 23. Konsulterna konstaterar i paragraf 33 att en fråga som inte blivit tillräckligt uppmärksammad är huruvida teknikprojekt och andra satsningar haft någon relevans för små och medelstora företag (SMF). Medan man erkänner att SMF på turistområdet inte har varit föremål förslagsgivning, vill kommissionen erinra om att en del sådant arbete, såsom inom små och exempelvis på "hanteringen av avkastningen medelstora företag på turistområdet" faktiskt försökte undersöka hur tekniktillämpningen kunde gå till på SMF. för särskilda uppmaningar till 24. En stor satsning på kampanjer i tredje land lanserades 1993 till en kostnad av 1 miljon ecu. Satsningen bestod av att utveckla en bild COM (94) 74, 6. 4. 1994 och COM (96) 29, 5. 2. 1996. 10 av Europa och en publicitetskampanj. Tanken var att presentera olika gemensamma europeiska teman under ett "tak". Projektet blev lidande på grund av bristande koordinering med andra kampanjer som drevs samtidigt med Europeiska resekommissionen (ETC), en organisation som företräder olika nationella turistorganisationer (NTO). Medan den tekniska kvaliteten på arbetet var hög, var valutan för pengarna, mätt i form av direkta svar, dålig. Detta berodde till stor del på bristen på sponsorer, vilka man ursprungligen hade tänkt sig skulle vara med, men vilket inte blev fallet. Arbetet bestod av forskning i efterfrågan på de framväxande marknaderna utanför Europa och togs upp av konsulterna som ett fruktbart tillägg till de befintliga kunskaperna på detta område. För det tredje offentliggjorde man i augusti 1995 en uppmaning till förslagsgivning angående en kampanjsatsning i Japan. Förhoppningen var att man skulle kunna överföra de nödvändiga resurserna från projektets allmänna budgetpost eller finansiera verksamheten med medlen för I verkligheten var inget av dessa alternativ möjligt och 1996. kampanjen kunde inte genomföras, även om de nödvändiga sponsringsresurserna var garanterade. Alla rekommendationer som konsulterna kom med om kampanjerna kommer man att ta hänsyn till i framtida satsningar. 11 %mwtnM^ïn^vï» kart mm mm MkmmM&mn » välkomnar det faktum m man gjorde taribfffettcte f M Ä i n g ar i hMW mecf om a# «i f&f re ante! &t#flœ pfqjfckt ir eti saral prirxfo håller med om att mm \ Éamida satsningar bör tit stOrm hänsyn ti mâymn m pm det &*$ bfch&v av tfxfåikt Ml pftft&ten* temttm $ä ti ttårtayn ti anm8rW*$ama om teknik, yrkesytbildnmg och kulturella projekt fdf att se ti att dessa får «tömi olrymm# oof? h#$r$ tfnj* tom Ä kommarate «ptcffitoi * * fortsätter med arfretet når det galler spridningen av projektmaterlai fm redan åi&rkr&vt eltèr N*f far #v$it «it å M M vt mM «pm betafats uî ill vissa projekt. iiiiM"ii"tM"i")iiiiiiiiiiiitnwiiiri'iiiHiiiiiiiiiiriiiitMiiiiiiiiiiiMiiiwiMiiir,,T"i iiiirmrr iiiiiirMiiifniiYiifr <H«IIÉHI "•' " " •" -. -•-•••••••-•-•-•••-•-•-•-•-•- VI ADMINISTRATIVA OCH OPERATIONELLA ASPEKTER 25. Till följd av en undersökning av verksamheten på enheten av GD XXIII i mars 1994 och en påföljande granskning av räkenskaperna av det ansvariga generaldirektoratet blev chefen för turistenheten överförd till annan tjänstgöring och därefter suspenderad. I juli 1994 suspenderades tjänsteman och bägge tjänstemännen blev därefter avskedade. Till följd av ytterligare arbete av kommissionens antibedrägerienhet hänsköts dessa ärenden till myndigheterna i ett antal medlemsstater som för närvarande håller på att utreda bedrägerianklagelserna. Resultaten av dessa händelser hade stor betydelse, både när det gäller administratinen av återstoden av planen och kvaliteten på en del av det arbete som påbörjades 1993. också en extra 26. Paragraferna 34 - 41 av konsulternas sammanfattning innehåller resultaten av den administrativa utvärderingen. Där kan man utläsa följande: i) ii) iii) De administrativa förhållandena rutinerna var svaga i början av planen men har förbättrats betydligt därefter. Den administrativa bördan är betungande i relation till direkta arbetsuppgifter såsom projektövervakning etc. Kommunikationslänkarna långsamma. inom GD XXIII är långa och 12 iv) v) vi) Man har haft hög personalomsättning, brist på sakkunskap om turism, undermålig personalutbildning och personalbrist på området för finansiell administration. De rutiner som användes vid genomförandet av planen var alltför betungande med tanke på resurserna. Den finansiella administrationen var undermålig under den första delen men har sedan dess blivit bättre. Kommissionen godtar dessa anmärkningar och skulle vilja tillägga att många av dessa frågor nu har blivit åtgärdade. Likaledes förorsakade händelserna under den första delen av planen avsevärda operationella svårigheter för resten av perioden. 27. När det gäller svaga administrativa arrangemang och rutiner noterar konsulterna att kommissionen har vidtagit åtgärder för att se till att läget förbättras. Dessa omfattar granskning och förstärkning av specifikationer för anbudsinfordringar och uppmaningar till förslagsgivning, standardkontrakt och deklarationsblanketter, urvalsrutiner för både studier och pilotprojekt, övervakningssystem, utvärderingssystem för avslutade projekt, system för utbetalningskontroll. 28. Dessa förändringar har resulterat i ett operationellt system med betydande förbättringar. Dessutom har man minskat en del av den rent administrativa bördan och man håller på med en förnyad genomgång som kommer att möjliggöra för kontaktpersoner att ägna mer tid åt direkt projektledning. Dessa åtgärder omfattar: referenshandledning Framställning av en extern projektledare. Framställning av interna riktlinjer för kontaktpersoner inom enheten. Uppdatering och förbättring av registret över externa konsulter. Upprättande av databaser och andra datoriserade system för arkivering etc. för 29. Konsulterna konstaterar i paragraf 37 att kommunikationslänkarna inom GD XXIII är långa och långsamma. Denna fråga har tagits upp i samband med godkännandet av en ny organisationsstruktur nyligen som kommer att inbegripa ett antal större förändringar. Dessa omfattar en förstärkning av den finansiella administrationen 13 med en separat enhet på generaldirektoratsnivå som ska ha hand om budgeten och den interna kontrollen. En annan ny enhet kommer att bli ansvarig för rättsliga frågor och kontrakt. Det kommer också att ske strukturella förändringar inom själva turistenheten. 30. I paragraf 38 tog konsulterna upp problemen med hög personalomsättning, brist på sakkunskap om turism, undermålig personalutbildning och personalbrist på området för finansiell administration. En del av dessa problem orsakades och förvärrades av händelserna under den första delen av planen. Enheten har förbättrat förhållandena på personalsidan med en högre andel tjänstemän som dessutom utökats med ett antal nationella experter på frågor som rör turism. Personalens utbildningsbehov undersöks kontinuerligt. 31. När det gäller de betungande rutiner som användes vid genomförandet av planen går enheten igenom möjligheterna till att effektivt anpassa det administrativa arbetet så att man ytterligare kan förbättra kvaliteten på resultatet och kostnadseffektiviteten samtidigt som man ser till att allt sker i överensstämmelse med kommissionens gängse rutiner. Av de ovanstående åtgärder som vidtagits av kommissionen framgår det tydligt att den finansiella administrationen som var undermålig under den första delen av planen numera har förbättrats avsevärt. BammanMnin^viô ûrtâûïter ti* fMncÉtafpr man $mpå M «dtotintetaitai emriMt * fdr$$rkta rtftiner mm tfr «H* &$gekter *» ^ e k t w a & 8, * * ny o^ni$atto^$tuklur, nya erifceter mm %c mmmty* f#r & * t f p t t eÄ ooh kiontmktstågor^ ett §kat antal pnstemån som arbetar med nagelfeMÊÈ$BÊiï&> ' - VII HUVUDREKOMMENDATIONER 32. Huvudrekommendationerna återfinns i paragraferna 42 - 60. Konsulterna noterar att man har vidtagit åtgärder i enlighet med många av deras rekommendationer. Eftersom kommissionen redan har svarat på många av dessa påpekanden, återfinns i detta avsnitt endast de områden som ännu inte har tagits upp, nämligen: i) ii) iii) iv) Behov av större partnerskap och möten baserade på specifika frågeställningar, Spridning av resultaten via de befintliga kommittéerna, Behovsinventering av fristående experter, Ökad användning av prestationsmått. 14 Ökad autonomi i vissa operationella sammanhang. Planens årliga cykel. Prioriteringar under 1995. v) vi) vii) viii) Riktlinjer för ett framtida turistprogram. 33. Frågan om partnerskap med externa organisationer har kommissionen redan vidareutvecklat under 1995. Kommissionen håller emellertid med om att de befintliga arrangemangen med industrin ännu så länge inte är ideala och man tänker samarbeta med de berörda för att försäkra sig om att relationerna förbättras. Nära samarbete med turistindustrin kommer att utgöra nyckelkomponenten i alla nya program. intressenterna 34. Likaledes har man redan gjort framsteg på några av de vägar mot ökat samarbete som nämns i konsulternas rapport. Kommissionen instämmer i att spridningen av resultaten är en nyckelaspekt när det gäller värdeförhöjningen. Man kommer tillsammans med de olika kommittéerna att undersöka hur man bäst kan utföra detta. Kommittéerna kommer att fortsätta att ge råd åt enheten när det gäller behovsinventeringen och se till att EU-medel inte används till i form av att dubblera pågående verksamhet. Andra experter, mindre i fortsättningen. Kommissionen är fullt införstådd med en ökad användning av prestationsmått och normer och kommer att integrera sådana i alla nya program. tekniska arbetsgrupper, kommer att anlitas även 35. När det gäller ökad autonomi på vissa operationella områden för enheten, kommer denna fråga att undersökas när det nya organisationsschemat är på plats. Kommissionen är i stort sätt överens om att man endast ska ta sig an rent operationella frågor på enhetsnivå när detta är möjligt. När det gäller planens årliga cykel har denna fråga tacklats under 1995 nu när projekten är mer på längre sikt - upp till tre år - och och kommer man fortsättningsvis att agera på detta sätt. Förslagen från konsulterna när det gäller prioriteringarna för 1996 (paragraf 59) har redan genomförts. Riktlinjerna för en framtida turistorganisation (paragraf 60) har man tagit under övervägande i förslagsutkastet till det nya programmet. 15 Sammanfattningsvis kan mm $äg% att kommissionen mm~mm^pmmmpm*p*p**mvm*pmmtmi!m * * öml^r^rka^rinerak^p^medfuri^ridi^rin, » tillsamman* tmå relevanta ùt$m tinker und$«Äa hur man bitire ken sprida information och uppgifter om projekten så att dessa bättre kan gynna turistindustrin på ett praktiskt pten, ska se t§ att behovet av undersökningar och annat arbete fullt ut år * ' làmtimtà ïnnan mar* offwsÄUteor anbi«J»inlor<l^prn«, 1àr nåvtamwå® håller på a& «nearndka hur ©n&$&n kan taprat mer effektivt *nom ramen f$t 4m *m mumMtmmtmmmn. * * VIII SLUTSATSER 36. Trots kritiken i konsulternas rapport instämmer kommissionen i stort i deras arbete och välkomnar den övergripande utvärderingen. Turismens komplicerade karaktär på EU-nivå, parad med de vitt divergerande åsikterna i medlemsstaterna och Europaparlamentet om hur man bäst utvecklar policyn på detta område, gjorde det svårt att få något genomgående sammanhang i planen. Detta framkom tydligt i bilagan som var mångfasetterad och ambitiös, särskilt när man ser den i relation till målsättningarna och den aktuella budgeten. 37. Målsättningarna med planen var för det första att få till stånd bättre samordning och kunskaper om industrin och för det andra att stimulera innovationer, skapa extra verksamhet och uppmuntra till utbyte av information och erfarenheter. I viss mån lyckades man uppmuntra till innovationer och få till stånd ett utbyte av erfarenheter genom att samfinansiera pilotprojekt (vilka alltid omfattade åtminstone två transnationella parter och vanligtvis fler) och sätta upp nätverk. Arbetet med spridningen av resultaten av pilotprojekten kommer att fortgå, och underhållet av nätverken kommer att uppmuntra till spridningen av bästa rutiner, utbyte av erfarenheter och samordnade ansträngningar inom hela unionen. 38. Den tekniska kvaliteten på de genomförda satsningarna var inte alltid särskilt god. Utvärderaren menar att det är nödvändigt med ett färre antal större projekt för att fylla ett påtalat behov. Detta skulle kunna öka den tekniska och politiska effekten av utgifterna och minska administreringen av dessa medel på enhetsnivå. De extraordinära omständigheter som rådde under de första 18 månaderna efter planens lansering och personalförändringarna på turistenheten har påverkat det övergripande resultatet. De förbättringar som gjorts under 1994 och 1995 har haft positiv inverkan. 16 39. Andra initiativ som lanserades under planens gång, såsom exempelvis grönboken om unionens roll på turistområdet och olika regeringskonferenser om turism, stimulerade konsultationer på bred bas i turistfrågor. Majoritetens slutsats till följd av dessa initiativ var att det verkligen finns samförstånd när det gäller lämpligheten av att skapa kontinuitet i gemenskapssatsningarna på turistområdet samt rationalisera verksamheten och om möjligt fördjupa den. 40. Kommissionen är övertygad om att planen inte desto mindre lade grunden till ett ramverk som skapade en fruktbar miljö för praktiska satsningar. Planen har varit framgångsrik när det gäller att etablera kontakter mellan enheter inom kommissionen, medlemsstaterna och andra regionala och sektoriella intressenter. Den har också skapat en grund för att öka och vidareutveckla partnerskapet med industrin. Utveklingen av robusta och effektiva satsningar för att stödja turismen är en uppgift med många utmaningar. Variationen och karaktären på turistområdet samt dess enorma potential gör att det är nödvändigt med lämpliga satsningar på många olika nivåer, på en lokal nivå liksom en regional och en europeisk. Endast samfällda och kompletterande ansträngningar kan se till att man får till stånd en konkurrenskraftig, högkvalitativ och bärkraftig turistindustri. 41. Denna rapport har visat att gemenskapens handlingsplan för att stödja turismen både har haft tillkortakommanden och positiva effekter. Den har fungerat som en fruktbar utgångspunkt för att finna rätt sorts satsningar för framtiden vilka skulle kunna stödja denna viktiga lägger kommissionen därför fram ett förslag till det första fleråriga programmet till förmån för turism. industri. Tillsammans med denna rapport 17 BILAGA 1 Bakgrunden till gemenskapens handlingsplan för stöd till turismen. A1. A2. A3. Före rådets beslut av den 13 juli 1992 baserades de administrativa rutiner som gäller för turism på rådets beslut av den 22 december 1986 vilket etablerade ett konsultations- och samarbetsförfarande på rådgivande kommitté bestående av turistområdet, särskilt en för medlemsstaterna. 5 Denna kommitté existerar representanter fortfarande och drivs i samverkan med den förvaltningskommitté som bildades inom ramen för handlingsplanen. Planen trädde i kraft den 1 januari 1993 med en varaktighet på tre år och en föreslagen budget på 18 miljoner ecu. Avsikten var att åtgärderna som vidtogs skulle överensstämma med subsidiaritetsprincipen och fortskrida i enlighet med kriterierna i artikel 4. Med tanke på turismens olikartade egenskaper lade man i planen tonvikten vid att stärka sektorns horisontella aspekter i största allmänhet och förbättra dess samordning inom kommissionen. Man hänvisade därför särskilt till nödvändigheten av att inom fram en årsrapport där gemenskapens verksamhet turismområdet skulle utvärderas och betonade behovet av andra I en bilaga fanns också en lista över elva liknande satsningar. övergripande åtgärder och under dessa ett stort antal delprioriteringar som specificerade vilka särskilda satsningar det var fråga om. I denna bilaga preciserade man också vilka av dessa satsningar som var aktuella under 1993. ta Sammanfattningsvis var den huvudsakliga målsättningen med planen att stödja utvecklingen inom sektorn genom att uppmuntra och stärka samordningen av de gemenskapssatsningar som rör turism och genom att vidta ett antal särskilda åtgärder. I samband med de sistnämnda åtgärderna uppmuntrade man till integrerade satsningar vilka var avsedda att vara respektera subsidiaritetsprincipen och innehålla ytterligare moment. Avsikten var att dessa satsningar skulle genomföras med hänvisning till pilotprojekt, forskningsstudier, publikationer och andra lämpliga källor. transnationella och innovativa, Administrativa rutiner A4. A5. Som stöd åt kommissionen i samband med genomförandet av planen specificerade man i rådets beslut att en förvaltningskommitté skulle bildas med representanter för medlemsstaterna. I denna kommitté kom man överens om prioriteringarna, avgav omdömen om de årliga arbetsprogrammen och fungerade som vägledare för de särskilda satsningarna. Förvaltningskommittén sammanträdde för första gången i december 1992 och därefter vid tio tillfällen under de följande tre åren då planen skulle gälla (två gånger under 1993 och fyra gånger under de övriga två åren). för medlemsstaterna I januari 1994 utvidgade man antalet medlemmar i kommittén med representanter i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet som omfattar Österrike, Finland, Island, Norge och Sverige. Tre av dessa stater, nämligen Österrike, Finland och Sverige blev medlemmar i unionen i januari 1995 och vid den tidpunkten blev även Liechtenstein medlem av kommittén. Rådets beslut 86/664/EEG, EGT nr L 384, 31. 12. 86. 18 A6. A7. representanter Innan planen trädde i kraft hade man i rådets beslut av 1986 etablerat en rådgivande kommitté med för medlemsstaterna. Sammanträdena i förvaltningskommittén och den rådgivande kommittén hölls ofta efter varandra och följdes många gånger av sammanträden med representanter för turistnäringen. Kommissionen organiserade också separata sammanträden med representanter för den privata turistsektom. Vanligtvis bjöd man in representanter för medlemsstaterna till dessa möten som observatörer. Planen fortskred med en serie årliga arbetsprogram som var baserade på de satsningar som finns upptagna i bilagan till planen och som godkänts av förvaltningskommittén. Man använde sig av skilda system för att betala ut medlen. Dessa bestod normalt av offentliggjorda anbudsinfordringar (huvudsakligen 100-procentig studiefinansiering och andra satsningar) och offentliggjorda uppmaningar till förslagsgivning (samfinansierade pilotprojekt med bidrag från gemenskapen). Andra projekt fick understöd via det ansvariga direktoratets bidragskommitté och i särskilda fall betalades medlen ut via direkta kontrakt. Rutinerna vid projekturvalen handhades huvudsakligen inom turistenheten och andra serviceorgan kunde deltaga när detta ansågs lämpligt. I nästan samtliga fall var olika avdelningar inom kommissionen ensamt ansvariga för urvalet. Bland de system som är avsedda att underlätta samordningen återfinns bildandet av en intern samarbetsgrupp som sammanträdde vid nio tillfällen (två gånger 1993, tre gånger 1994 och fyra gånger 1995) och utvecklingen av särskilda tekniska möten med deltagare från både rådgivningskommittén och turistsektorn. Personal och finansiella resurser A8. A9. Det genomsnittliga antalet anställda på turistenheten var 16, varav 11 i lönegrad "A". Förhållandet mellan antalet fast anställda och samtliga anställda var 5:17 när planen trädde i kraft och ökade till 11:17 i slutet av 1995. Personalomsättningen låg på 86%. Vid enstaka tillfällen fick enheten stöd från annan personal på direktoratet och där detta var lämpligt och möjligt anlitade man tillgängliga administrativa och tekniska tjänster från bägge direktoraten och från annat håll inom kommissionen. Man höjde den tillgängliga finansiella resursnivån från en ursprunglig budget på 18 miljoner ecu till totalt 21,71 miljoner ecu. Detta var ett resultat av budgetförstärkningar på 3 miljoner ecu för 1995 och EES- statemas inträde vilka bidrog med 566 400 ecu 1994 respektive 141 300 ecu 1995. De finansiella åtagandena uppgick till totalt 19,75 miljoner ecu. Det uppstod en brist på 1,9 miljoner i åtagandena (ursprungligen avsedda för satsningar på kampanjer i Japan). Arbetet som utfördes A10. Man kan dela upp planen i satsningar som rörde förbättringar av samordningen när det gäller sådana gemenskapssatsningar som påverkar turismen och de satsningar som hänger samman med de elva åtgärderna i bilagan. I många fall var dessa åtgärder också föremål för initiativ till att förbättra samordningen, och på samma sätt var målsättningen med eller effekten av flera projekt att stärka sådan samordning både på den transnationella nivån och inom särskilda tekniska områden. A11. Satsningar som hängde samman med samordningen fullföljdes på flera olika sätt. Bland dessa återfinns system för att förbättra förbindelserna 19 och samordningen inom kommissionen och system med inriktning på turistnäringen eller intressen som är förknippade med utvecklingen där. De system som man använde sig av var av varierande slag och omfattade sådana som initierats till följd av rättsliga eller institutionella behov och sådana som utvecklats av praktiska eller tekniska orsaker eller på grund av behov av råd. Bland de olika systemen återfanns följande: Förvaltningskommittén. Den rådgivande kommittén. En intern samarbetsgrupp. Etablerade interna rutiner. Konsultationer med representanter för turistnäringen. Möten med statliga turistråd. Ad hoc-grupper av experter på särskilda ämnesområden. 1994-års rapport om turism till rådet och Europaparlamentet. 1995-års rapport om turism till rådet och Europaparlamentet. Konferenser och utställningar på turistmässor. Andra konferenser, presentationer och publikationer. Tekniska nätverk som den logiska grundvalen för eller som ett resultat av projekten. Konsultationsprocessen i samband med grönböcker. A12. Det första årets arbetsprogram ingick som en särskild del i bilagan till planen och arbetet med prioriteringarna framskred såsom det framgår av nämnda bilaga. Under det andra och tredje året lade kommissionen fram ett program baserat på bilagan, den befintliga budgeten och de villkor som framförts av förvaltningskommittén, turistnäringen eller andra relevanta intressen. Under perioden arbetade man vidare på alla de åtgärder som finns upptagna. Den grad av framsteg som varje åtgärd uppvisade var beroende av en mängd faktorer, inklusive de prioriteringar som man kommit överens om inom förvaltningskommittén, vidden av och likheterna i det arbete man åtagit sig på andra avdelningar inom kommissionen och parlamentets budgetanmärkningar. 20 A13. På grund av ändrade prioriteringar införde man ett antal förändringar i det årliga programmet. Parlamentet påpekade att det fanns behov av att utveckla tekniska lösningar till hur man löser olika transportproblem inom turistnäringen, medan man på ett möte mellan miljöministrarna i Grekland 1994 underströk vikten av bättre information kring frågor som rör turism och miljö. Bägge dessa problem fanns upptagna i 1995-års uppmaning förslagsgivning. Parlamentet uppmanade också kommissionen att undersöka frågan "sexturism" där sexuellt utnyttjande av minderåriga förekommer. Kommissionen lade därför fram flera diskussionsunderlag till förvaltningskommittén och rådfrågade sektorn i detta ärende. till 21 BILAGA 2 Ekonomiska åtaganden inom ramen för planen A14. A15. A16. A17. I denna bilaga åskådliggörs hur de ekonomiska åtagandena fördelar sig ur tre olika synvinklar: utifrån de elva åtgärderna, utifrån vilken typ av kriterier som använts vid projekturvalen och utifrån vilken typ av organisation som erhöll medlen. Det måste understrykas att dessa åtaganden inte alltid speglar antalet genomförda satsningar. Exempelvis innebar turist- och miljöpriset att man betalade ut medlen via direkta kontrakt till de relevanta organisationerna i de 17 deltagande länderna, även om det i detta fall huvudsakligen rörde sig om en storskalig satsning. I bilaga 2a återges hur antalet åtaganden och nivån på dessa fördelar sig på varje år utifrån de elva åtgärder som specificeras i bilagan till planen. Sex av åtgärderna tog 95 % av budgeten. Huvuddelen av utbetalningarna gick till åtgärden "förbättrade kunskaper" (37 % av den totala budgeten), särskilt när det gäller statistik som fått sig medel tilldelade fram till 1997 och som stod för 27 % av de totala utbetalningarna. "Transnationella åtgärder" stod för 16 % av utbetalningarna, "turism och miljö" för 14 % och "kulturell turism" för 13 %. Två andra åtgärder där utbetalningsnivån kan sägas ha varit betydande var "utbildning" och "kampanjer i tredje land" (7 % respektive 8 % av de totala åtagandena). Återstående 5 % gick till de fem andra åtgärderna. I bilaga 2b återfinns de ekonomiska åtagandenas fördelning utifrån urvalssättet. Uppmaningar till förslagsgivning till samfinansierade projekt offentliggjordes under alla tre åren när det gäller transnationella satsningar (årligen), kulturell turism (två gånger), utbildning (en gång) samt turism och miljö (en gång). Totalt 43 % av planmedlen betalades ut på detta sätt. 7 % av medlen betalades ut via direktoratets bidragskommitté, öppna uppmaningar till förslagsgivning offentliggjordes under alla tre åren och avsåg olika studier, publikationer och större initiativ vilka till fullo finansierades av kommissionen. Totalt 22 % av medlen betalades ut på detta sätt. Ungefär 26 % av medlen tilldelades via direkta kontrakt, i synnerhet till medlemsstaterna. I bilaga 2c görs fördelningen utifrån vilken typ av organisation som drog nytta av medlen. Huvudkategorierna är den offentliga sektorn, icke statliga organisationer/föreningar, universitet/forskningsinstitut och den privata sektorn. Eftersom de olika typerna av turistorganisationer är av många skilda slag och är svåra att kategorisera, bör man inte hårddra uppgifterna i denna bilaga. I detta sammanhang är det emellertid uppenbart att omkring 33 % av medlen betalades ut till den offentliga sektorn, 14 % till universitet och nästan 48 % till den privata sektorn. icke-statliga organisationer/föreningar, 6 % till 22 249 726 211 1186 40 4 5 49 ; 4656 266 312 5234 43 10 13 66 ; ; 5304 1294 711 7309 Genomsnitts kostnad per satsning % av budgetaeedlen i i ! 26,9% 6,6% 3,6% 37,0% Antal åtaganden efter Åtgärd 1993 ! antal Ecus (000) 1994 antal Ecu (000) 199S antal Ecus (000) Totalt antal Ecus (000) BILAGA 2A 1 Förbättrade knuskaper a) Statistik b) Studier c) Konsultationer Delsumma 2. Spridning av semesterioder 3. Transnaöonell a) Transnationell b) Teknik c) Länderna i Central- och Osteuropa Delsumma 4. Turister som konsumenter S. Kulturell turism 6. Turism och miljö a) Pris b) Projekt Delsumma 7. Turism pa landsbygden 8. Social turism 9. Ungdomsturism 10. Utbildning 11. Kampanjer 12. övrigt 2 4 5 11 0 6 9 3 18 0 18 1 0 1 1 3 1 2 1 3 399 302 188 889 i 0 458 1448 302 2208 i 1 21 3| 6 ! , 2< i Oj lF 2i 3 80 0 0 2, 80 0,4% 0 114 61 175 0 0 6 6 0 1 0 0 822 822 6 10 11 27 458 1562 1185 3205 2,3% 7,9% 6,0% 16,2% 0 1 161 0,8% 66 31| 2573 13,0% 0 1 161 1262 12 1245 382 0 382 120 175 171 1| 181 1 | o| 236 50 286 5 9 14 80 0 o 2 ; o; 10 2 218 203 1829 2032 23 10 33 2 5i 3 0 70 o 0 821 1879 2700 200 245 228 197 10 1259 0; 12, 1456 1000 25 1 2 30 30 11 ! 2; 500 12 3 7 1530 67 4,2% 9,5% 13,7% 1,0% 1,2% 1,2% 7,4% 7,7% 0,3% 123 129 55 111 40 76 156 108 119 161 83 36 188 82 100 49 76 121 510 10 Totalt alla àtointor ! 59 6268 58 4750 75 i 8736 192, 19754 100. 0% 'Anmärkning: Kampanjproktet som påbörjades 1993 uppgick till en summa av 1 miljon ecu. Siffran 500 OOOecu för 1995 avser detta projekt och utgör administrativa medel. BILAGA 2B 24 Antal åtaganden efter Typ av urvalssystem 1993 Antal ecus (000) 1994 Antal ecus (000) 1995 Antal ecus (000) Totalt Antal ecus (000) % — - - - Åtgärder flnanslerqde till 100% öppna anbudslnfordrlngar Större Initiativ Forskningsstudier Publikationer Statistik Delsumma Begränsade uppmaningar till förslagsgivninc Konferenser Direkta kontrakt (medlemsstaterna) Statistik Miljöpris Konferenser Delsumma Direkta Kontrakt (övriga) Expertgrupper, resor etc. Publikationer övrigt Delsumma 2 1 4 2 9 1 0 0 0 0 b 0 0 0 1382 200 201 399 2182 110 0 0 0 0 0 0 0 0 0 2 2 1 5 2 0 17 1 18 1 0 0 1 0 726 329 249 1304 80 0 238 43 279 15 0 0 15 2 2 0 0 4 1 40 0 1 41 4 2 3 9 646 196 0 0 842 4 5 6 3 18 2028 1122 530 648 4328 To. 3% " 5. 7% 2. 7°/0 3. 3% 21. 9% 84 4 274 1. 4% 4658 0 60 4716 57 70 75 202 40 17 2 59 5 2 3 10 4656 236 103 4995 72 70 75 217 23 6% 1. 2% 0. 5% 25. 3% 0. 4% 0. 4% 0. 4% 1. 1% Delsumma: samfinansierade finansierade till 10 10 2292 26 1678 55 5844 91 P 9814 49. 7% Samfinansierade satsnigar Uppmaningar till förslagsgivning öppna pilotprojekt Begränsade pilotprojekt Delsumma Bidragkommitté Pilotprojekt Publikationer Konferenser Forskningsstudier övrigt Deslumma Delsumma: samfinansierade satsningar - 3173 0 3173 684 23 85 11 0 803 3976 35 0 35 7 1 5 1 0 14 4Q Totalt alla system 59 6268 - 23 2 25 2 0 3 2 0 7 32 58 2618 2679 85 0 248 80 0 393 3072 4750 16 b 16 0 0 1 0 3 4 20 75. 2658 0 2658 0 0 28 0 206 234 74 2 76 9 1 9 3 3 25 8449 61 8510 749 23 361 91 206 1430 42. 8% 0. 3% 43. 1% 3. 8% 0. 1% 1. 8% 0. 5% 1. 0% 7. 2% 2892 101 9940 l0. 3% 8736 192 19754 100. 0% BILAGA 2C 25 Antal åtaganden efer Typ av mottagarorganisation 1993 Antal ecus (000) 1994 Antal ecus (000) 1995 Antal Totalt ecus (000) Antal ecus (000) % Offentliga Sektorn Förvaltningskommitté Statlig statistisk centralbyrå Statligt turistråd Regionala/Lokala mynidigheter Delsumma Icke-statliga organisationer och föreningi ir Icke-statliga organisationer Europeiska föreningar Nationella föreningar Delsumma Universitet/Forskningsinstitut Privata Sektorn Turistkonsulter Större företagskonsulter Researrangörer/resebyråer Företag utanför turistsektorn: Konferensorganisatör TV/publikationer/andra media Teknik/konsument Allmän konsultationsverksamhet Delsumma övrigt Experter: resor och möten Diverse Delsumma 2 0 0 12 14 2 9 5 16 4 8 0 1 0 6 2 6 23 0 2 2 198 0 0 893 1091 66 445 345 856 320 11 0 8 2 21 2 6 3 11 5 1197 12 2 2 0 1 1 2 0 10 0 1675 110 987 3979 0 22 22 195 0 208 281 684 145 470 246 861 648 1274 726 61 0 51 161 269 5 31 4 5 45 0 2 1 3 1 8 2 1 3 3 2 2 648 3160 209 675 4692 0 769 189 958 153 1647 164 91 250 545 70 102 20 2542 21 2869 1 0 1 15 0 15 4 h 1 5 57 7 64 18 31 12 19 80 4 17 9 30 1041 3160 417 1849 6467 211 1684 780 2675 5. 3% 16. 0% 2. 1% 9. 4% 32. 7% 1. 1% 8. 5% 3. 9% 7375% 10 1121 5. 7% 28 4 4 3 10 5 10 64 5 3 8 4118 20. 8% 890 162 250 2271 341 1358 9390 4. 5% 0. 8% 1. 3% 11. 5% 1. 7% 6. 9% 47. 5% 72 29 101 0. 4% 0. 1% 0. 5% Totalt alla mottagare 59 6268 58 4750 75 8736 192 19754 100. 0% EUROPEISKA KOMMISSIONEN GENERALDIREKTORAT XXIII UTVÄRDERING AV GEMENSKAPENS HANDLINGSPLAN FÖR ATT FRÄMJA TURISM SLUTLIG RAPPORT Utarbetad av Price Waterhouse Februari 1996 Price Waterhouse it GENERALDIREKTORAT XXIII UTVÄRDERING AV GEMENSKAPENS HANDLINGSPUN FÖR ATT FRÄMJA TURISM INNEHALL SAMMANFATTNING AV RESULTAT OCH NYCKELREKOMMENDATIONER AVSNITT 1- INTRODUKTION Utvärderingens förhållanden 1. 1- Bakgrund och sammanhang 1. 2 - Utvärderingens syften och målsättningar 1. 3 - Utvärderingens omfattning 1. 4 - Metod 1. 5 -Definitioner 1. 6 - Rapportens struktur AVSNITT 2 - PLANENS PROGRAMMODELL 2. 1 - Introduktion 2. 2 - Målsättningar 2. 3 - Policyområden 2. 4 - Åtgärder (dimensioner) 2. 5 - Strategier och instrument AVSNITT 3 - TEKNISK UTVÄRDERING AV AKTIVITETER 3. 1 - Metoder 3. 2 - Helhetsresultat 3. 3 - Fallstudier 3. 4 - Allmän bedömning AVSNITT 4 - ADMINISTRATIVA OCH OPERATIVA ASPEKTER 4. 1 - Beskrivning av de administrativa- och ledningsarrangemangen 4. 2 - Bedömning av befintliga arrangemang 4. 3 - Rekommendationer AVSNITT 5 - BEDÖMNING AV LEVERANTÖRER 5. 1 -Metod 5. 2 - Analys 5. 3 - Lärdomar, rekommendationer, förslag och bästa tillämpning Sida i 1 7 12 24 32 Slutlig rapport - V2. 0 Original text in English } Bilagor Beskrivande statistik av aktiviteter Checklista för intervjuer av viktiga sagesman I II III Utvärderingsprofil för bedömning av projektet av PW-experter IV Utvärderingsprofil för bedömning av projektet av leverantörer V VI Rådets beslut från den 13 juli 1992 VII Lista på kontaktpersoner VIII Bedömning av viktiga sagesman Checklista för fallstudier Slutlig rapport - V2. 0 Original text in English "115 UTVÄRDERING AV HANDLINGSPLAN FÖR ATT FRÄMJA TURISM SLUTLIG RAPPORT SAMMANFATTNING AV RESULTAT OCH NYCKELREKOMMENDATIONER <§ SAMMANFATTNING AV RESULTAT OCH NYCKELREKOMMENDATIONER Denna avdelning ger en sammanfattning av utvärderingen av gemenskapens handlingsplan att främja turism (hädanefter "planen") utförd av Price Waterhouse och ger nyckelrekommendationer. Denna sammanfattning refererar inte mycket till enskilda aktiviteter. Sammanfattning av resultat Programmets innehåll Sammanfattningsvis ser handlingsplanen ut som ett lapptäcke av intitiativ, en fragmenterad och ibland inkonsekvent lista på fragmenterade politik och aktiviteter. De flesta politik och åtgärder i planen är förmodligen försvarbara om de betraktas enskilt, men planen saknar ett övergripande sammanhang. I avsnitt 2 presenterar vi vår analys av planen, baserad på sammankopplingen mellan åtgärder och deras målsättning. Nedan ges de huvudsakliga slutsatserna från denna analys. De är: (1) De 11 områdena (vi kallar dem "policy-områden") som identifieras i rådets beslut från 1992 utgör inte en sammanhängande grupp av initiativ (2) Det råder förvirring mellan resultat (målsättningar) och metoder (åtgärder som finansiering av undersökningar och projekt) (3) Det är oklart hur vissa aktiviteter skulle bidra till de policymålsättningar som lagts fram. (4) Eftersom policyn "transnationella åtgärder" inte är ett mål i sig självt är den mycket svår att passa in i en logisk ram. Denna policy tycks kopiera annan politik och dess målsättningar är oklara (5) Några av de 11 policy kombinerar områden som är helt specifika och det skulle vara bättre om de var skiljda åt (6) En del politik är uttryckt i ganska förtäckta ordalag och på ett ofullständigt sätt, vilket leder till märkbar ofullständighet i stödåtgärderna (detta avspeglar delvis Gemenskapens kompetensområden respektive subsidiariteten) (7) Viss av denna politik verkar inte understödda i fråga om specifika åtgärder. Planen tycks även vara lite för ambitiös med tanke på de personal- och finansiella resurser som finns tillgängliga för förberedelse och genomförande av projektetn. Den allmänna bristen på kontinuitet över åren är en annan nackdel. Det generella resultatet av denna analys bekräftas av de huvudsakliga slutsatser som dras från våra intervjuer med viktiga sagesman. Turismenhetens roll och "marknadsplacering " Enheten tycks inte ha en klar och operativ syn på hur den skall placera sig själv i förhållande till konkurrerande och kompletterande tjänsteleverantörer som t ex nationella turistorgan, regionala och internationella organisationer samt andra av kommissionens generaldirektorat. 1 2 3 4 5 6 7 Slutlig rapport - V2. 0 Original text in English Zf UTVÄRDERING AV HANDLINGSPUN FÖR ATT FRÄMJA TURISM SLUTLIG RAPPORT SAMMANFATTNING AV RESULTAT OCH NYCKELREKOMMENDATIONER • 8 Kopplade till denna "marknadsplacerings"-fråga är frågan om definitionen av enhetens roll och mandat. Valet inkluderar: a b c d e f g en avdelning som samordnar EU-initiativ inom turistsektorn ett forum där intresserade parter kan debattera och söka samförstånd en reglerande avdelning som är involverad i att hantera olika aspekter av turismsektorn, t ex rumsklassificering, brandsäkerhet och paketresor övervakande avdelningar som spårar och påverkar händelser, t ex i fråga om statistik, identifiering av beläst som påverkar turistsektorn (som transport, flygtrafik, personal, säsongsvariationer) agerar i en "kommersiell" kapacitet t ex för att sköta externa reklamkampanjer, i samarbete med den privat sektorn och nationella turistorgan ett organ som identifierar, finansierar och lanserar pilotprojekt av potentiell vikt och värde för Europa ett organ som tillhandahåller teknisk hjälp för andra EU-institutioner ( t ex generaldirektorat som hanterar strukturfonderna) och sektorn i allmänhet 9 10 11 12 13 Överensstämmelse med artikel 4 i handlingsplanen och för att uppnå måluppfyllelse Som vår analys av planens programmodell antyder (se avsnitt 2), definieras planens målsättning på en mycket hög nivå, som ibland är vag. Dessutom är dessa medellånga och långsiktiga mål. Det skulle vara orättvist att bedöma planens effektivitet gentemot dessa målsättningar. Om den sådan bedömning skulle göras skulle svaret säkert bli: "Nej, planen har inte ännu uppnått dessa målsättningar, om den någonsin kommer att göra det," men trots allt borde gemenskapens institutioner specificera de tidsramar som beräknas för en utvärdering av sådana långsiktiga mål. Frågan måste formuleras om: Bidrog de aktiviteter som implementerades enligt planen til] att dessa strategiska, långsiktiga mål uppnåddes? Med andra ord: Uppnådde dessa aktiviteter (åtgärder) de åtföljande mellanliggande målen? Så som visades i analysen av programmodellen saknas ofta sådana mellanliggande mål eller är ofullständigt formulerade för att utföra en sådan utvärdering av dess effektivitet. Ett antal initiativ har bidragit positivt till att uppnå vissa mellanliggande mål "framlagda" i planen (som t ex tillhandahållande av turismstatistik och samordning med andra EU-politik och avdelningar). Det måste understrykas att turismenheten har arbetat under mycket svåra omständigheter. Speciellt uppstod mycket allvarliga administrativa avbrott då två högt uppsatta medarbetare i turismenhetens personal anklagades för dålig förvaltning. Teknisk utvärdering Under dessa omständigheter är det lättare (och mer meningsfullt) att utvärdera effektiviteten på aktivitetsnivå t ex på projekt- och undersökningsnivå, snarare än på en mer allmän nivå. Vi utförde två huvudsakliga aktiviteter inom detta område: En teknisk utvärdering av alla aktiviteter som finansierades 1993-4 och tio fallstudier av viktiga aktiviteter. Avsnitt 3 presenterar våra resultat av den tekniska utvärderingen av aktiviteter som gjordes inom planen. Slutlig rapport-V2. 0 Original text in English ^ UTVÄRDERING AV HANDLINGSPLAN FÖR ATT FRÄMJA TURISM SLUTLIG RAPPORT SAMMANFATTNING AV RESULTAT OCH NYCKELREKOMMENDATIONER • 14 15 16 17 18 19 20 21 Vid utvärderingarna av aktiviterna för 1993 och 1994 gavs enskilda poäng från 1 till 5, där en 5 poäng är mycket bra. 1993 var genomsnittspoängen 2,9 för den totala bedömningen och 2,7 för kostnadseffektivitet. 1994 ökade båda resultaten till 3,4 respektive 3,0. Med andra ord förbättrades den övergripande kvaliteten betydligt 1994 (vilket avspeglar förbättrade urvalsprocedurer) och även kostnadseffektiviteten förbättrades. Det totala antalet som bedömdes som bra eller mycket bra ökade från 34% till 44%. Den totala kvaliteten på de utförda projekten och studierna är dålig till genomsnittlig (24% av 1993 och 1994 års aktiviteter som granskades bedömdes som mycket dåliga till dåliga) medan bara 14% av fullbordade projekt bedömdes vara mycket bra. En signifikant förbättring har emellertid skett 1994. I de flesta fall begränsas aktivitetens påverkan av utrymme, omfattning och tid. Det fanns flera finansiella engagemang (totalt 59 stycken 1993, 58 stycken 1994 och 74 stycken 1995), enligt vår åsikt för många i förhållande till turismenhetens resurser för att adekvat definiera och övervaka dem. De flesta aktiviteter var för små för att ha en tydlig påverkan, även om ett antal framgångsrika små aktiviteter var mycket kostnadseffektiva. Den genomsnittliga storleken på aktiviteterna som vi utvärderade var 121144 ECU år 1993, 117030 ECU år 1994 och 127015 ECU år 1995. GD XXIII insatser vid utvecklandet av gemensam turismstatistik har varit mycket betydande. Insamling av data är en nödvändig men dyrbar procedur inom turismsektorn och de tillvägagångssätt som GD XXIII använde var lämpliga under dessa omständigheter. Tillvägagångssättet fokuserade på att enas om ett gemensamt minsta antal kärndata som skulle samlas in. Kring denna gemensamma kärna har relaterade men valfria antal data definierats med gemensamma definitioner så att övergripande jämförbarhet säkerställs. Ett direktiv för insamling av statestik har nyligen utfärdats (23/11/1995 och kommer att träda i kraft i slutet av 1996) och regeringar erhåller nu ekonomiskt bidrag inom handligsplanen för att anpassa sina respektive system till detta. Totalt har 4,5 MECU avsatts till denna uppgift under en treårsperiod (1995-1997). De flesta finansierade aktiviteter (projekt och studier) kan klassifieras i två grupper. Å ena sidan finns det aktiviteter som fullföljer politiska målsättningar; dessa aktiviteter lanserar "europeiska" koncept och nätverk och har en ganska hög profil samt ett stort nyhetsvärde; å andra sidan finns det kommersiellt intressanta aktiviteter med inbyggd varaktighet. Dessa två grupper sammanfaller ibland. Lanseringen av "transnationella nätverk" är enligt vår åsikt inte en målsättning, utan en metod för att uppnå ett mål. Det finns en förpliktelse enligt rådets beslut artikel 4 att åtgärderna skall vara kostnadseffektiva. Politiska målsättningar t ex lansering av transnationella nätverk kanske kan åstadkommas på bättre och mer kostnadseffektiva sätt och inte behöva skydd eller rättfärdigande som pilotprojekt, som bara ibland är verkligt innovativa. Ett antal studier finansierades för att titta på frågor som är viktiga för turismsektorn. Dessa var allmänt väl utförda även om valet av ämnen (t ex ungdomsturism, affärs- och konferens, avkastningsstyrning) inte verkade vara baserat på en noggrann analys och behöver ta befintliga data med i beräkningen. Vi är medvetna om att dessa studier föreslogs och/eller godkändes av Ledningskommittén. Vi anser att mer tid måste användas för att exakt definiera de studier som finansieras och ta befintliga studier, löpande forskningsprogram och resebranschens behov med i beräkningen. Ett antal projekt och studier har som mål att utarbeta referenslistor, hand- och guideböcker som är av eventuellt intresse för sektorn. Alla dessa saknade en inbyggd varaktighet efter projektets slut, vilket är viktigt när information ofta behöver uppdateras (vilket många gånger är dyrbart). Slutlig rapport -V2. 0 Original text in English 3( UTVÄRDERING AV HANDLINGSPUN FÖR ATT FRÄMJA TURISM SLUTLIG RAPPORT SAMMANFATTNING AV RESULTAT OCH NYCKELREKOMMENDATIONER # Planen innehåller många bra projekt för turister med handikapp. Riktlinjer för att göra Europa tillgängligt för handikappade turister är exempel på utmärkta och kostnadseffektiva studier som framstått ur planen. De flesta kulturella delarna i planen fokuserar på uppbyggnad av transnationella vägar och nätverk baserade på en rad olika teman. De flesta av dessa var relativt billiga, vilket gav intressanta resultat. Samtidigt kommer troligen varaktigheten och påverkan på turismens behov att vara begränsade och förmodligen kommer de huvudsakliga långsiktiga fördelarna från en förstärkning av sammankoppling mellan regioner. Om det inte finns någon avsikt att säkerställa varaktiga ekonomiska fördelar så måste detta klargöras och aktiviteter måste bedömas på denna grund. Behovet att vara kostnadseffektiv finns kvar. Det konstateras också att konceptet av vägar och leder som sammanlänkar destinationsorter redan var etablerat före planen och det marginella värdet av att skapa ytterligare vägar/leder kan vara begränsat och bör utvärderas. Den innovativa aspekten av leder finansierade av GD XXIII är deras transnationella utformning. Den långsiktiga påverkan är fortfarande okänd och behöver undersökas. Omfattningen av utbildningsprojekten har varit ganska brett och inkluderar utveckling av nätverk, definiering av kursplan och identifiering av nya yrkesmässiga behov. De nätverksprojekt som verkar mest framgångrika har varit de som förstärker befintliga nätverk, medan skapandet av nya nätverk i allmänhet bedöms som mindre framgångsrika beträffande varaktigheten och på andra grunder. Där projekt har fokuserat på behov av kursplaner med europeisk samhörighet har de haft mycket viktiga roller. Som kontrast har flera projekt som har fokuserat på identifiering av nya yrkeskategorier varit mindre framgångsrika. Det har också förekommit ett antal enstaka utbildningsövningar (t ex i Öst- och Centraleuropa) som även om de varit värdefulla i sig själva, inte passar in i en institutionell eller annan ram som ger grund för uppföljning och varaktighet. Trots att de varit isolerade kan de ha varit effektiva även om de inte passade in i en sammanhängande plan och det är bäst att undvika dem i framtiden om de inte har mekanismer på plats som ger varaktighet. Teknologiska pilotprojekt som stöds av planen är generellt antingen allmänna och behandlar nyckelfrågor som datadefinieringsprocedurer för informationsutbyte eller specifika och försöker använda ny teknologi i specifika situationer. Skillnaden allmän/specifik sammanfaller i breda drag med projektetansvarighet till GD XXIII där främst allmänna projekt (som CIRT, EDITIN, EYI, TIRS, alla bra projekt) anses vara "teknologiska" projekt och klassificeras under policyområdet "transnationella åtgärder". Ett antal projekt inom det kulturella området domineras av teknologiska lösningar och från dessa kan man komma fram till viktiga, specifika slutsatser, som relaterar till deras teknologi. I kontrast till de finansierade kulturella aktiviteterna finns det indikationer på att många av de finansierade "allmänna" teknologiprojekten på ett eller annat sätt i sinom tid skulle kommit till utan finansiering från EG eftersom de behandlade frågor som var viktiga för branschen, t ex globalisering av data eller ökad tillgänglighet. EG-finansieringens bidrag är mycket värdefull för att behandla dessa frågor, men kan beskrivas som stödjande. De har haft en positiv påverkan och påskyndat tillämpningen av ny teknologi i turismspecifika uppgifter (t ex projektet EDITIN 1993). De specifika projekten har inte varit speciellt framgångsrika därför att det är mycket troligt att de flesta kommer att gradvis upphöra efter att projektets finansiering är slut, därför att de saknar inbyggd varaktighet eller kommersialiseringsdelar. Dessa projekt tycks till stor del ha utformats för att "utnyttja" EG-finansiering, snarare än att lösa specifika behov. 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 Slutlig rapport - V2. 0 Original text in English 11 UTVÄRDERING AV HANDLINGSPUN FÖR ATT FRÄMJA TURISM SLUTLIG RAPPORT SAMMANFATTNING AV RESULTAT OCH NYCKELREKOMMENDATIONER • 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 Genomgående i många nya teknologiskt orienterade databasprojekt tycks vara misslyckandet att skapa en bestående varaktighet efter projektets slut. Databaser inom turism behöver ständigt uppdateras och administrativa samt ekonomiska mekanismer för att uppnå detta är en lika viktiga del av projektutformningen som de tekniska komponenterna. Dessa uppföljnings- och kommersialiseringsfrågor behandlades i de flesta fallen inte på ett tillfredställande sätt, vilket resulterat i att ett antal intressanta projekt som avslutades, förmodligen inte kommer att ge något bestående bidrag till turismsektorn. En fråga som inte behandlades speciellt vid utformning av teknologi och andra projekt var frågan om relevansen för SME. Teknologi är både en barriär och en möjlighet för SME och denna fråga har inte tagits upp på ett tillfredställande sätt. Vissa projekt utelämnar alla sammankopplingar till leverantörer helt och hållet, de koncentrerar sig på researrangörer och resebyråer men utelämnar hotell. Man kan säga att Internet med sin låga anslutningskostnad representerar ett stort område av möjligheter för SME, men hitintills har ännu inget projekt behandlat detta. Administrativa och operativa aspekter I avsnitt 4 ger vi en överblick över administrativ- och ledningsarrangemang- och procedurer följt av vår bedömning. Våra huvudsakliga resultat sammanfattas nedan. Administrativa arrangemang och procdedurer var svaga i början av genomförandeperioden, men har förbättrats betydligt under 1994 och 1995 fnrhättrats hotvrilint under 1994 och 1995. De medarbetare som vi träffat är klart engagerade och arbetar hårt. Personalen är överbelastade av administrativa uppgifter, vars rättfärdigande och effektivitet inte alltid är uppenbart. Balansen mellan praktiska uppgifter (projektförberedelse, studiebesök, kontakt med leverantörer osv) och administrativa uppgifter är ogynnsam. Kommunikationslinjer i GD XXIII är omständliga, procedurmässiga och långsamma och det gäller även beslutsprocessen. Men procedurerna har gradvis förbättrats i frågor som rör planen. Vi har även identifierat följande brister när det gäller personal: Hög personalomsättning; låg procent av "turismexperter" och allmänt otillfredställande kunskap om turism; för lite personal inom den ekonomiska administrationen; otillfredställande utbildning (t ex inom områdena för ekonomisk- och projektledning). Mot bakgrund av enhetens begränsade personalresurser 1993-95 var det oklokt att genomföra planen med finansiering av ett så stort antal projekt och studier (framförallt genom att öppet infordra anbud) på grund av den stora administrativa bördan det medför. Därför var kvaliteten på ett flertal anbud dåliga, utan klara målsättningar, utan en stark projektgrupp eller med mycket begränsade innovativa aspekter. De projekt som valdes 1994 visade en förbättring och 1995 års infordran av offerter och anbud har en avsevärt förbättrad kvalitet och förväntningarna på goda resultat är höga. Den ekonomiska ledning var dålig under första halvan av genomförandet, men har sedan dess förbättrats. Den behöver fortfarande förstärkas. Dåliga resultat inom området för ekonomisk ledning beror på uppförandet av medarbetare i högre ställning (som flyttades från enheten under första hälften av 1994) och även på grund av otillräckliga system (som dålig användning av informationsteknologi), otillfredställande personalutbildning samt otillräckligt med personal på den administrativa nivån (dvs tjänstegrad B). Slutlig rapport - V2. 0 Original text in English 33 UTVÄRDERING AV HANDLINGSPUN FÖR ATT FRÄMJA TURISM SLUTLIG RAPPORT SAMMANFATTNING AV RESULTAT OCH NYCKELREKOMMENDATIONER O Nvckelrekommendationer 42 Här ges våra huvudsakliga rekommendationer till turismenheten och GD XXIII. Dessa rekommendationer ges en utförligare framställning i relevanta avsnitten i dokumentet. Strategiska aspekter 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 Vi anser att enheten bör begränsa omfattningen av sina aktiviteter genom att koncentrerar sina resurser på några få strategiska områden för att bli mera effektiva. Enheten bör försöka uppnå en klart redovisad vision av sin "marknadsplacering", mission och målsättning samt bör välja metoder för åtgärderna i enlighet därmed. Enheten måste agera för att återvinna trovärdighet och öka enhetens turismprofil (nuvarande personal uppfattas av våra intervjuare, som att de inte har tillräcklig kunskap på området). Operativa aspekter Partnerskap och samarbete med olika intressenter (privata och allmänna, inklusive medlemsländer, nationella turistföreningar och andra branschintressenter) bör förbättras. De tre (Lednings-, Konsultativa- och Rådgivande) kommittéerna kan bli de huvudsakliga förmedlarna av spridning av resultaten av aktiviteter som enheten finansierat eller åtagit sig. Dessa kommittéer måste acceptera att de spelar en viktig roll vid spridningen och åta sig ansvaret. Kommittéerna kan även hjälpa enheten att identifiera behoven (t ex möjliga pilotprojekt) samt att fastställa att EU-finansiering inte kopierar befintliga initiativ. Oberoende experter kan uppfylla en liknande roll. Inom personalområdet bör förbättrande åtgärder tas under övervägande: för att minska personalomsättning; för att förbättra den interna tekniska kunskapen, t ex genom överflyttning från nationella turistorgan; till att ge mer utbildning av personal (på alla nivåer), kanske genom överflyttning till sektorn, t ex inom ledning, ekonomiska och administrativa aspekter av gemenskapens procedurer. De befintliga informationssystemem bör granskas och förbättras betydligt, t ex för att framställa mer ledningsinformation till stöd för personalen. Enheten och dess ledning bör överväga att göra en granskning av sina administrativa arrangemang och välja resultatindikatorer(med sammankopplade mål), så långt som möjligt inom ett flertal områden och ta kommissionens administrativa regler med i beräkningen. Enheten bör granska interna procedurer som kan frigöra tid för förberedelse, granskning och uppföljning av de finansierade aktiviteterna. Personalen ägnar oproportionerligt mycket tid till vad som i grunden är onödig pappersexercis. Det finns ett behov att granska och utvärdera projekt och mer allmänt att utforma och genomföra enkla, men effektiva procedurer, som utformats från början och inte läggs till efteråt. Dessutom bör fler studiebesök göras regelbundet. Detta är en aspekt som redan förbättrats under 1994-95. Aktiviteter bör också övervägas för att se till att en tillfredställande spridning/distribution av projektresultat sker, till exempel genom att anslå resurser i projektets budget på föberedelse/urvalsstadiet. Mer hänsyn togs till dessa aspekter under 1995 års anbudsinfordran. vi Slutlig rapport - V2. 0 Original text in English 3 «7 UTVÄRDERING AV HANDLINGSPUN FÖR ATT FRÄMJA TURISM SLUTLIG RAPPORT SAMMANFATTNING AV RESULTAT OCH NYCKELREKOMMENDATIONER • 54 55 56 57 Antalet projekt och studier som finansieras bör avsevärt minskas för att öka deras påverkan och begränsa administrationen. Användning av "anbudsinfordringsproceduren" bör granskas för att minska den administrativa bördan och maximera procedurens effektivitet. Möjligheten att lägga ut arbete på entreprenad måste övervägas. Andelen sammanträden som ordnas kring ett tema eller tekniska frågor bör ökas. Enheten bör ges större självbestämmanderätt inom ett antal operativa områden som t ex skötseln av resebudgeten. Enheten skall kunna reagera snabbt och flexibelt till behoven vid projektens genomförande (studiebesök, deltagande i workshops osv) inom strikta gränser för en överenskommen budget. Detta bör naturligtvis inte göra enheten mindre ansvarig eller öppen. 58 Planens årliga cykel hade en negativ påverkan på kvaliteten av de åtgärder som valdes och på deras implementering. En längre tidsrymd krävs för projekt (t ex tre år). 59 På kort sikt (dvs 1996) anser vi att initiativ bör fokuseras på: a b c d spridning av det bästa resultaten av finansierade aktiviteter (t ex publicering och distribution av slutförda rapporter) uppföljning av framgångsrika projekt och studier för att ta lärdom och överföra bästa tillämpning utveckla förhållanden med turistnäringen och andra intressenter fortsatta åtgärder vad gäller samordning med andra generaldirektorat och för att utveckla gemenskapens turiststatistik. Riktlinjer för ett framtida turismprogram 60 Ett framtida turismprogram bör: a vara mer fokuserat (färre prioriteter, färre finansierade aktiviteter, större genomsnittligt b c d projektvärde) öka programmets interna överensstämmelse inkludera åtgärder av flerårig karaktär ha väl förberedda och givna ramar baserade på ett logiskt ramverk som tar mätbara framgångsindikatorer med i beräkningen, äganderätt efter projektet slut, ansvars- och varaktighetsfrågor e förbättra procedurerna för förberedelse, planering, granskning och utvärdering av projekt (både f g interna och externa, dvs oberoende) ge hög prioritet till spridning av resultaten och uppföljning av aktiviteterna se till att de åtgärder som var framgångsrikast och varaktigast under 1993-95 fortsätter samt förstärka framgångsrika områden. vii Slutlig rapport - V2. 0 Original text in English UTVÄRDERING AV HANDLINGSPUN FÖR ATT FRÄMJA TURISM SLUTLIG RAPPORT AVSNITT 1-INTRODUKTION ti AVSNITT 1 -INTRODUKTION Utvärderingens förhållanden Price Waterhouse är medvetna om vissa påståenden angående hantering av ämnesområde på turistenheten under perioden före mars 1994. Generaldirektorat XXIII gav Price Waterhouse följande briefing i frågan: "Generaldirektören för GD XXIII blev under 1993 medveten om dessa påståenden. Han startade omedelbart en djupgående intern utredning inom generaldirektoratet angående dessa påståenden. Så snart han var övertygad om att det fanns någon sanning i dessa påståenden involverades andra verksamheter. Resultatet av dessa utredningar ledde till att två anställda på turismenheten avstängdes och avskedades senare från sina tjänster vid kommissionen. Kommissionen informerade de civila myndigheterna i ett antal medlemsländer om den information som kommit dem till hända och uppmanade dem att utföra egna utredningar. " På grund av alla dessa utredningar, av vilka några fortfarande pågår, ombads Price Waterhouse inte att undersöka påståendena. Men ombads att tänka på den effekt som påståendena och utredningarna hade på planens övergripande effektivitet. Mot bakgrund av detta har Price Waterhouse bara kommenterat förhållanden i sin utvärdering, som påverkats av händelserna. Det bör speciellt noteras att utöver den utredning som utfördes av GD XXIII, involverade de andra utredningarna enhetens personal, som sökte och levererade information. Det tog mycket tid, som normalt skulle använts till andra uppgifter. Ytterligare en konsekvens av påståendena och utredningarna var att gemenskapens institutioner för budget och finanser, ganska naturligt, blev mycket strikta och exakta vid tillämpning av regler för turistenheten. Detta ledde till avsevärda fördröjningar vid behandling av frågor av vilka några normalt skulle ha betraktas som rutinärenden. Detta var mycket frustrerande för turismenheten och tog mycket tid, som normalt ägnades åt genomförandet av planen och fördröjde därmed detta genomförande. 1. 1 - Bakgrund och sammanhang Gemenskapens handlingsplan främjande av turism (planen) startade i januari 1993 efter rådets beslut 92/421/EEC den 13 juli 1992. Planen varade i tre år och avslutades i slutet av december 1995. Artikel 6 i planen säger att en utvärdering skulle göras. Planens bilaga anger 11 specifika grupper av åtgärder som relaterar till turism. Artikel 4 i planen anger att aktiviteter som tas måste: a b c d e stämma överens med närhetsprincipen vara kostnadseffektiva och ha en tydlig påverkan på gemenskapens turistnäring främja branschens utveckling med särskild hänsyn till små och medelstora företag uppmuntra konkurrens inom gemenskapen och öka konkurrenskraften hos gemenskapens turisttjänster på världsmarknaden bidra till att bevara och skydda kvaliteten på den naturliga miljön, det kulturella arvet och lokala befolkningars integritet Slutlig rapport-V2. 0 Original text in English X UTVÄRDERING AV HANDLINGSPUN FÖR ATT FRÄMJA TURISM SLUTLIG RAPPORT AVSNITT 1-INTRODUKTION 4» f g h bidra till att förbättra tillhandahållande av information och tjänster för att skydda turister hjälpa till att förbättra kvaliteten på gemenskapens turistservice genomföras genom samarbete med nationella myndigheter och om nödvändigt även med regionala eller lokala myndigheter så att hänsyn tas till turismens betydelse för regional utveckling. 1. 2 - Utvärderingens syften och målsättningar Denna studies huvudsakliga syfte är att företa en utvärdering av planen. Utvärderingen inkluderar en teknisk utvärdering av pilotprojekt, studier och andra arbetsinitiativ som gjorts under 1993 och 1994 samt en bedömning av de (ännu så länge) oavslutade arbeten som valts ut under 1995 års program. Grunden för utvärderingen är de allmänna normer som lagts fram ovan och de specifika normer som lagts fram i bilagan till handlingsplanen samt i följande infordran av anbud och förslag. När det gäller ad-hoc-projekt ansåg utvärderingen ansökan som inkommen. Utvärderingen fokuserar på alla åtgärder inom handlingsplanen och tar hänsyn till kvantitativa och kvalitativa aspekter. 1. 3 - Utvärderingens omfattning Aktiviteter som utförs inom planen består av en rad horisontella och specifika initiativ. Dessa inkluderar: a b c d e en samordningsuppgift inom kommissionen med politiska initiativ som påverkar turism transnationella pilotprojekt som samfinansieras av kommissionen och andra partner forskningsstudier av specifika aspekter av turistnäringen konferenser och nätverk som relaterar till specifika aspekter av turistnäringen rapporter och konsultativa dokument om turismpolicy samt praktik för gemenskapens institutioner och branschen. Bilaga 1 innehåller listan på alla de projekt och studier som stöds. Utöver utvärderingen av dessa speciella aktiviteter ombads vi att utvärdera de prioriteter, som planen gav de olika aktiviteterna samt de administrativa aspekter som relaterar till planen samt omfång och fördelning av resurser. 7 8 9 10 11 Slutlig rapport - V2. 0 Original text in English 7? UTVÄRDERING AV HANDLINGSPUN FÖR ATT FRÄMJA TURISM SLUTLIG RAPPORT AVSNITT 1-INTRODUKTION <§ 1. 4-Metod 12 I det här avsnittet beskriver vi arbetsprogrammet vi utfört och de huvudsakliga aktiviteter som avslutats. Vi presenterar även tio utvalda "fallstudier". Arbetsprogram 13 Arbetsprogrammet var följande: Fas 1 - Översikt av planen. Program av intervjuer (ansikte-mot-ansikte och per telefon) med tjänstemän från GD XXIII och andra GD, medlemmar i Ledningskommittén, personer inom branschen och oberoende experter. Totalt gjorde vi över 60 intervjuer (av vilka 53 gjordes utom GD XXIII). Fas 2 och 3 - Analys av projekt. Vi gjorde en teknisk utvärdering av alla projekt som avslutades 1993 och 1994 (fas 2) samt av de projektförslag som valdes under 1995 (fas 3). De flesta entreprenörer från 1993 och 1994 erhöll ett frågeformulär som täckte följande aspekter: projektbeskrivning, uppnådda målsättningar och projektgenomförande. • Fas 4 - Analys, slutsatser och rekommendationer. Avslutade aktiviteter 14 15 16 Uppdraget började den 10 november 1995 (första möte på GD XXIII). Vår slutrapport antogs av GD XXIII den 26 februari 1996. Price Waterhouse bistods av herr Esmond Devas, turismexpert. I november och december 1995 gjorde vi en första omgång intervjuer och hade möten med tjänstemän från GD XXIII. Omkring tio intervjuer hade avslutats i slutet av december. Den huvudsakliga målsättningen med denna första omgång intervjuer var att etablera kontakt med turismenhetens personal samt att få en översikt av aktiviteterna och att samla in åsikter om turismenhetens (tidigare, aktuella och nuvarande) roll. Sedan kontaktade vi 69 viktiga oberoende sagesman och experter (utanför GD XXIII) och gjorde 53 intervjuer ansikte-mot-ansikte eller per telefon. Nyckelfrågor som diskuterades var (se bilaga II för checklista): a b c d e f g Exponering av handlingsplanen för turism Samverkan med handlingsplanen (samordning, komplettering, överlappning osv) Utvärdering av handlingsplanens logiska grund: Är programmet begripligt? Utvärdering av påverkan och effekter: Vad har programmet gett för resultat? Verkställande av programmets målsättningar: Har programmet uppnått förväntningarna? Alternativ: Finns det bättre sätt att uppnå resultat/målsättningar? Lärdomar, rekommendationer, förslag, bästa tillämpningar. 17 Alla medlemmar i Ledningskommittén och Konsultativa kommittén har erhållit ett brev från PW som förklarar uppdragets målsättningar och uppmuntrar dem att kontakta oss om de vill bidra. Vi har erhållit skriftliga svar från Tyskland, Grekland och Portugal. Vi intervjuade representanter för Italien, Irland, Spanien, Frankrike, Finland, Belgien och Luxemburg. 18 Vi lade upp en projektdatabas som innehöll beskrivande och ekonomisk information för alla aktiviter för åren 1993-95 (se bilaga 1). Slutlig rapport - V2. 0 Original text in English UTVÄRDERING AV HANDLINGSPUN FÖR ATT FRÄMJA TURISM SLUTLIG RAPPORT AVSNITT 1-INTRODUKTION • 19 20 77 entreprenörer för projekten under 1993 och 1994 erhöll ett kort frågeformulär, som täckte projektbeskrivning, uppnådda målsättningar, implementering samt bedömning av implementering. Den proforma vi använde anges i bilaga IV. Vi erhöll 47 svar som representerar en svarsfrekvens på 61%. Vi behandlade resultaten från denna undersökning med försiktighet på grund av eventuell partiskhet, som uttryckts i svaren. Vi utförde en teknisk utvärdering av alla avslutade aktiviteter (kontrakt för 1993 och 1994, totalt 90 stycken). För att utföra denna bedömning förberedde vi en utvärderingsprofil för projektets bedömning (se bilaga III). Vårt tillvägagångssätt för projektutvärderingen var, i möjligaste mån att gå framåt i fem steg enligt följande: a b c d e gruppera projekten som ska utvärderas utifrån tjänstemännens ansvarsområde ordna en första diskussion med de tjänstemän som gav en kort översikt av projekten avsluta utvärderingsprofilerna diskutera profilerna med EG-tjänstemän slutföra profilerna och föra in resultatet i databasen. 21 Vi utförde tio fallstudier (se tabell 1. 1). Vi använde följande normer vid vårt urval, vilket vi kom överens med GD XXIII om: a b c d måste täcka alla tre år så långt som möjligt måste för varje år välja ut de projekt som har mest signifikant budget måste vara representativ för de årliga normerna behov av balans mellan framgång och misslyckande. Slutlig rapport - V2. 0 Original text in English If UTVÄRDERING AV HANDLINGSPUN FÖR ATT FRÄMJA TURISM SLUTLIG RAPPORT AVSNITT 1-INTRODUKTION • Tabell 1. 1 -Fallstudier Entreprenör Titel År Finansiering Domän (000 Ecu) 1. L&R Leisure Europeiskt projekt för utbildning av turismarrangörer i Bulgarien och Slovakien 1993 220 Utbildning Central- och Östeuropa 2. HTL Turism- och miljöpris 3. Delvico/Bates Lansering av Europa som en destination för turister på en långresemarknad 1993 1993 381 1000 Miljö Lansering 4. Regione Toscann ETI - Europeisk turistinformation och bokning 1993 200 Nya teknologier 5. Hjoerring Business College Utveckling av en utbildningsstrategi för anställda och utbildningsledare inom turismsektorn vid de kalla vattnen kring Nordsjön 6. FECTO/FOTVE "Konststäderna i Europa"-programmet 7. Arthur Andersen Avkastningsstyrning i små och mellanstora företag inom turismnäringen 1994 195 Utbildning 1994 1994 195 392 Kultur Studier 8. Nationella institut och andra 9. WTTC Tema: Utveckling av gemenskapens turismstatistik På-gående 4500 (1995-97) Statistik Tema: Analys av procedurer genom analys av 1995 års miljöprojekt, framförallt projektet för europeiska gemenskapens nätverk för miljöbetingade resor och turism 1995 631 Analys av offerter bedömning och implementerings- procedurer 10. - Tema: Samordning av turismenheten På-gående Horisontal aktivitet 22 Vi granskade även planens administrativa aspekter i synnerhet urval- och granskningsprocedurer samt ledningsarrangemang. 1. 5 -Definitioner 23 Planen består av 11 grupper av gemenskapsåtgärder för att främja turism (se bilaga VI). Vi kallar dessa "policyområden" och reserverar termen "åtgärd" för de aktiviteter som vidtas för att implementera planen. 24 Vi gör skillnad mellan tre aktivitetstyper: a b c studier (100% finansierade aktiviteter) projekt (normalt samfinansierade maximalt upp till 60%) andra aktiviteter, som samordning inom kommissionen. Slutlig rapport - V2. 0 Original text in English Ljo UTVÄRDERING AV HANDLINGSPUN FÖR ATT FRÄMJA TURISM SLUTLIG RAPPORT AVSNITT 1-INTRODUKTION • 1. 6-Rapportens struktur 25 26 Resten av rapporten är strukturerad i fem huvudavsnitt. Avsnitt 2 presenterar vår analys av planen baserad på anknytningen mellan aktiviteter och deras målsättning. Avsnitt 3 sammanfattar resultaten av den tekniska utvärderingens aktiviteter (studier, projekt och andra aktiviteter) som åtagits inom planen. I avsnitt 4 ger vi en översikt av administrativa- och ledningsarrangemang samt procedurer, följt av vår bedömning. Avsnitt 5 visar resultaten av den undersökning som vi skickade ut per brev gällande projekt och studier under 1993 och 1994. Bilaga VIII innehåller en sammanfattning av bedömningen av de sagesman som vi pratade med (vi ger en lista över kontaktpersonerna i bilaga VII). Det skall framhållas att detta inte nödvändigtvis är Price Waterhouse åsikter. Slutlig rapport - V2. 0 Original text in English h< UTVÄRDERING AV HANDLINGSPUN FÖR ATT FRÄMJA TURISM SLUTLIG RAPPORT AVSNITT 2 - PLANENS PROGRAMMODELL • AVSNITT 2 - PUNENS PROGRAMMODELL 2. 1 - Introduktion 27 Ett strukturerat tillvägagångssätt krävs för att analysera målsättningar för policy och deras resultat på ett systematiskt sätt. Vi började vår utvärderingsprocess med att förbereda en "profil" av planens policy och dess delar. Detta avsnitt innehåller vår analys av planen baserad på begreppet för en programmodell - en schematisk representation av anknytningarna mellan åtgärder (eller aktiviteter) och deras målsättningar (dvs en "hierarki av målsättningar"). En programmodell är ett viktigt verktyg inte bara för granskning och utvärderingsändamål, men även för strategisk planering och policyskapande. 28 Vi använde en enkel målsättningsstruktur på fyra nivåer, som kan omdefinieras och delas upp i ytterligare enheter. Dessa nivåer är: a b c de omedelbara målsättningarna som relaterar till speciella aktiviteter (åtgärder) och som så vitt möjligt måste uttryckas i kvantitativa termer. de mellanliggande målsättningarna är mer detaljerade och specifika. De representerar i allmänhet ett "orsak och verkan"-antagande de ultimativa målsättningarna (även kallade slutliga eller strategiska målsättningar) av en policy är breda, långsiktiga mål, t ex "att främja ekonomisk tillväxt och sysselsättning". 29 Tabell 2. 1 ger ett exempel på en hierarki av målsättningar i fyra nivåer: Tabell 2. 1 - Exempel pä hierarki av målsättningar Åtgärder Omedelbara mål Mellanliggande mål Ultimativa mål att öka den europeiska turistnäringens konkurrenskraft att skapa sysselsättning och tillväxt inom den europeiska turistnäringen - kampanj under tre år - främja Europa som destination - förbättra användning av befintliga infrastrukturer - stödja kulturella resebeskrivningar - utbildning (t ex språk) - att förbättra kommunikationslinjer (t ex med Japan) - att lansera nya produkter som riktar sig till amerikanska och japanska marknader - att förbättra servicenivå 30 31 Planen tycks ha byggts nedifrån och upp dvs den har börjat med enskilda åtgärder och försöker förena dessa inom breda policyområden och endast underförstått anknyta dem till de ultimativa målsättningarna. Det tillvägaggångssätt som tagits här, som en test på programmets sammanhållning och fullständighet, var att analysera programmet uppifrån och ned och på varje hierarkisk målsättningsnivå i fråga: Slutlig rapport - V2. 0 Original text in English 1,2 UTVÄRDERING AV HANDLINGSPUN FÖR ATT FRÄMJA TURISM SLUTLIG RAPPORT AVSNITT 2 - PLANENS PROGRAMMODELL • ( 1 ) slammer punkterna på varje nivå överens med varandra? (horisontal överensstämmelse) (2) bidrar punkterna på nästa nivå nedåt till punkterna på denna nivå? (vertikal överensstämmelse) (3) är punkterna på nästa nivå nedåt de mest effektiva för att vi ska kunna uppnå våra målsättningar eller finns det andra valmöjligheter som är mer effektiva? (fullständighet). 32 Detta avsnittet tar inte uttryckligen hänsyn till överensstämmelse med andra av gemenskapens målsättningar. GD XXIII måste spécifiera dessa anknytningar därför att: a b c annan politik bidrar till målsättningen att befordra turism turismpolicy kan bidra till målsättningspolitik inom andra domäner och policy inom andra domäner kan verka som en begränsning på turismpolicy. 2. 2 - Målsättningar 33 Figur 2. 1 visar en logisk modell som skildrar anknytningarna mellan åtgärder, mellanliggande målsättningar och ultimativa målsättningar (omedelbara målsättningar har utelämnats för tydlighetens skull) som är underförstådda inom planen och de 11 policyområdena (grupper av åtgärder). 34 De ultimativa målsättningarna i gemenskapens turismpolicy tycks vara: a b c att främja ekonomisk tillväxt och sysselsättning att främja ekonomisk och social likhet att främja "europeiskt medborgarskap". 35 36 37 38 39 40 Men programmet kan endast förstås i fråga om andra målsättningar, klar genom dokumentationen, men som relaterar till andra policyområden, i synnerhet för att skydda och främja de naturliga och kulturella arvet samt för att skydda konsumentintressen. Det kan finnas spänningar mellan dessa två målsättningar på hög nivå ( t ex mellan att främja tillväxt och skydda miljön). Det är inte klart hur några av de 11 "policyområdena" som identifieras i bilaga till rådets beslut bidrar till dessa målsättningar på hög nivå och gör gällande att det finns andra underförstådda och outtalade mål: t ex socialturism (8); om detta ses enbart som ett instrument för att uppnå målsättningarna på en högre nivå måste detta ges en mycket låg prioritet även om det kan vara viktigt för att stödja andra (outtalade) sociala mål. Målsättningarna att främja konkurrens och att hjälpa SME, som anges i rådets beslut, tycks inte stödjas av specifika åtgärder eller politik. Annan politik blir bara begripliga om mellanliggande målsättningar läggs till, som t ex "för att förbättra kunskap om turistnäringen" krävs en mellanliggande målsättning, som "för att förbättra kvaliteten på beslutsfattning på gemenskaps-, medlemslands-, lokal- och privat nivå" (se figur 2. 1). Policyområdet "transnationella åtgärder" som utformats att främja transnationella turistutvecklingsinitiativ är mycket svårt att passa in i en logisk ram eftersom det inte är en målsättning, utan en mekanism. Slutlig rapport - V2. 0 Original text in English hi Measures To ensure that the environment is more fully taken into account in the development of tourism To highlight the importance of the cultural heritage for tourism and to promote a greater knowledge of the culture, traditions and ways of life of Europeans To make Europe a more attractive destination for tourists from distant countries To promote a better seasonal distribution of tourism To provide support for increased professionalism To develop tourist activities in a rural environment Figure 2. 1 - Programme Model of the Plan Intermediate objectives Ultimate objectives To protect and promote the natural and cultural heritage ? Tension To promote the diversification of tourist activity To generate income and employment To promote the development of the tourist industry K To improve the quality and competitiveness of the Community's tourism services on offer To contribute to economic and social cohesion To facilitate access to tourism by groups who have difficulty in taking holidays To expand the demand for the Community's tourism services To promote youth tourism To help tourists as consumers To improve knowledge of the tourist industry To promote transnational initiatives To allow people of all kinds to gain a better knowledge of Europe's cultural roots and of the cultures and ways of life in the Member States To improve the quality of decision making at Community, Member State, local and private level To ensure greater consistency of Community measures ©- To preserve free competition To foster "European Citizenship" To protect consumers Indirect impact - feedback via other measures To promote small and medium sized enterprises Moaratë10ZKa. ore hh UTVÄRDERING AV HANDLINGSPUN FÖR ATT FRÄMJA TURISM SLUTLIG RAPPORT AVSNITT 2 - PUNENS PROGRAMMODELL • 2. 3 - Policyområden 41 42 43 Ordet "policyområde" används här för att hänvisa till de 11 grupperna av åtgärder som identifieras i bilaga till rådets beslut 1992. Det råder en förvirring mellan resultat och metoder; de 11 policyområdena är en blandning av instrumentella målsättningar eller resultat, t ex "[att främja] spridda semestrar" (2) och andra typer av åtgärder eller metoder t ex "transnationella åtgärder", "lansering i tredje land". Några av de 11 policyområdena kombinerar två områden, som är helt tydliga och skulle vara bättre om de var separerade, till exempel: (1) "Förbättrad kunskap om turistnäringen" och "säkerställa större överensstämmelse mellan gemenskapens åtgärder" (1); båda dessa är viktiga i sig själva, men ingen av dem leder nödvändigtvis till att den andra och åtgärder som bidrar till en, leder inte nödvändigtvis heller till att andra uppnås. (2) Policyn "transnationella åtgärder" tycks kopiera annan politik och dess syfte är oklart. Det är en taktik, inte en policy målsättning. 44 45 Det råder en viss förvirring mellan några policyområden. Till exempel "stöd för utbyte av erfarenhet inom området för styrning av besökare", som ingår i policyn "kulturell turism" (5. b) borde finnas under policyn "turism och miljön" (6). Viss politik uttrycks på ett ganska indirekt och ofullständigt sätt, vilket leder till påtaglig ofullständighet i stödåtgärderna (detta kan t ex avspegla gemenskapens kompetens respektive subsidiariteten. (1 ) "för att markera vikten av det kulturella arvet för turism och för att främja större kunskap om kulturer, traditioner och levnadssätt hos européer" (5); det uttrycks genom medvetande, snarare än som underlag (en verklig policy skulle t ex vara "att i turismens intresse skydda det kulturella arvet") och därmed utelämnas verkliga åtgärder som t ex aktiviteter för att skydda antika monument. (2) Detta kontrasterar med policy 6 (turism och miljön) där ett mycket mer direkt tillvägagångssätt tas för miljöskydd och som leder till mer sammanhängande åtgärder. 2. 4 - Åtgärder 46 47 De åtgärder (studier, projekt och andra aktiviteter) som identifieras i bilagan till rådets beslut 1992 har i huvudsak ett logiskt förhållande till de 11 policyområdena. Men det finns undantag som redogörs nedan. Det är oklart hur några åtgärder skulle bidra till det fastställda policymålsättningama t ex "utveckling av turistsamarbete med Central- och Östeuropa och Mahgreb" (3c): Hur befrämjar detta turism inom gemenskapen? 48 Vissa åtgärder är förvirrande, t ex (1 ) "[att främja intresset hos] turister som konsumenter" (4): är en policy som genomförs med åtgärder för att förbättra information och skydd; "inom områden som klassificeringssystem, vägvisarsymboler, time-share-arrangemang, överbokning och procedurer för gottgörelse". Det är oklart om det är avsett bar-a för att informera turister om deras rättigheter eller för att stärka dessa rättigheter. Dessa är helt skilda och bör separeras. Slutlig rapport - V2. 0 Original text in English hr UTVÄRDERING AV HANDLINGSPUN FÖR An FRÄMJA TURISM SLUTLIG RAPPORT AVSNITT 2 - PLANENS PROGRAMMODELL • (2) (3) "konsultation av (sic) turismyrkesfolk inom gemenskapen" (1. a): Konsultation om vad och med vilket syfte? Varför skulle det göras oberoende, av antigen utvecklingen av statistik (1. a) eller av studier och strategier (1. b)? policymålsättningen "att göra Europa till en attraktivare destination för turister från avlägsna länder" (policyområde 11) antyder aktivitet för att förändra själva turismprodukten. Men de föreslagna åtgärderna tycks vara begränsade till att befrämja t ex ökad medvetenhet om produkterna i tredje land. Om syftet i verkligheten är "att öka antalet besökare från tredje land", då skulle det finnas ett mycket större urval av möjliga åtgärder som figur 2. 2 visar, som är ett exempel på hur ett policyområde kan anaylseras och åtgärderna uteslutande är belysande. Figur 2. 2 Exempel pä logisk ram på låg nivå(hierarki av målsättningar) för policyområde 11 Åtgärder Omedelbara målsättningar Mellanliggande målsättningar 49 Viss politik verkar inte få tillräckligt stöd i fråga om speciella åtgärder - dvs åtgärderna är inte tillräckligt fullständiga för att t ex bidra nämnvärt till att policyn uppnås (1 ) "säkra större överensstämmelse i gemenskapens åtgärder" (del av policy 1 ) tycks endast få stöd av åtgärden "förberedelse av strategier anpassade att hålla takt med efterfrågan" (andra åtgärder under denna rubrik stödjer den andra aspekten av policy 1); detta verkar för svagt för något som helt visst borde vara ett centralt syfte. (2) "ungdomsturism"; de två åtgärder som anges är mycket mer specifika än dem inom andra policyområden; de kan vara mycket effektiva, men finns det inte några andra möjliga åtgärder? 10 Slutlig rapport - V2. 0 Original text in English U UTVÄRDERING AV HANDLINGSPUN FÖR ATT FRÄMJA TURISM SLUTLIG RAPPORT AVSNITT 2 - PUNENS PROGRAMMODELL • 2. 5 - Strategier och instrument 50 Det skulle vara möjligt att gruppera aktiviteterna utifrån de grundläggande strategierna: a b c d genomförande av specifika åtgärder, kompletterande till dem som genomförs på nationell nivå samordna de åtgärder som företas av kommissionsavdelningar som påverkar turism och se till att turismen integreras bättre med olika gemenskapspolitik främja utvecklingen av transnationella åtgärder se till att alla allmänna och privata organ har ett nära samarbete inom sektorn. 51 52 53 Likaledes används två huvudsakliga typer av instrument - ett policyinstrument är en mekanism utvald att uppnå en målsättning: lagstiftning och ekonomiskt stöd. I ytterligare planer bör kommissionen göra en analys av programmets fullständighet för varje policyområde och en bedömning av lämpliga strategier. Mer allmänt sett bör kommissionen förbereda en programmodell av aktiviteter för att stödja turism och fokusera på ett minskat antal policyområden samt på ett systematiskt sätt knyta ihop modellens element, dvs instrument, åtgärder, omedelbara målsättningar, mellanliggande målsättningar och ultimativa målsättningar. Resultat och prestandaåtgärder eller indikatorer och mål (dvs kvantifierade målsättningar som skall uppnås vid ett specifierat framtida datum) skall sedan fastställas. Dessa bör vara inneboende i hela ledningsprocessen inklusive planering, granskning, utvärdering och offentlig ansvarighet. Exempel på indikatorer är: procentuell ökning av antalet besökare från tredje land; antal pilotprojekt som leder till kommersiellt livskraftiga transnationella produkter; utveckling av EU-marknadsandelar av världsturismen. 11 Slutlig rapport - V2. 0 Original text in English hï UTVÄRDERING AV HANDLINGSPUN FÖR ATT FRÄMJA TURISM SLUTLIG RAPPORT AVSNITT 3 - TEKNISK UTVÄRDERING AV AKTIVITETER 41k fP AVSNITT 3 - TEKNISK UTVÄRDERING AV AKTIVITETER 3. 1 - Metod 54 När det var möjligt genomfördes vår strategi i fem steg enligt följande: 55 56 57 58 59 60 a b c d e vi grupperade filerna för granskning enligt tillförordnade EG-tjänstemäns anvisningar, tjänstemännen gav en kort introduktion om aktiviteterna, konsulterna bedömde aktiviteterna mot överenskomna normer, diskuterade hans/hennes utvärdering med relevant EG-tjänstemän och avslutade profilerna. Totalt granskade vi 90 filer, 53 aktiviteter från 1993 och 37 aktiviteter från 1994. Vi granskade även studier och projekt som utvalts under 1995, men eftersom dessa aktiviteter just börjat, begränsades våra granskningar till direktiv och entreprenörens förslag. Vi utförde även tio fallstudier av vilka tre var "tematiska" fallstudier. Alla aktiviteter har granskats. Men en bedömning av varje policyområde som spécifieras i planen var inte praktiskt genomförbart därför att flera åtgärdsgrupper (spridda semestrar, turister som konsumenter, landsbygdsturism och ungdomsturism) inkluderar endast ett mycket litet antal aktiviteter. Dessa fyra grupper representerar bara 3,2% av det totala i planen. I denna rapport fokuserar vi på andra policyområden, men hänvisar där så är lämpligt till specifika aktiviteter som inkluderats i dessa åtgärdsgrupper. 3. 2 - Totalt resultat Tabellerna 3. 1 till 3. 3 ger en sammanfattning av huvudresultaten för projekten och studierna, som finansierats 1993 och 1994. För att undvika några misstolkningar av dessa resultat är det viktigt att betona att det totala resultatet som tillskrivs varje aktivitet är baserad på ett stort antal normer (se bilaga III). Både projektets framställning (dvs är projektet begripligt?) och dess effektivitet (uppnådda planerade målsättningar) tas med i beräkningen. Därför är resultatet inte bara en bedömning av entreprenören. 5 poäng betyder "mycket bra", 3 poäng betyder "genomsnittlig" och mindre än så betyder "dålig" eller "mycket dålig". Vi klassificerade en tillfredställande aktivitet - som för att använda en examensmetafor, skulle klarat sig, men utan att få högsta betyg - som "genomsnittlig" (3 poäng). "Genomsnittlig" skall därför inte förväxlas med ett artimetiskt genomsnitt. I den bemärkelsen skulle man under idealiska förhållanden förvänta sig att de flesta aktiviteter fick över 3 poäng. Denna tekniska bedömning, även om den för bekvämlighets skull uttrycks kvantitativt, är subjektiv. De normer som aktiviteterna bedömdes mot är blandade och aktiviteterna har själva nyligen slutförts, så deras långsiktiga påverkan är okänd. Man måste notera att vi anser att de normer som använts inte kompletterar dem som spécifieras i artikel 4 i rådets beslut, men att de utgör en väsentlig del av planen som helhet och är en förutsättning (i alla rationella bedömningar) i de flesta projekten. Till exempel, hur kan ett projekt som involverar upprättande av en databas vara kostnadseffektivt (artikel 4) om det inte finns någon inbyggd mekanism för uppdatering av informationen som annars snabbt blir omodern? 12 Slutlig rapport - V2. 0 Original text in English -7<* UTVÄRDERING AV HANDLINGSPUN FÖR ATT FRÄMJA TURISM SLUTLIG RAPPORT AVSNITT 3 - TEKNISK UTVÄRDERING AV AKTIVITETER • 61 1993 var den genomsnittliga poängen 2,9 för den total bedömningen och 2,7 för kostnadseffektivitet. 1994 hade båda resultaten ökat till 3,4 respektive 3,0. Med andra ord hade den totala kvaliteten på projekten förbättrats avsevärt 1994 (och avspeglade förbättrade urvalsprocedurer) och även kostnadseffektiviteten hade förbättrats. Det totala antalet som bedömdes som bra eller mycket bra ökade från 34% till 44%. Tabell 3. 1 - Övergripande teknisk utvärdering av 1993 och 1994 års aktiviteter. Uppdelat per år (% av det totala) Dålig eller mycket dålig Genomsnittlig Bra Mycket bra Inte relevant eller inte möjlig * 1993 36% 25% 19% 15% 5% (53 aktiviteter granskades) 1994 8% 46% 30% 14% 2% (37 aktiviteter granskades) * I ett litet antal fall, anser vi att det inte var möjligt att göra en trolig/robust bedömning med den information som fanns tillgänglig. 62 I avsnitt 3. 4 diskuterar vi de huvudsakliga faktorerna och förklarar de variationer som tabell 3. 1 visar. Tabell 3. 2 ger en uppdelning av policyområden. Den visar att gruppåtgärderna "Förbättring av kunskap om turismbranschen" i helhet har utförts bättre än andra åtgärdsgrupper. De aktiviteter som vidtogs 1994 inom kulturturism har på det hela taget varit av god kvalitet. Tabell 3. 2 - Övergripande teknisk utvärdering av 1993 och 1994 års aktiviteter. Uppdelat i aktivitetetstyper*. 1993 Grupp 1 ** Grupper 2 och 4 Grupp 3 Grupp 5 Grupper 6 till 11 Grupp 10 Alla aktiviteter Övergripande utvärdering Kostnads effektivitet Antal aktiviteter 3,3 3,3 9 Ingen aktivitetet finansierad 2,9 2,6 17 2. 8 2,6 18 2,7 2,6 9 Bara två aktiviteter, inkluderade i grupper 2,9 2,7 53 6 till 11 1994 Grupp 1 Grupper 2 och 4 Grupp 3 Grupp 5 Grupper 6,9 och 11 Grupp 10 Alla aktiviteter Övergripande utvärdering Kostnads effektivitet Antal aktiviteter 3,8 3,0 6 3,0 2,0 3 Bara två aktiviteter 3,5 3. 3 12 4,3 4,5 4 2,7 2,2 10 3. 4 2. 7 37 * Vi rapporterar inte resultat på åtgärdsgrupper med mindre än tre aktiviteter. ** 1 = förbättrad kunskap; 2= spridda semestrar; 3= transnationella; 4= turister som konsumenter; 5= kulturturism; 6= turism och miljö; 7= landsbygdsturism; 8= social turism; 9= ungdomsturism; 10= utbildning; 11 = lansering. Grupp 3 är en sammansatt åtgärdsgrupp; "transnationella" aktiviteter fick som regel högre poäng än de två andra typerna av aktiviteter, "teknologisk" och "samarbete med central- och östeuropeiska länder". 13 Slutlig rapport • V2. 0 Original text in English M UTVÄRDERING AV HANDLINGSPUN FÖR ATT FRÄMJA TURISM SLUTLIG RAPPORT AVSNITT 3 - TEKNISK UTVÄRDERING AV AKTIVITETER • 63 Tabell 3. 3 ger en uppdelning i storlek uttryckt i Ecu. Den indikerar att det 1993 fanns en större proportion små aktiviteter (38% jämfört med 19% 1994 och 23% under 1995); och att större aktiviteter (över 100 000 ECU) under 1994 och 1995 representerade hälften av de totala antalet; och att små projekt uppnådde bättre resultat och var kostnadseffektivare under 1993. Men det negativa förhållandet mellan storlek och (kostnads-) effektivitet var mindre markant under 1994. Tabell 3. 3 - Övergripande teknisk utvärdering av 1993 och 1994 års aktiviteter. Uppdelning genom storlek (ECU) Upptill 50000 50001 till 100000 100001(111 400000 Över 400000 21 38% 3,5 3,9 7 19% 3,9 4,1 11 20% 2,9 1,9 12 32% 3,3 2,8 21 38% 2,2 1,7 18 49% 3,3 2,6 2 4% 0 1993 Antal aktiviteter Total % av granskade Total bedömning Kostnadseffektivitet Genomsnittsstorlek: 121144 1994 Antal aktiviteter Total % av granskade Total bedömning Kostnadseffektivitet Genomsnittsstorlek: 117030 1995 Antal aktiviteter Total % av granskade , 16 23% 17 25% 33 48% 3 4% Genomsnittsstorlek: 127015 3. 3 - Fallstudier 64 Tabeller 3. 4 (del A och B) ger en sammanfattning av huvudresultaten av de fallstudier som utförts. 14 Slutlig rapport - V2. 0 Original text in English Co UTVÄRDERING AV HANDLINGSPUN FÖR ATT FRÄMJA TURISM SLUTLIG RAPPORT AVSNITT 3 - TEKNISK UTVÄRDERING AV AKTIVITETER Tabell 3. 4 - Sammanfattning av resultat från fallstudier (del A) Projektbeskrivning Bedömning och viktiga lårdomar 0 Europeiskt projekt för utbildning av researrangörer för turism i Bulgaiien Styrka - Avsevärt engagemang av lokala samhällen; framgångsrikt pilotprojekt, nytt kursmaterial (helt kundanpassat) förberett med möjlig spridning; verkställighetsmätare anger att målen uppfylldes (antal deltagare, beömnlhg av och Slovakienuniversitetspartner, gensvar från deltagare): plats besökt av/ GD XXIII; bra täckning av pressen i Bulgarien. Turism- och miljöpris Svaghet - Begränsad innovativ karaktär; projektet försenat p g a långsamt gensvar från GD XXIII; projektet sker i isolation; ingen uppföljning, inget strategisk ramverk! ingen lokal närvaro av EU-delegation; dyrt projekt Lärdomar - Behöver ta hänsyn till deltagarnas behov; användning av "konsekutiv översättning" (i stället för simultantolkning) var lyckad; utvärdering efter påverkan behövs; alla framtida aktiviteter måste samordnas med PHARE (GDI); användning av lokal PR- konsult för att synas. Styrka - Viktigt projekt med stor synbarhet och potentiellt stora sidoeffekter; på det hela bra organisation; bra samarbete med experter; om det repeteras och förbättras kan det oka profilen för GD XXIII; användning av Europeiska informationscenter var efl framgång; mycket bra logo; bra bidrag från PR-film Svaghet - Svårigheter i samarbete mellan huvudsaklig entreprenör och GD XXIII; brist på erfarenhet hos huvudentreprenör; begrepp och strategi utvecklas för saktft; mobilisering av medlemsländer ("Styrgrupper") dålig i vissa fall; svaghet i urval av projekt (framförallt p g a språksvårigheter); blandning av politiska och geografiska hänsyn; förslag/kontrakt specifierade inte procedurer/arrangemang för uppföljning och övervaknirig Lärdomar - För maximal synbarhet behövs engagerad personal i alla deltagarländer; förslag att modifiera format att anta ett "Cannesfestival"-format med fler priser; publicering av informationsblad en bra idé; överväga översättning av alla ansökningar pä slutlistan till ett gemensamt språk; behöver förbättra checklista som används för utgallring och utvärdering; bättre synergism med andra projekt på fältet; de ansökande behöver mef tid för att förbereda sig; mer engagemang från experter behövs; bör bli en fokuserlngspunkt för GD XXIIIis aktiviteter. Turismlansering av Europa som destination för turister på avlägsna marknader Styrka - Bra logo och tagline; använder toppkonsulter; bra idé att använda teman för att sälja Europa som destination för att undvika nationella känlligheter Svagheter - Uppfattas allmänt inom resebranschen som slöseri med tid Och pengar; ingen sponsring erhölls; passar logo och tagline på alla marknader? Konflikt rrled ETC Lärdomar - "Pilotprojekt" ett slöseri därför att det inte följdes upp; långsiKtig syn och tillräckliga resurser behövs för att en lansering skall ge resultat; det är en utmaning att sälja Europa som destination; behöver använda befintliga nätverk och involvera NTO närmare: en kampanj utan sponsorer är meningslös. ETI -Europeisk turistinformation och bokning Styrka - Bra partnerskapsstruktur och internationellt nätverk; standardisering av befintlig lokal turistinformation kan vara en viktig faktor för att uppmuntra turister att använda teknologi; vision av ett nätverk över hela Europa som ger stlhdardiserad information till turister; anknutna till andra intiativ som EDITIN Svagheter - Innovativ karaktär på den teknisk lösning är till stor del omodern p g a utvecklingen av Internet (vi inser att Internet nyligen har blivit det enda pflktiska alternativet); varaktighet och uppföljning är inte planerad, men möten mellan partnerfla planerade till mars 1998; inte alla resultat som utlovats i förslagets har levererats (t ex 60 försäljningsställen); två partners engagemang mycket begränsat Lärdomar - Tekniska pilotstudier av nya teknologier snabbt omoderna; detta problem blandades samman med förseningar av implementering och därför är blhovet att GD XXIII finansiering oklar såvida inte målsättningarna är att etablera nätverk ocH öka medvetenhet; behöver nära anknytningar med andra program på fältet (t ex TIM); projektet understryker GD XXIII:r» roll som övergripande samordnaro; underlättar tranGrogionalå projekt. 15 Slutlig rapport - V2. 0 Original text in English S/t UTVÄRDERING AV HANDLINGSPUN FÖR ATT FRÄMJA TURISM SLUTLIG RAPPORT AVSNITT 3 - TEKNISK UTVÄRDERING AV AKTIVITETER O Projektbeskrivning Bedömning och viktiga lärdomar Utveckling av en utbildningsstrategi för anställda och instruktörer inom turismsektorn i de kalla vattnen kring Nordsjön "Konststäder i Europa"- program Styrka - Starkt berättigande för det tar upp ett nyckelproblem dvs ungdomsarbetslöshet; flera intressanta idéer/begrepp och innovativa lösningar: långsiktig påverkan kan vara stor; god uppföljning och starkt lokalt stöd i Danmark: Svagheter - Förslag av mycket allmän natur ("syftar på att utveckla ett koncept"); ingen klar beskrivning av resultat; inte ett pilotprojekt, mer som grundforskning och nätverksbyggande; uppföljning i UK, NL och D osäker p g a svagt lokalt stöd, vilket illustreras genom dålig närvaro på konferensen i Danmark; partnerskap mer på ett stadium av forskning och intellektuell debatt, än ett operativt partnerskap för utformning av pilotprogram; dyrbart projekt med tanke på att resultaten framförallt är lokala och kan vara svåra att överföra till andra länder Lärdomar - GD XXIII finansierade utvecklingen av ett nätverk av partner som sammanlänkades mer av likartade problem, än genom ett gemensamt operativt projekt; det kan vara användbart, men var det planens roll och GD XXIII? Styrka - Innovativ grundidé som på några få år utvecklats till en bra produkt stödd av ett stort nätverk av städer; medlemmar i nätverket består både avkända och mindre kända städer, som kan dra nytta av att vara anknutna till etablerade kulturstäder; god distribution och marknadsföring; förbindelser med viktiga operatörer (resebyråer, researrangörer): imponerande projektledning och effektivt genomförande Svagheter - Förslaget fokuserar mer på metoder än på målsättningar; ett antal viktiga städer och viktiga kulturinstitutioner ännu inte (eller inte längre) med i nätverket; om fördelar tillfaller små städer är osäkert; framgång delvis beroende på städernas möjligheter att skapa bokningar Lärdomar -1996 kommer att vara ett viktigt år för projektets framtid, som nu måste visa sin kommersiella hållbarhet, dvs skapa bokningar; nivån av nätverksutveckling av turistbyråer variera mycket från en stad/ ett land till ett annat, och behöver därför stärka strukturerna i vissa städer/länder; amerikanska marknaden måste täckas för att skapa ytterligare effekt, inte avleda uppmärksamheten; resebyråer och researrangörer måst övertygas om projektets kommersiella styrka; behöver ha en huvudattraktivitetet. Avkastningsstyrning i små och medelstora företag inom turistnäringen Styrka - Hög kvalitet på slutrapport med bra sammanfattande redogörelse för spridning av nyckelresultat; begreppet avkastningsstyrning är starkt Svagheter - Hög kostnad, särskilt därför att det är oklart omkonceptet är relevant för SME Lärdomar - Begränsad relevans för SME skulle ha förutsetts (t ex genom diskussioner med experter); studien skulle ha omdefinierats för att uppfylla behoven i synnerhet för små hotell, av vilka många inte har något datoriserat bokningssystem eller har direktanslutna reservationsmöjligheter. 3. 4-Allmän bedömning Projekt och studier som utförts under 1993 och 1994 65 66 Den genomsnittliga kvaliteten på de projekt och studier som utförts var i kategorin dåliga till genomsnittliga (24% av 1993 och 1994 års aktiviteter som granskats bedöms som mycket dåliga eller dåliga, totalt 22 stycken) och 14% (totalt 13 stycken) av de avslutade projekten bedöms som mycket bra. Men en mycket signifikant förbättring har skett 1994. I de flesta fall har aktiviteternas påverkan begränsats i utrymme, omfattning och tid. Många ekonomiska engagemang förekom (totalt 59 stycken under 1993, 58 stycken under 1994 och 74 stycken under 1995), enligt vår åsikt för många i förhållande till Turismenhetens resurser för att definiera och granska dem på ett tillfredställande sätt. De flesta aktiviteter var för små för att ha en 16 Slutlig rapport - V2. 0 Original text in English ^1 UTVÄRDERING AV HANDLINGSPUN FÖR ATT FRÄMJA TURISM SLUTLIG RAPPORT AVSNITT 3 - TEKNISK UTVÄRDERING AV AKTIVITETER • signifikant påverkan, även om antalet små framgångsrika aktiviteter var mycket kostnadseffektiva. Den genomsnittlliga storleken på de aktiviteter vi utvärderade var 121144 ECU under 1993, 117030 ECU under 1994 och 127015 ECU under 1995 (se tabell 3. 3 ovan). De flesta aktiviteter kan klassifieras i två grupper. Å ena sidan finns det aktiviteter som fullgör politiska målsättningar; dessa aktiviteter befordrar "europeiska" koncept och nätverk samt har en granska hög profil och ett högt nyhetsvärde; å andra sidan finns det kommersiellt intressanta aktiviteter med inbyggd varaktighet. Dessa två grupper sammanfaller ibland som t ex projektet ""Vägar till ursprunget", ett projekt som utfördes av universitetet i Oldenburg 1993. Främjandet av "transnationella nätverk" är enligt vår åsikt inte en målsättning, utan en metod att uppnå en målsättning. Det finns ett åliggande i artikel 4 i rådet beslut att åtgärder skall vara kostnadseffektiva. Problemet med detta är att de politiska målsättningarna t ex att främja transnationella nätverk kan uppnås bättre och kostnadseffektivare på andra sätt och behöver inte rättfärdigas som pilotprojekt och som bara ibland är verkligt innovativt. Alternativa aktiviteter som skulle kunna ha övervägts för att lansera europeiska begrepp och nätverk inkluderar; en "ambulerande utställning" som åker runt till varje europeiskt land med en högklassig presentation av europeiska frågor och utmaningar för sektorn samt inkluderar en europeisk dagordning; anlitar ett PR-företag med lämpliga direktiv och budget; arbetar med befintliga databasleverantörer i Europa och tillsammans sammanställer en konsoliderad databas med europeisk forskning; lansera ett informationsblad osv. Studier Ett antal studier finansierades för att titta på stora frågor som är viktiga för turistsektorn. Dessa var generellt sett väl utförda, även om valet av ämnen (t ex ungdomsturism, affärs- och konferensavkastningsstyrning) inte verkade vara baserat på en noggrann analys av behoven med hänsyn till befintlig information. Vi är medvetna om att ämnena som relaterar till studierna föreslogs och/eller godkändes av Ledningskommittén. Vi anser att mer tid måste användas för att exakt definiera de studier som skall finansieras och ta hänsyn till befintliga studier, fortlöpande forskningsprogram och resebranschens behov. Till exempel, värdet av studien av konferens- och affärsturism begränsas av det faktum att detta ämnesområde redan är ganska väl undersökt. Exempel på nya studier är: 1990 års studie av Europeiska incentivresor av Touche Ross; 1994 års studie av Economist Intelligence Unit - EIU om Europeisk konferens- och mötesmarknad; 1993 års publicering av Maison de France om "Tourisme de Congrès". Ett annat exempel är avkastningsstyrning (en av våra fallstudier), som är ett exempel på en väl utförd studie. Men dess relevans för konceptet för SME är begränsat. Studien fokuserar på användning av datorsystem, men de flesta företag är små och har inte något sådant reservationssystem. Samtidigt använder de redan (i högre eller lägre grad) avkastningsstyrning till exempel då en kund kan "förhandla fram" ett förmånligt rumspris under lågsäsong. De flesta hotell och andra typer av inkvarteringsställen är fristående och har ganska få rum. De saknar marknadsföringsstyrka, inklusive tillgång till datoriserade reservationssystem. Det finns sätt hjälpa dem, t ex för att främja gruppmarknadsföring som t ex Gites de France-programmet. Ett antal projekt och studier har som sina egna målsättningar att utarbeta referenslistor över potentiella intresseområden, t ex ett Vem är vem av personligheter och i organisationer, en flerspråkig uppslagsbok av turismuttryck och en databas för arbetstillfällen för studeranden. Alla dessa saknar en inbyggd varaktighet i projektet, som är viktig när informationen behöver regelbunden (och ofta dyrbar) uppdatering. Några av dessa projekt och studier konkurrerar med befintliga kommersiellt tillgängliga produkter. Dessa studier har ganska låg hållbarhet och inte något speciellt använbart syfte. 67 68 69 70 71 72 17 Slutlig rapport - V2. 0 Original text in English h 3 UTVÄRDERING AV HANDLINGSPUN FÖR ATT FRÄMJA TURISM SLUTLIG RAPPORT AVSNITT 3 - TEKNISK UTVÄRDERING AV AKTIVITETER JUà f||F 73 74 75 76 77 78 79 80 Handböcker för att göra Europa tillgängligt för handikappade turister (en för de handikappade och en för turistnäringen) samt studien "Äldre personer och rörlighet" är exempel på utmärkta och kostnadseffektiva studier som framkommit genom planen. Handböckerna för blinda är ytterligare exempel på det betydelsefulla bidrag som gjorts genom planen för turister med handikapp. Kulturturism De flesta kulturella delarna i planen fokuserar på uppbyggnad av transnationella vägar och nätverk baserat på en rad teman. De flesta av dessa är relativt billiga övningar, som ger intressanta resultat. Samtidigt är det troligt att varaktigheten och påverkan på turistbehov är begränsade samt att de huvudsakliga långsiktiga fördelarna kan uppstå genom att förstärka anknytningarna mellan regioner. Om det inte finns någon avsikt att säkerställa en varaktig ekonomisk fördel så måste detta klargöras och aktiviteterna måste bedömas på den grunden. Men behovet att vara kostnadseffektiv kvarstår. Om förstärkningen av anknytningarna är det huvudsakliga syftet då är det ett syfte som kan uppnås på andra mer kostnadseffektiva sätt, t ex genom att organisera konferenser. Utformning av vägar och leder är i sig självt inte tillräckligt, även om det är intressant, att berättiga till att projektet finansieras. T ex en väg som sammanlänkar Wexford i Irland och Dover i England, Frankrike, Portugal och Spanien har förmodligen ett begränsat värde utöver att den för människor närmare varandra. Men det är ett dyrbart sätt för att uppnå detta. Om vi tar varaktighet efter att ett projekt har avslutats, som ett mått på framgång så är projektet "Vägar till ursprunget" (först finansierat 1993 med en förlängning 1994) värt att notera. Det har utvecklat en kommersiellt styrka som tyder på långsiktig varaktighet. Projektet "Konststäder i Europa" (en av våra fallstudier) kan också komma att utveckla en sådan kommersiell styrka även om det är för tidigt att exakt definiera vad det kan vara. Ett annat exempel på ett framgångsrikt kulturellt vägprojekt utfördes av Naturfreunde Landesberband Saarland (1993) och sammanlänkade ett klokt urval av parter, transnationella, men varandra relativt närliggande och skapade en rad intressanta vägar med utmärkta möjligheter för varaktighet. Projektet för provinsen Norra Holland (1993) är ett exempel på förstudie, i det här fallet för kulturella leder som relaterar till det militära arvet i tre regioner. Det hade fördelen av deltagarnas karaktär (lokala myndigheter involverade i turism) som betyder att det finns rimliga förutsättningar för att det ska bli varaktigt. Mycket av arbetet med vägar kan klassifieras och uppfattas som väsentlig lansering inom Europa samt att dess påverkan till stor del kan avleda befintliga turister längs de understödda vägarna. Effekten på dessa vägar blir inte nödvändigtvis en ökning. Detta gäller inte de vägar som siktar på i icke-europeiska marknader (som t ex "Vägar till ursprunget" som siktade på den amerikanska marknaden). Men vi inser att drversifieringen av destinationer i Europa också är en berättigad målsättning: Vi har även lagt märke till att konceptet vägar och leder av sammanlänkade destinationer redan var etablerat före planen och det marginella värdet av att skapa ytterligare vägar/leder kanske är begränsat och därför bör utredas. Den innovativa aspekten avGD XXIILs finansierade leder är den transnationella utformningen. Den långsiktiga påverkan är fortfarande okänd och behöver studeras. Pilotprojekt är testfall. Det finns inget orsak för att finansiera innovativa och spekulativa projekt utan ordentliga detaljerade uppföljningar efter projektets slut, följt av publicering och spridning av resultaten. Till synes framgångsrika projekt kan då kopieras någon annanstans med ytterligare en utvärderingsprocess, som leder till en definitiv slutsats. 18 Slutlig rapport - V2. 0 Original text in English b^ UTVÄRDERING AV HANDLINGSPUN FÖR ATT FRÄMJA TURISM SLUTLIG RAPPORT AVSNITT 3 - TEKNISK UTVÄRDERING AV AKTIVITETER Jlk W 81 82 83 84 85 86 87 88 Utbildning Omfattningen av utbildningsprojekt kan varit ganska brett, inklusive utveckling av nätverk, definition av läroplan samt identifiering av nya yrkesbehov. De nätverksprojekt som tycks vara mest framgångsrika har varit de som förstärker befintliga nätverk, medan skapande av nya nätverk i allmänhet är mindre framgångsrika på varaktiga eller andra grunder. Där projekt har fokuserat på gemensamma europeiska läroplansbehov - till exempel läroplansutveckling för varaktig turism vid Deusto-Bilbaouniversitetet (projekt 1994) - har de redan haft en värdefull roll. Däremot har några projekt inte varit framgångsrika som som fokuserat på identifieringen av nya yrkeskategorier, till exempel Club des Métropoles-projektet (1993) och Greta du Golfe-projektet (1994) samt arbetet av Conzorcio Civita (1994) om nya yrkeskategorier. Det har även förekommit ett antal enstaka utbildningsövningar (t ex i Öst- och Centraleuropa), som även om de varit värdefulla i sig själva, inte passar inom ett institutionellt eller annat ramverk och därför ger dessa utbildningsövningar inte grund för uppföljning och varaktighet. Trots isoleringen kan de ha varit effektiva även om de inte passar in i en sammanhängande plan och det är bäst att undvika dem i framtiden om inte mekanismer byggs in för att se till att de blir varaktiga. Ett exempel är projektet som utfördes 1993 av L&R leisure i Bulgarien och Slovakien. Det var väl utfört, men var inte särskilt innovativt och hade inte tillgång till någon institutionell finansiering för efter uppföljning av projektet på platsen. Det vitryska turismprojektet av Frotsi du Limousin (1993) var liknande, men dess budget var blygsammare. Teknologi De teknologiprojekt som stöds av planen är på det hela taget antingen allmänna och tar upp nyckelfrågor som dataidentifieringsprocedurer för utbyte av information; eller specifika och försöker applicera ny teknologi till specifika situationer. Skillnaden allmän/specifik sammanfaller i stor sett med GD XXIII:s projektansvarighet, där framförallt allmänna projekt (som t ex CIRT, EDITIN, ETI, TIRS alla bra projekt) anses var "teknologiprojekt" och klassifieras under policyområdet "transnationella åtgärder". Ett antal projekt inom kulturområdet domineras av teknologilösningar och från dessa specifika projekt kan viktiga slutsatser, som relaterar till deras teknologi dras. Specifika exempel inkluderar ofta utformning av multimediadatabaser med produktinformation, som t ex projektet Odyssé av International Interactive Multimedia (1993) samt förstudien om musikfestivaler av Sygna (1994). I kontrast till de kulturella aktiviteter som finansieras finns det indikationer att på ett eller annat sätt skulle många av de "allmänna" teknologiprojekten som finansierats ha fullföljts även utan EG- finansiering eftersom de gällde frågor som var relevanta för industrin, som t ex globalisering av data eller dataåtkomst. EG-finansiering har varit värdefull för att ta upp dess frågor, men kan sägas ha vara stödjande snarare än väsentliga. Det har haft en positiv effekt och accelererat appliceringen av ny teknologi till turistspecifika uppgifter (t ex projektet EDITIN 1993). De mer specifika teknologirika projekten har framförallt fokuserat på transnationella databaser, ofta multimedia. Dessa projekt som tar upp olika uppgifter har i viss mån kopierat varandra i fråga om tekniska tillvägagångssätt och programvaran som används för att implementera dem. På så vis har de mest innovativa aspekterna varit deras transnationella karaktär samt försöken att applicera ny teknologi till nya områden, som t ex informationsbehandling, tidigare åtgärdad genom handböcker och kartor. 19 Slutlig rapport - V2. 0 Original text in English ÇS~ UTVÄRDERING AV HANDLINGSPUN FÖR ATT FRÄMJA TURISM SLUTLIG RAPPORT AVSNITT 3 - TEKNISK UTVÄRDERING AV AKTIVITETER # 89 90 91 92 93 94 95 96 Dessa specifika projekt har inte varit speciellt framgångsrika och det är mycket troligt att de flesta kommer att förtorka efter att projektets finansiering upphör och de saknar inbyggd varaktighet eller kommersialiserande beståndsdelar. Dessa projekt tycks till stor del ha varit utformade för att "få tillgång till" EG-finansiering, snarare än att avhjälpa speciella behov. Projektet 1993 för presentation av multimedia CD ROM av städer som sammanlänkar Odyssé (utförd av International Interactive Multimedia) är tekniskt liknande det projekt som utfördes av Turinform (EPTIS, 1993) och Fenici Route-projektet (Consorzio Civita, 1993). Alla tre täcker allmänt spridda turistcenter och ingen av dem har stora utsikter för kommersialisering eller varaktighet. Alla tre ger intryck av att vara projekt som utformats speciellt för att utnyttja tillgången av EG-finansiering. Det skulle vara värdefullt att följa upp dessa projekt för att identifiera de lärdomar som kan göras. De ovan nämnda projekten jämförs ofördelaktigt med Infonet-projektet (TIRS, 1993) som är utformat kring en mer logisk geografisk gruppering av parterna (Saarland i Tyskland och Lorraine i Frankrike) och har en tydlig anknytning till befintliga databassystem, vilket ger långsiktig varaktighet. Genomgående i många av de nya teknologiorienterade databasprojekten finns ett påtagligt misslyckande att lösa varaktigheten efter projektets slut. Turistdatabaser behöver ständig uppdatering samt administrativa och finansiella mekanismer, att uppnå detta är en lika viktig del av projektutformning som de tekniska beståndsdelarna. Dessa uppföljnings- och kommersialiseringsfrågor var i flertalet fall inte tillfredställande lösta vilket resulterade i att ett antal intressanta projekt avslutades, men troligen inte gav något varaktigt bidrag till turismsektorn. Några av teknologiprojekten var i själva verket förstudier, ibland till projekt med långsiktiga målsättningar (som t ex Sygna om ny teknologi inom kulturturism). Resultatet kan vara intressant, men det finns frågetecken gällande resultatens ägarskap (särskilt när de är begränsade) och associerade konfidentialitetsfrågor. Ytterligare ett exempel på en sådan förstudie är Eurolodging-projektet som utfördes av AGTE (1993). En fråga som inte löstes genom utformningen av teknologiprojekt och andra projekt var frågan om relevans för SME. Teknologi är både en barriär och en möjlighet för SME och denna fråga har inte lösts på ett tillfredställande sätt. Vissa projekt har utelämnat någon anknytning till leverantörer och helt koncentrerat sig på researrangörer och resebyråer och utelämnat hotell. Internet med sin låga anslutningskostnad kan sägas representera ett stort område av möjligheter för SME, men ännu har inget projekt tagit upp detta område. Eurogites-projektet (1993) är ett exempel på ett projekt som tar upp de specifika behoven inom en viktig SME-sektor (Bed & Breakfast och inkvartering på landsbygden). Vi har även noterat att andra direktorat inom kommissionen finansierar databasprojekt som siktar på behoven inom turismsektorn (t ex SAM), men förenlighet, kompletterande och konkurrerande aspekter av förslagen, som finansieras av GD XXIII, har inte så vitt vi känner till utförligt undersökts i relation till dessa. 20 Slutlig rapport - V2. 0 Original text in English ÇC UTVÄRDERING AV HANDLINGSPUN FÖR ATT FRÄMJA TURISM SLUTLIG RAPPORT AVSNITT 3 - TEKNISK UTVÄRDERING AV AKTIVITETER 4jk f||F 97 98 99 100 101 102 103 104 Aktiviteter som startades 1995 Nedan kommenterar vi urvalet av de aktiviteter som startades 1995. 1995 års program dominerades av statistiska program och stöder särskilt enskilda länder samt stora kontrakt med konsultgrupper (t ex Gruppo Clas) när dessa länders statistik anpassas i linje med det överenskomna formatet som fastställts i direktivet. Projektet "Kulturleder" (utfört av CTA) är en intressant förevisning. Eftersom det är ett pilotprojekt hoppas man att varaktighetsfrågor helt kommer att inbegripas och att oberoende granskning efter projektet, som även täcker liknande projekt från 1993 och 1994, kommer att göras så att slutsatser kan dras och lärdomar göras. Ett annat signifikant projekt relaterar till Cypern, där målsättningen är att utveckla kulturturism och turism för specialintressen, med fokusering på SME. Ett annat projekt som sträcker sig bortom själva EU täcker termanläggningar i Öst- och Centraleuropa och i medelhavsområdet. Ett "utbyte av åsikter" är en viktig aspekt som identifierats. Projektet bör även inkludera en offentligt publicerad rapport som dokumenterar övergripande marknadsegenskaper (tillgång och efterfrågan på en europeisk basis) inklusive en beskrivning av de termanläggningar som skall studeras, tillsammans med en bedömning av de totala framtidsutsikterna för detta marknadssegment. Nätverket för turism och miljö (EcoNett) som utvecklas av WTTC representerar ett stort engagemang (ECU 631000) vars framgångspotential stärks av den starka branschen som backar upp WTTC. Detta projekt har hög synlighet och bra utsikter att förbli varaktigt. I vilken utsträckning WTTC:s EcoNett kommer att tjäna som ett praktiskt verktyg, åtkomligt och användbart inte bara för stora multinationella organisationer, utan även för blygsamma turistrelaterade företag (små hotell, restauranger, sevärdheter) är svårt att bedöma på detta stadium. 1995 års program täcker andra viktiga ämnen som t ex transportstyrning (t ex flygplatsen i Palma de Mallorca), och styrning av besökare. I den senare kategorin utförs eventuella forsknings- och pilotprojekt av Tourism Company ("Demonstration av potentialen av frivilliga ekonomiska program inom Europa") som tar upp en mycket viktig fråga; dvs finansieringsmekanismer för miljövård. Även om projekten fortfarande befinner sig på ett tidigt stadium ser resultatet mindre lovande ut för andra projekt som har med styrning av besökare att göra, som t ex Mantova Ticket Tour" och "HELLO tourism". Vi skulle ha föredragit att se tidigare program av denna typ (t ex i Tyskland, norra Italien och Österrike) utsatta för en detaljerad teknisk och ekonomisk utvärdering innan man gick vidare längs denna väg. Andra aktiviteter som utförts inom planen Aktiviteter som utförts inom planen beskrivs detaljerat i rapporterna från GD XXIII till rådet och Europaparlamentet. Turismenheten har framställt två "horisontala rapporter" 1994 och 1995 om åtgärder inom gemenskapen som påverkar turism. De är omfattande och mycket informativa. 1994 års rapport är nästan uteslutande beskrivande och inkluderar ingen bedömning av gemenskapens åtgärder: 1995 års rapport (fortfarande ett koncept vid tiden för vår bedömning av planen) försöker avhjälpa denna svaghet. 105 I tabell 3. 4 sammanfattar vi resultaten (bedömning och viktiga lärdomar) från tre "tematiska" fallstudier som utförts, dvs: 21 Slutlig rapport - V2. 0 Original text in English s + UTVÄRDERING AV HANDLINGSPUN FÖR ATT FRÄMJA TURISM SLUTLIG RAPPORT AVSNITT 3 - TEKNISK UTVÄRDERING AV AKTIVITETER # a b c utvecklingen av gemenskapens tursimstatistik urvalsprocedurer (generellt sett baserat på 1995 års miljöprojekt, men framförallt på WTTC:s projekt "Europeiska gemenskapens nätverk för miljö, resor och turism") turismenhetens interna samordning med andra generaldirektorat (aktivt knutna till framställningen av den "horisontella rapporten"). Nedan beskriver vi de uppnådda resultaten inom området för gemenskapens turiststatistik, där resultaten var signifikativa och GD XXIII:s samordning effektiv. Det tillvägagångssätt som GD XXIII använde vid introduktionen av gemensamma statistiska normer var att från början ha ett nära samarbete med befintliga nyckelintressenter, Eurostat på kommissionsnivå och Nationella statistiska myndigheter på nationell nivå. På nationell nivå finns praktiska engagemang för långvariga dataserier som avspeglar särskilda behov och respresenterar avsevärda investeringar. Det finns även olika betoning för insamling av data, som avspeglar särskilda geografiska realiteter. T ex de irländska och brittiska datanormerna avspeglar det relativt lätta insamlandet av efterfrågad data i en ö-situation, medan kontinentala Europa har en tendens att koncentrerar sig mer på tillgångsåtgärder. Datainsamling är en nödvändig, men dyrbar procedur inom turismsektorn och det tillvägagångssätt som GD XXIII använder, efter en lång tid av konsultation med regeringar och kommissionens egen statistiska service (Eurostat), anses vara lämpligt. Tillvägagångssättet fokuserar framförallt på att komma överens om gemensamma miniminormer för kärndata som samlas in. Kring denna gemensamma kärna har även besläktade, men frivilliga datanormer definierats som också har en gemensam definition så att total jämförbarhet blir möjlig. Den totala samordningen görs av GD XXIII, men tillvägagångssättet har i huvudsak varit tredelad (GD XXIII, Eurostat och nationella regeringar) och med tanke på att utmaningen att nå en överenskommelse för ett gemensamt tillvägagångssätt, som täcker många länder, har resultatet varit mycket viktigt. Ett direktiv för insamling av statistik har nyligen utfärdats (23/11/1995 och kommer att träda i kraft i slutet av 1996) och regeringar erhåller nu ekonomiskt stöd genom handlingsplanen för att få de respektive systemen i linje med detta. Totalt har 4,5 MECU anslagits till uppgiften under en treårsperiod (1995-1997). Processen att identifiera och definiera datanormer samt att reagera på de metodologiska problem och hinder som uppstår genom varierande förhållanden i medlemsländer har genomarbetats tillsammans med externa konsulter som valts ut av Eurostat och kontrakterats på en tredelad grund. Konsulter har bistått med definition av lämpliga spridningsprocedurer i synnerhet vad gäller den statistiska årsboken för turism samt publikationen "Turism i Europa". Den senaste upplagan av denna utmärkta publikation utkom 1995 och planeras att i fortsättningen utkomma årligen. 106 107 108 109 110 111 22 Slutlig rapport - V2. 0 Original text in English ^ UTVÄRDERING AV HANDLINGSPUN FÖR ATT FRÄMJA TURISM SLUTLIG RAPPORT AVSNITT 3 - TEKNISK UTVÄRDERING AV AKTIVITETER # Tabell 3. 4 Sammanfattning av resultaten från fallstudier (del B) Beskrivning av aktivitetet Bedömning och viktiga lärdomar Tema 1 : Utveckling av gemenskapens turiststatistik Stryka/resultat - På det hela var resultaten mycket signifikanta och tillvägagångssättet lämpligt; direktiv "välkommen som ett första steg"; samarbete med andra organisationer (OECD, WTO och naturligtvis Eurostat och nationella statistikinstitut) sker t ex för att undvika att arbeten kopieras samt att utveckla gemensamma datanormer och metoder; nära tillsammans med viktiga befintliga intressenter. Eurostat på kommissionsnivå och de nationella statistiska myndigheter på nationell nivå. Svagheter - Metoder för implementering (Eurostat, nationella statistiska institut) är långsamma och "byråkratiska"; vissa av deintervjuade ansåg att direktivet har använt den "lägsta gemensamma nämnaren"; ett antal områden anses inte ha täckts, som t ex inkommande turister vid långreseturism och mer allmänt, brist på ambition, för konservativt tillvägagångssätt? Men man inser även att för snabbt/långt framåtskridande kan sätta hela försöket på spel; politiska faktorer saktar också ned processen. Lärdomar - Måste var en fokuseringspunkt för GD XXIII på grund av tydligt behov, krav uttryckt i branschen, enighet bland medlemsländer och branschfolk; användning av privata statistiska organisationer ger upphov till tvister; stöds av ett antal organisationer som representerar den privata sektorn, men ifrågasätts av dem som intervjuades från internationella offentliga organisationer: men det finns i alla fall en samstämmighet för mer samarbete privat/offentligt särskilt när det gäller statistik. Tema 2: Urvalsprocedurer (baserat på 1995 års miljöprojekt) Styrka/resultat - Etablerade nätverk kommer att erhålla EU-bidrag i tre år; leverantör är ett stort internationellt yrkesorgan dvs har bra branschförbindelser och politisk styrka; kontraktet specifierar projektresultat och förloppets innehåll samt årliga rapporter: Granskning av bokslut skall göras årligen; engagemang från GD XXIII och turistnäringen Tema 3: Intern samordning av turismenheten Svagheter - Hur kommer databaser regelbundet att uppdateras? Vad är drivfjädern för leverantörerna att tillhandahålla data på en regelbunden basis för att bevara databasen? Det exakta konceptet av "miljöresa" behöver spécifieras. Lärdomar - Behöver sätta upp mekanismer för att se I och uppdateras regelbundet. att databaser underhålls Styrka/resultat - Öka medvetenhet om vikten av samordningen med andra EU- avdelningar: Inter Service Group (ISG) har regelbundna möten; GD XXIII "bra på att organisera"; bra bi-laterala kontakter; det finns ett "permanent informationsflöde" mellan avdelningar; konsultation för grönboken var en framgång: bra samarbete med GD Vi samband med "HEUOS"-gruppen; generaldirektörerna på GD V och GD XXIII skall gemensamt skriva inledningen till publikationer. Svagheter - Deltagare i ISG inte väl förberedda, men situationen förbättras; omsättning av representanter för vissa GD och därför brist på kontinuitet; GD XXIII'. s personal verkar överarbetad, "orkar inte alltid med" Lärdomar - ISG borde vara bättre förberett av deltagare (GD XXIII skickar normalt program och relevanta dokument cirka tio dagar i förväg): intresse för ISG-möten ökar när deltagarna blir insatta i frågorna; tematiska diskussioner väl mottagna; förslag från en av de intervjuade; 1) information ges av GD XXIII, 2) round table om arbete på gång på andra avdelningar, 3) tag upp exakta punkter och frågor; enheten behöver fler turismexperter för att kunna göra anspråk på en samordnande roll inom EG; behöver utse en unik, permanent korrespondent/representant för att få bra uppföljning. 23 Slutlig rapport - V2. 0 Original text in English Çf UTVÄRDERING AV HANDLINGSPUN FÖR ATT FRÄMJA TURISM SLUTLIG RAPPORT AVSNITT 4 - ADMINISTRATIVA OCH OPERATIVA ASPEKTER «» AVSNITT 4 - ADMINISTRATIVA OCH OPERATIVA ASPEKTER 4. 1 - Beskrivning av administrativa- och ledninqsarranaemang 112 113 114 115 116 Administrativa arrangemang, ekonomiska resurser och aktiviteter som vidtas inom planen beskrivs i detalj i 1994 och 1995 års "horisontella" rapporter till rådet samt Europaparlamentet som framställts av GD XXIII. I detta avsnitt ger vi en översikt av de huvudsakliga arrangemangen som används; sedan ger vi vår bedömning. Lednings-, -Rådgivande- och Konsultativa kommittéer Kommissionen bistås vid planens genomförande av Ledninqskommittén som består av representanter från medlemsländerna i Europeiska unionen (rådets beslut av den 13 juli 1992). I januari 1994 utvidgades medlemskapet Ledningskommittén till att inkludera medlemsländerna inom det Europeiska ekonomiska samarbetsområdet och från och med januari 1995, Liechtenstein. Ledningskommittén sammanträdde nio gånger under de tre åren, två gånger 1993, fyra gånger 1994 och tre gånger 1995. Vid ett tidigare beslut av rådet från den 22 december 1986 etablerades en Rådgivande Kommitté under beskydd av kommissionen och sammansatt av medlemmar utsedda av varje medlemsland. Kommitténs uppgift var att underlätta utbyte av information, konsultation och samarbete om turism och i synnerhet för att tillhandahålla service för turister. Kommittén sammanträdde fyra gånger 1994 och tre gånger 1995. Den sammanträdde inte 1993. Före lanseringen av planen etablerade kommisssionen en Konsultativ Kommitté sammansatt av representanter från olika branschintressen. Den Konsultativa kommittén har ingen juridisk grund och etablerades av kommissionen för att möjliggöra dialog och konsultation med branschen. Under planens genomförande sammanträdde den Konsultativa kommittén fem gånger; en gång 1993, två gånger 1994 och två gånger 1995. Personal Antalet anställda på turismenheten (fast och tillfällig personal, alla lönegrader och ställningar, utom tillfällig personal) var 17 stycken 1993 (elva grad A, en grad B och fem grad C), 14 stycken 1994 (elva grad A, en grad B och två grad C), 16 stycken 1995 (elva grad A, en grad B och fyra grad C) (situation den 1 januari). Vid slutet av 1995 var antalet anställda 17 stycken (tretton grad A, en grad B och tre grad C). (Personal i grad A är administratörer och ovan, grad B assistenter och grad C stödpersonal). 117 Totalt 29 praktikanter var anställda i perioder på tre eller vanligtvis fem månader. 118 119 120 121 1994 flyttades enhetens chef och avskedades senare från kommissionen efter disciplinär prövning. Hans tillförordnade ställföreträdare avstängdes 1994 och avskedades senare. Totalt var 36 personer anställda under åren 1993-95. Bara fem av enhetens medarbetare var anställda under hela perioden 1993-95. Därför var personalomsättningen hög, 86%. Förhållandet fast anställd personal till den totala personalen (exklusive tillfällig personal) var 5:17 vid början av planen och steg signifikant till 11:17 i slutet av 1995. Av de 36 medarbetarna uppskattar vi att tio (28%) kan kvalificeras som "turistexperter" (vi definierar "turistexperter" som någon som överförts från ett turistdepartement eller liknande, som har arbetat inom branschen eller har en utbildningen inom facket). Vissa andra medarbetare har fått erfarenhet "genom arbetet" innan de började på enheten. 24 Slutlig rapport - V2. 0 Original text in English C UTVÄRDERING AV HANDLINGSPUN FÖR ATT FRÄMJA TURISM SLUTLIG RAPPORT AVSNITT 4 - ADMINISTRATIVA OCH OPERATIVA ASPEKTER i» 122 123 Mekanismer för implementering samt administrativa procedurer Planen implementerades genom tre årliga arbetsprogram. En "prioritetstidtabell" för 1993 specifierades i planen. Prioriteterna och arbetsprogrammet för 1994 och 1995 utarbetades av GD XXIII och godkändes av Ledningskommittén. 124 Medlen utbetalades genom fem olika mekanismer: a b c d e offentlig infordran av anbud (publicerade i Europeiska gemenskapens tidning) för 100% finansierade aktiviteter. Totalt 15 projekt finansierades genom denna mekanism (7 stycken 1994, 4 stycken 1994) och representerade anslag på totalt 3,68 miljoner ECU. offentlig infordran av förslag (publicerad i Europeiska gemenskapens tidning) för samfinansierade aktiviteter (samfinansierade upp till maximalt 60%). Totalt samfinansierades 74 förslag (35 stycken 1993, 23 stycken 1994,16 stycken 1995) och representerar anslag på totalt 8,45 miljoner ECU. 25 samfinansierade projekt stöddes via GD XXIII :s Subventioneringskommitté, dvs utan en konkurrerande process (14 stycken 1993, 7 stycken 1994 och 4 stycken 1995) och representerar anslag på totalt 1,43 miljoner ECU. 73 direkta kontrakt av vilka 43 var för utveckling av gemenskapens statistik (2 stycken 1993, 20 stycken 1994 och 51 stycken 1995) och representerar anslag på totalt 5,95 miljoner ECU av vilka 84% gick till medlemsländer. och begränsade urvalsprocedurer användes i fem fall (två pilotprojekt och tre konferenser) vilka uppgick till 251000 ECU. 4. 2 - Bedömning av befintliga arrangemang Vår bedömning baseras på en skrivbordsanalys av procedurerna och på personalstatistik; på belägg som samlats in genom fallstudier och granskning av projektfiler; samt på resultat från våra intervjuer med Turismenhetens personal, medlemmar från Ledningskommittén och Rådgivande kommittén. Vi har även granskat de flesta sammanträdesprotokoll från dessa kommittéer. Förhållanden till externa organ Kontakterna med resebranschen har inte varit tillräckligt starka. De huvudsakliga icke-statliga kontakterna var med föreningar och påtrycksgrupper av olika slag samt med konsulter. Enheten tycks inte ha någon klar och operativ vision av nuvarande "marknadsplacering" i förhållande till konkurrerande och kompletterande leverantörer som t ex ; nationella turistorgan, viktiga internationella föreningar (som t ex ETC, I ATA, WTTC, WTO), intern konkurrens och kompletterande leverantörer som GD I, GD VIII och andra EU-direktorat. 125 126 127 25 Slutlig rapport-V2. 0 Original text in English &' UTVÄRDERING AV HANDLINGSPUN FÖR ATT FRÄMJA TURISM SLUTLIG RAPPORT AVSNITT 4 - ADMINISTRATIVA OCH OPERATIVA ASPEKTER # Administrativa arrangemang och procedurer 128 129 130 131 132 Administrativa arrangemang och procedurer vara svaga i början av genomförandeperioden, men har förbättrats avsevärt under 1994 och 1995. Personalen är klart engagerad och arbetar hårt. Personalen är överhopad med administrativa uppgifter och effektiviteten är inte alltid uppenbar. Balansen mellan kvalitetsarbete (projektförberedelse, studiebesök, kontakt med entreprenörer osv) och administrativa uppgifter är inte bra. Kommunikationslinjerna vid GD XXIII är långa, procedurmässiga och långsamma och det är även beslutsprocessen. Trots att personalens motivation är ganska låg visar medarbetarna en exemplarisk återhämtningsförmåga. Personalens låga anda kan förklaras delvis av de faktorer som beskrivs ovan (administrativ arbetsbörda, långa kommunikationskedjor osv), men även av den negativa påverkan på enheten från påståendena angående ledningen som har fläckat dess anseende och image. Vi observerade att enheten utförde avsevärda mängder administrativt arbete. Enheten uppskattas erhålla omkring 100 externa brev per vecka. Telefonsamtal kommer in "hela tiden". Parlamentariska frågor kommer regelbundet in, vanligtvis med snäv deadline. Många dokument måste översättas och ofta formatteras om p g a konflikt kring programvaran mellan översättningsavdelningen i Luxemburg och GD XXIII. 133 Vi har även identifierat följande brister inom personalområdet: a b c d e hög personalomsättning låg procent av "turistexperter" och allmänt otillräcklig turismkunskap otillräcklig utbildning (t ex inom områden för ekonomisk- och projektledning) underbemanning i den ekonomiska administrationen för många tillfälligt anställda: det tar tid att handleda dem om de skall användas effektivt. 134 Med tanke på enhetens begränsade personalresurser var det oklokt att implementera planen genom att finansiera ett så stort antal projekt och studier (främst genom offentlig infordran av förslag) p g a den stora administrativa börda som antyds genom det tillvägagångssätt som åskådliggörs i tabell 4. 1 och som ger en analys av resultaten av de olika förslagsinfordringarna som publicerats i Europeiska gemenskapens tidning. Tabell 4. 1 Projekturval. Infordran av förslag (delfinansierade projekt) Steg 1 Formella villkor Steg 2 Utgallring utvärdering Steg 3 Djupgående Slutligt val 368 (86 underkänns) 282 (158 underkänns) 124 (63 underkänns) 61 på slutlista 33 utvalda 281 (28 underkänns) 253 (139 underkänns) 114 (93 underkänns) 21 utvalda 288 (39 underkänns) 249 (130 underkänns) 119 (72 underkänns) 47 på slutlista 15 utvalda 1993 1994 1995 26 Slutlig rapport - V2. 0 Original text in English G l UTVÄRDERING AV HANDLINGSPUN FÖR ATT FRÄMJA TURISM SLUTLIG RAPPORT AVSNITT 4 - ADMINISTRATIVA OCH OPERATIVA ASPEKTER «» 135 136 137 138 En orsak till de negativa effekterna har varit få anställda och dåliga rutiner vilket medförde att kvaliteten på ett antal utvalda förslag var dåligt, till exempel utan klara målsättningar, utan en stark projektgrupp eller med mycket begränsade innovativa aspeker. De projekt som valdes efter 1995 års infordran av anbud och förslag visar en avsevärd förbättring i kvalitet och förväntningarna på bra resultat är höga. Direktiven för infordran av förslag och anbud för 1993 och 1994 var mycket svaga och oklara. Särskilt resultat (utdelning) och varaktighetskrav täcktes inte på ett tillfredställande sätt. Nuvarande kontrakt har förbättrats avsevärt vad gäller resultat, men dessa skulle kunna vara exaktare i fråga om mätbara indikatorer, t ex genom att ange hur stort antal deltagare man siktar på vid seminarier och konferenser. Leverantörer måste, så vitt möjligt, ange alla resultat och mål som identifierats i kontraktet i deras slutrapport. Vi inser att i vissa fall valdes förslagen av "politiska skäl", dvs för att uppnå en "rättvis" distribution av de tillgängliga medlen bland medlemsländer. Effektivare mekanismer för att uppnå denna målsättning bör utformas. Som fallstudien som undersöker urvalet av entreprenörer för turism- och miljöprojekt 1995 visar har de procedurer som används förbättrats signifikant. Förbättrade procedurer och formulär har introducerats, inklusive lägesrapport och en interim utvärdering av enheten vid interimrapportstadiet. Utvärderingsproceduren (som beskrivs i ett internt förklarande meddelande om utvärderingsproceduren) har nu en bra struktur. 139 Men ett flertal områden är fortfarande oklara: 140 141 142 a b om och hur hänsyn tas till en politisk och geografisk blandning på detta tidiga stadium konsultation med andra GD om de föreslagna projekten före det slutliga urvalet Vi var verkligen oroade över det faktum att utvärdering och gallring av projekt sker utan engagemang från ämbetsmän och experter som inte hör till GD XXIII före det slutliga urvalet. Även om vi förstår att detta är vanligt inom kommissionen, anser vi att det är olämpligt. Fram till 1995 definierades inte mätbara prestandaindikatorer systematiskt vid starten (t ex som en del av entreprenörens kontrakt). Utan objektiva åtgärder är det svårt både för entreprenörer och utvärderare att mäta utvecklingen mot förväntningarna. Ekonomisk styrning var dålig under de första åren av genomförandet, men har förbättrats sedan dess. Den behöver fortfarande stärkas. Dålig prestanda inom ekonomisk styrning berodde inte bara på misskötsel av högre tjänstemän (som avskedades 1995) utan även på grund av bristfälliga system (som t ex dålig användning av informationsteknologi), bristfällig personalutbildning och otillräcklig personal (bara en person i grad B under största delen av planens genomförande). 27 Slutlig rapport - V2. 0 Original text in English C>1 UTVÄRDERING AV HANDLINGSPUN FÖR ATT FRÄMJA TURISM SLUTLIG RAPPORT AVSNITT 4 - ADMINISTRATIVA OCH OPERATIVA ASPEKTER • 4. 3 - Rekommendationer Förhållande till externa organ 143 Planens effektivitet kan höjas genom att: a förbättra partnerskap med medlemsländerna. Enheten kan lägga fram flera förslag till medlemmarna i Ledningskommittén och få med denna fråga på programmet vid kommande sammanträden b uppmuntra en proaktiv roll hos de olika kommittéerna för att med stöd av experter identifiera projekt (innovativa, transeuropeiska, väl finansierade osv) c förbättra konsultationsmekanismer inom branschen, t ex genom att sätta upp ad-hoc- d e f arbetsgrupper öka engagemanget från nationella turistorgan involvera andra generaldirektorat i urvalsprocessen innan det slutliga valet görs av GD XXIII involvera oberoende och externa experter i urvalsprocessen (en möjlighet är att varje medlemsland nominerar en eller två experter som kan inkallas för att granska förslag som lämnas in av eventuella entreprenörer från andra medlemsländer). 144 145 146 147 Allmänt sett finns ett behov att utöka deltagamivån av relevanta intressenter/partner (både privata och allmänna) för att vidga ägarskap och engagemang. Kommittéerna (Lednings- Rådgivande- och Konsultativa) kan bli de huvudsakliga förmedlarna för spridning av resultaten av de aktiviteter som finansieras och utförs av enheten. Dessa kommittéer kan även användas till att hjälpa turismenheten att identifiera behov (t ex möjliga pilotprojekt) och se till att EU-finansiering inte kopierar befintliga initiativ. Oberoende experter kan ha en liknande roll. GD XXIII har varit mycket aktiv inom området för samarbete inom kommissionen. Samordningen med andra GD är mycket viktig roll för enheten och måste ges större tonvikt. Enheten bör försöka att sätta standarden inom detta område. Denna roll har flera aspekter, som t ex att föra in turism inom andra EU-programs intressesfärer och informera turismens intressenter (både privata och allmänna) om den utveckling som sker i kommisionen. Personal 148 På personalområdet bör förbättrande aktiviteter övervägas: a b c d att minska personalomsättningen att förbättra den interna kunskapen om teknisk turism, t ex genom överflyttning från NTO och förbättra tillhandahållande av utbildning att ge mycket mer personalutbildning (på alla nivåer) att granska den befintliga informationsteknologin. 28 Slutlig rapport - V2. 0 Original text in English Gij UTVÄRDERING AV HANDLINGSPUN FÖR ATT FRÄMJA TURISM SLUTLIG RAPPORT AVSNITT 4 - ADMINISTRATIVA OCH OPERATIVA ASPEKTER jUà fUF Administrativa arrangemang och procedurer 149 150 151 För att etablera administrativa normer bör enheten granska sina administrativa arrangemang för att specificera flera prestandaindikatorer och -mål. Till exempel: varje externt brev bör bekräftas (per fax, telefon eller brev) inom fem dagar och erhålla ett svar inom t ex 15 arbetsdagar (om det är realistiskt). Det finns ett behov att granska interna procedurer för att frigöra tid för att förbereda, övervaka och följa upp projekt. Personalen tycks använda oproportionerligt mycket tid på icke-produktiv pappersexercis. Det finns ett behov att stärka granskning och utvärdering av projekt och mer allmänt att utforma och införa enkla, men effektiva rutiner som utformats från början snarare än appliceras efteråt. Fler studiebesök bör också göras. Övervakning och utvärderingsrutiner bör granskas längs följande linjer även om vi inser att vissa element redan håller på att utvecklas: a b c d e f g att införa enkla procedurer för att övervaka och utvärdera aktiviteterna när de genomförs (pågående övervakning och utvärdering) att sätta upp ad-hoc-arbetsgrupper för att förbereda, styra och utvärdera aktiviteter. Dessa grupper borde inkludera ett litet antal godkända experter på fältet och representanter för de privata och allmänna partner som är direkt engagerade att beställa en interimutvärdering halvvägs i planen för att ta lärdom, vidta korrigerande åtgärder och informera för förberedelser av kommande aktiviteter att uppnå ett större engagemang från GD XXIII omger stöd till och analyserar (i en anda av partnerskap) entreprenörernas verksamhet. Detta kräver fler besök hos entreprenörerna, närvaro vid viktiga evenemang (t ex konferenser, workshops) och systematisk uppföljning långsiktig uppföljning av avslutade projekt bör göras genom studiebesök eller uppföljning per telefon. Viktiga aspekter som bör täckas inkluderar: varaktighet, resultat, kommersialisering och spriding av resultaten enheten bör överväga att utnyttja erfarenheter från andra GD och program, särskilt inom områden för övervakning och utvärdering, överväga att anta de bästa tillämpningarna från andra av kommissionens generaldirektorat. T ex GD I och GD VIII har standardiserat sitt tillvägagångssätt för projektutformning och använder ett så kallat "logiskt ramverk" i sitt tillvägagångssätt, fullständigt dokumenterat av kommisssionen och används vid utbildning inte bara av EC-personal, utan även av deras partner som t ex konsulter. Användning av detta ramverk ger ett standardiserat format och en checklista där projektutformning, implementering och utvärderingscykel faller naturligt en kopia av alla övervaknings- och utvärderingsformulär som framställts för aktiviteteten skall arkiveras centralt och analyseras regelbundet (t ex var sjätte månad). En kort sammanfattningsrapport som sammanför de viktigaste lärdomarna skall framställas och cirkuleras inom GD XXIII och andra direktorat. 29 Slutlig rapport - V2. 0 Original text in English k S" UTVÄRDERING AV HANDLINGSPUN FÖR ATT FRÄMJA TURISM SLUTLIG RAPPORT AVSNITT 4 - ADMINISTRATIVA OCH OPERATIVA ASPEKTER # 152 Aktiviteter bör också övervägas för att se till att en adekvat spridning/distribution av projektets resultat sker. Alternativen inkluderar: a b anslå resurser inom projektets budget på förberedelse/urvalsstadiet (vi har förstått att detta gjordes 1995) att i gällande fall den slutliga utbetalningen görs på villkor att en publicerbar framställning av resultaten görs i en publikation som uttryckligen specificeras som resultat i kontraktet. 153 En noggrann och fortgående förregistreringsprocess för alla entreprenörer, som täcker viss grundläggande information kunde ha förhindrat vissa problem som uppstått genom "spök"-företag och skulle ha backats upp vid eventuell påföljande rättstvist och andra problem. En möjlighet är att ha ett system där entreprenörer regelbundet bekräftar (t ex årligen) sitt intresse av att finnas med på listan och om ingen bekräftelse sker stryks de automatiskt. 154 Alla projekt med mediaresultat (disketter, CD, video, annat) bör ha dem separat utvärderade av en lämplig blandning av teknisk- och fackpersonal. Några av de befintliga resultaten, som var väsentliga för projekt undersöktes (i vår vetskap) inte. 155 Några resultat är i icke-standardiserat format. GD XXIII bör specificera formatet för resultaten t ex i en kopia av alla videor in VHS-format, disketter i PC-format om inte annat anges. 156 Andra förbättrande aktiviteter som enheten bör överväga är: a b c d att minska antalet projekt och studier som finansieras för att öka deras påverkan och begränsa administrationen att granska proceduren för "infordran av förslag" för att minska den administrativa bördan och maximera procedurens effektivitet att öka proportionen sammanträden som organiseras kring ett tema eller en teknisk fråga samt drastiskt minska antalet formella sammanträden som ofta karaktäriseras av passivitet från åhörarna att ge ut ett informationsblad eller liknande (möjligen också på Internet) för att presentera Turismenhetens aktiviteter. Aktivitetet bör tas för att förbättra det interna informationssystemet (som projektdatabas) så mer ledningsinformation framställs till stöd för personal samt övervägande av systematisk och allmän användning av e-post t ex för att förbättra kommunikation inom GD och även med andra GD. Enheten bör ges mer självstyre inom flera enbart operativa områden som styrning av budgeten för missioner. Enheten skall snabbt och flexibelt kunna reagera till behoven för ett projekts genomförande (studiebesök, deltagande i praktiska workshop osv) inom en överenskommen budgets strikta gränser. Det skall naturligtvis inte göra enheten mindre ansvarig eller öppen, utan helt enkelt effektivare. 157 158 30 Slutlig rapport • V2. 0 Original text in English &t UTVÄRDERING AV HANDLINGSPUN FÖR ATT FRÄMJA TURISM SLUTLIG RAPPORT AVSNITT 4 - ADMINISTRATIVA OCH OPERATIVA ASPEKTER O Diverse 159 160 Val av tidpunkt. Planens årliga cykel hade en negativ påverkan på de utvalda projektens kvalitet och på deras genomförande. En längre tidsrymd krävs verkligen (t ex tre år) och projekten bör ta hänsyn till branschens särskilda säsongsfaktorer. Samfinansieringsfrågor. Det finns ett antal frågor som relaterar till samfinansiering som måste tas upp. EU:s maximala bidragsnivå på 60% bör granskas och om möjligt göras flexiblare. Andra frågor gäller t ex hur man kontrollerar att bidrag från andra finansieringskällor är verkliga och hur man undviker finansiering av projekt som redan har påbörjats eller till och med avslutats. 161 EG-logogram. Den ständiga användningen av EG-logon bör regleras: bara bra projekt bör få använda EG-logon. Registreringsfrågor bör klargöras och lösas. 31 Slutlig rapport - V2. 0 Original text in English 6? UTVÄRDERING AV HANDLINGSPUN FÖR ATT FRÄMJA TURISM SLUTLIG RAPPORT AVSNITT 5 - BEDÖMNING FRÄN ENTREPRENÖRER 4jk f||F AVSNITT 5 - BEDÖMNING FRÄN ENTREPRENÖRER 5. 1 - Metoder 162 För att erhålla en bedömning från entreprenörer för de huvudsakliga aspekterna av genomförande av projekt (och studier) skickade vi ett kort frågeformulär till 77 entreprenörer för projekten från 1993 och 1994. Denna undersökning täcker följande aspekter: a b c d e projektbeskrivning uppnådda målsättningar genomförande av projek bedömning av olika aspekter av projektets genomförande lärdomar, rekommendationer, förslag och bästa tillämpning. 163 164 Den proforma som användes anges i bilaga IV. Observera att i detta avsnitt täcker termen "projekt" både projekt och studier som finansieras inom planen. Trots att vi informerade entreprenörerna om att deras enskilda svar kommer att förbli privat och konfidentiellt för Price Waterhouse och bara att läggas ihop före diskussion med GD XXIII anser vi att det finns en partiskhet i den övergripande bedömningen av projektet (tabeller 5. 1 och 5. 2 nedan) p g a frågornas egenbedömningskaraktär. För att avhjälpa detta har vi behandlat vissa svar med försiktighet. Men vi anser inte att partiskheten har ett signifikant inflytande på andra aspekter i undersökningen som t ex bedömningen av olika aspekter av projektgenomförande. 5. 2 - Analys 165 Vi skickade ut 77 frågeformulär och erhöll 47 svar och uppnådde därmed en svarsfrekvens på 61%. Antalet meningsfulla svar varierade mellan olika frågor, men representativt var mellan 42 och 36 meningsfulla svar. Grad av uppnådda målsättningar 166 Vi bad entreprenörerna gradera till vilken grad de uppnått projektets målsättningar. Över hälften av entreprenörerna ansåg att de hade varit mycket framgångsrika i att uppnå projektets målsättningar, men en tredjedel av dem svarade att de hade varit ganska framgångsrika. Totalt 85% av de svarande ansåg att de hade varit framgångsrika i att uppnå aktivitetens huvudsakliga målsättning, Det finns ingen markant skillnad mellan 1993 och 1994 års projekt. Tabell 5. 1 nedan sammanfattar resultaten. 32 Slutlig rapport - V2. 0 Original text in English G>'6 UTVÄRDERING AV HANDLINGSPUN FÖR ATT FRÄMJA TURISM SLUTLIG RAPPORT AVSNITT 5 - BEDÖMNING FRÄN ENTREPRENÖRER «» Tabell 5. 1 - Grad av uppnådda målsättningar Inte alls framgångs- rik Inte särskilt Ganska framgångs- rik framgångs rik Mycket framgångs rik Blandat Inte relevant eller inget svar 0 0 7 9 12 2 (5%) 15 (36%) 21 (50%) 3 (7%) 1 (2%) 1993 Antal meningsfulla svar: 19 1994 Antal meningsfulla svar: 23 Totalt antal meningsfulla svar: 42 Ekonomiskt bidrag: Vad skulle ha hänt om inte planen finansierats av EU 167 För att göra en bedömning av planens ekonomiska bidrag frågade vi entreprenörer vad som skulle ha hänt utan EU-finansiering. Majoriteten av de svarande (59%) anser att EG-finansiering har varit ett tillskott dvs projektet skulle inte blivit av utan planen, men 36% ansåg att projektet skulle utförts ändå eller i mindre skala. Projekgenomförande 168 Vi bad även entreprenörer att bedöma olika aspekter av projektets genomförande och att ge en övergripande bedömning av projektets genomförande. Tabell 5. 2 och 5. 3 nedan ger de resultat som erhölls. Tabell 5. 2 - Övergripande bedömning av projektgenomförande Dålig elier mycket dålig Genom -snittlig Bra Mycket Vet inte bra Inte relevant eller inget svar 1993 Antal meningsfulla svar: 19 1994 Antal meningsfulla svar: 23 Totalt antal meningsfulla svar: 42 2 (10%) 4 (21%) 7 (37%) 6 (32%) 15 (65%) 7 (31%) 2 (5%) 4 (10%) 22 (52%) 13 (31%) 1 (4%) 1 (2%) 169. Tabell 5. 2 anger att 83% av de svarande anser att projektgenomförandet har varit bra eller mycket bra. Denna positiva bedömning är inte förvånande eftersom entreprenörerna i själva verket till stor del bedömer kvaliteten på sitt eget arbete. När de ombads att bedöma projektgenomförandets olika delar skildrar entreprenörernas svar en mycket mindre rosig bild av situationen, som kan ses i tabell 5. 3. 33 Slutlig rapport - V2. 0 Original text in English 6r UTVÄRDERING AV HANDLINGSPUN FÖR ATT FRÄMJA TURISM SLUTLIG RAPPORT AVSNITT 5 - BEDÖMNING FRÄN ENTREPRENÖRER «» Tabell 5. 3 - Bedöming av projektgenomförande* Indikatorer Antal "missnöjda"** entreprenörer (antal svar) Som % av antal meningsfulla svar A - Planering & förberedelse A1 - Målsättningarnas klarhet A2 - Projektutformningens kvalitet A3 - Effektiviteten hos projekt-deltagarna i förberedelse och planering B - Spridning B1 - Uppföljning efter projektets slut B2 - Spridning av huvudsakliga resultat C - Ledning av turismenhetens personal C1 - Finansiell och administrativ övervakning från turismenhetens personal C2 - Den totala effektiviteten hos turismenhetens personal C3 - Respons hos turismenhetens personal D - Samordning D1 - Kvalitet på dialog mellan turismenhetens personä och andra partner D2 - Samordning med andra EU- departement och icke-EU-representanter 6 5 3 16 10 15 13 9 12 11 7 9 14% 12% 7% 38% 24% 36% 31% 21% 29% 21% 26% 17% 21% 19% * Flera svar möjliga ** Mätt genom totalt antal svar i tre kategorier: genomsnittlig, dålig och mycket dålig 170 Tabell 5. 3 ovan anger ett antal brister, svagheter och områden för förbättringar. De huvudsakliga bristerna/svagheterna vid projektgenomförande märks inom följande områden: (1) (?) Effektiviteten hos projekdeltagarna i förberedelser och planering: 38% av entreprenörer hade problem på detta område Spridning och uppföljning: Dessa områden uppfattas klart som de svagaste aspekterna av projektgenomförande; omkring en tredjedel av entreprenörerna anser att uppföljningen efter projektets slut och spridning av resultaten-inte har varit tillfredställande. (3) Ledning av turismenhetens personal: Över en fjärdedel av de svarande var inte nöjda med kvaliteten på finansiell och adminstrativ övervakning och personalens respons. 34 Slutlig rapport - V2. 0 Original text in English • ?c> UTVÄRDERING AV HANDLINGSPUN FÖR ATT FRÄMJA TURISM SLUTLIG RAPPORT AVSNITT 5 - BEDÖMNING FRÄN ENTREPRENÖRER «» 5. 3 - Lärdomar, rekommendationer, förslag och bastå tillämpning 171 Ett antal lärdomar/rekommendationer/förslag gjordes av entreprenörerna som svarade på undersökningen. Övervakning och utvärdering 172 173 174 175 176 Det är viktigt att stärka kommunikation mellan enheten, projektsamordnare och de andra projektintressenterna. Särskilt under projektets förberedelse/planeringsfas behövs mer samarbete mellan enheten och entreprenörerna behövs också. Det finns ett behov av mer utbyte av information om (tidigare, nuvarande) projekt inom liknande interventionsområden. GD XXIII bör närmare övervaka den finansierade projekten. Det finns även ett behov av fler kontakter (som t ex studiebesök) från enhetens tjänstemän. Indikatorer för prestationer och mål skall spécifieras (och kvanitifieras så mycket som möjligt) i början av ett projekt. De procedurer som GD XXIII följer bör effektiviseras och förenklas. Särskilt beslutsprocessen måste göras effektivare. 177 Steg måste tas för att förbättra responsen hos GD XXIII:s personal. Uppföljning och spridning av resultat 178 Förslag gjordes för att förbättra spridningen av resultaten: a b c att cirkulera de huvudsakliga resultaten till alla entreprenörer att i projektets budget anslå en summa för spridning och distribution av nyckelresultat att när det är relevant inkludera ett element för marknadsföring av projektresultaten i budgeten. 179 Mer hänsyn bör ges till aktiviteternas varaktighet. 35 Slutlig rapport - V2. 0 Original text in English 7/ EVALUATION OF THE ACTION PUN TO ASSIST TOURISM APPENDIX I - DESCRIPTIVE STATISTICS OF ACTIONS M\± fP This appendix contains the database of the actions implemented under the Plan. Key for Classification of Actions bv Tvoe 1 = Improving knowledge (includes statistics, studies and consultation) 2 = Staggering holidays 31 = Transnational 32 = Technology 33 = PECO (Eastern and Central European Countries) 4 = Tourists as consumers 5 = Cultural tourism 6 = Tourism and environment 7 = Rural tourism 8 = Social tourism 9 = Youth tourism 10 = Training 11 = Promotion Final Report - V2. 0 -?i APPENDIX I EVALUATION OF THE COMMUNITY ACTION PLAN TO ASSIST TOURISM TOURISM AC" TON PLAN - PROJECTS & STUDIES 1993-1995 Contract Number Main Contractor Initial Btfcfy«t tëôùi Typ» of Action Delvico Bates GIAT Forum Dello Svilluppo FIPE AA-Automobile Association International Interactive Multimedia GSI Transport Tourism Regione Toscana GEIST Club des Eurométropoles TIRS Chambre Régionale de Commerce Rhône-Alpes AGTE CISET Province of North-Holland Instituto Geogråfico Nacional (IGN/CNIG) Wexford County Council Regione Emilia-Romagna Conselleria de Cul tura, Educacio, i esports EETAA - Hellenic Agency Preseli Pembrokeshire Universität Oldenburg Interface Naturfreunde Landesberband Saarland R E D- Ruralité Environnement Dévelopement Royal National Institute for the Blind Landkreis Eisleben Ministero del Toifismo e dello Spettacolo Gruppo Clas System TV CEPFAR Fyn Tour Eurogites ETAG L & R Leisure PLC AIT/FIA Contour Mobility International Bates & Wacker Directora General de Turismo Mobility International Associano Nacional de Jovens ETEN 1 TURINFORM Frosti du Limousin DGF - Deutsche Gesellschaft fur Freizeit EFCO TV5 ITE ETEN 2 FEG CETOS Agrupacion de Asesores Mouvement HTL Conseil 93 180001 93 530001 93 540004 93 540007 93 540009 93 540010 93 540012 93 540013 93 540014 93 540015 93 540017 93 540018 93 540019 93 540020 93 540021 93 540022 93 540023 93 540024 93 540027 93 540028 93 540029 93 540030 93 540031 93 540032 93 540035 93 540036 93 540037 93 540039 93540040 93 540041 93 540043 93 540044 93 540045 93 540046 93 540047 93 540048 93 540054 93 540055 93 540056 93 540058 93 540059 93 540060 93 540062 93 540063 93 540064 93 540066 93 540068 93 540069 93 540071 93 540072 93 540076 93 540077 93 540079 93 540080 93 540081 No projects 93: Total 1993: Mean value 93: Maximum 93: Minimum 93: 999628 697800 23250 50000 99000 120000 213200 200000 244635 i 130000; 102300 j 96000 i 1140001 61980 '• 70000j 60606] 63600J 460751 900001 136445. 292751 61000 36000! 46000 49659, 47586, 102000, 48000 105000 160000 15000 9840; 34278 10200 220000 11400 49000 60000 42100 150000 50000 10189 100800 154890 32000 20000 120000 198000 200000 95750 20000 65000 199620 110258 381550 j I i ! j i , ' 55: 6 6 6 3, 1 2 1 1 4 4! 9 9 9 6 2 81 9 8 4 01 'OOOECU ECU ECU ECU 11 1 1 33 32 32 32 32 32 31 32 31 32 5 5 5 5 5 5 5 5 5 5 5 5 5 ~é" 5 5 3 31 5 31 1 33 1 i 8 1 1 8 9 10 32 33 1 7 5 3 10 12 8 1 1 6 55 - }* APPENDIX I EVALUATION OF THE COMMUNITY ACTION PLAN TO ASSIST TOURISM TOURISM AC1 TON PLAN - PROJECTS & STUDIES 1993-1995 Contract Number MalrtCôtttfactpr, i. ri. : mi _ u m mi r ,, n W*' 8tKty*t' „ tëéUi. Type 0f Action 1 1994 94 540011 94 540018 94 540019 94 540023 94 540024 94 540025 94 540026 94 540027 94 540028 94 540029 94 540031 94 540032 94 540033 94 540034 94 540035 94 540036 94 540037 94 540039 94 540043 94 540044 94 540045 94 540046 94 540047 94 540048 94 540049 94 540050 94 540051 94 540053 94 540054 94 540064 94 540065 94 540067 94 540075 94 540077 94 900107 94 900118 94 900120 Greek National Tourist Organisation (conference! Earthwatch Europe World Systems Europe Gemeinnutziger Verein zur Forderung der Region Sandl unteres Muhlviertl Naturfreunde Saarland Projekt Sanfter Tourismus SYGNAA/S FOTVE/FECTO - Fédération des Offices du Tourisme des Villes Européennes Royal National Institute for the Blind (RNIB) BC Brandenburg-Consult GmbH Universitet Oldenburg/FB3 Forschungsstelle Niedersachsische - Nausa Baltic Tourism Cooperation Il Quartettone Fodén Fyn Tour Arthur Andersen SA Horwath Axe Consultants-Tourisme Hôtellerie Loisirs Movimento Consumatori CTS Centra Turistico Studentesco e Giovanile Conference Etalement des Vacances Gruppo Clas Greta du Golfe Lancashire Enterprises Universidad de Deusto-Bilbao • Inst. de Estudios de Ocio Fondo Iberico para la Conservaciôn de la Naturaleza ITD-lnstitute of Tourism and Services economics Hjoerring Business College EMI-Effective Management International Consorzio Civita (ARIFOC) Association Réunionaise Interprofessionelle pour l'Insertion et la Formation Continue Centre Méditérannéen d'Environnement d'Athènes ETOA - European Tour Operators Association AFI Alpenforschunginstitut Ministère de l'Equipement, Transports et Tourisme Atlas (Tilburg University) Concorde Travel Rita de Landtsheer European Travel Commission (ETC-CET) Agence Européenne pour la Culture - AEC (UNESCO) 43200 50000 249233 59694 94995 79175 195000 71587 99610 183300 129000 64031 49800 392600 333000 160610 167615 50963 167000 146830 62500 120000 127000 115000 195200 78995 176872 134416 102000 30187 104040 63553 50000 11100 71000 50000 51000 j No projects 94: Total 1994: Mean value 94: Maximum 94: Minimum 94: 37 4330 117030 392600 11100 ! •OOOECU i ECU ECU ECU ! 1 6 1 5 5 5 5 5 5 5 5 5 5 1 1 4 9 2 5 10 10 10 10 10 10 10 10 10 10 11 1 1 33 33 2! 9I 5! i 37 i t i t ! 7 4 APPENDIX I EVALUATION OF THE COMMUNITY ACTION PLAN TO ASSIST TOURISM T O U R I SM A C" TON PLAN - PROJECTS & STUDIES 1993-1995 Contract Number ::iK£:*:£2;& :'' :ikt:'yy':::i^M]yiy:^il ••:••••&•::-mw<-- ••••; i t t s ä ; * : '^ yyiyi\::>:m^%i:i:' • yym:''y, :;:;:s;:::;&^ \:y>mm:+mwMW& »m: ?-i m±:m->. --\. ••>:< ••• :: M S S> vm :. :'••::• ' V illillll österreichisch Werbung (A) Statistics Finland (FIN) Ministère Equipement, Transports et Tourisme (F) The Stat. Bureau of Iceland (IS) Inst. Nacional de Estadlstica (E) Inst. National de Statistiques (B) Stat. Norway (N) Danmarks Statistik (DK) Stat. Sweden (S) Stat. Portugal (P) Central Statistical Office - CSO (UK1 Istitutö Naz. di Stat. (\) Centraal Bureau Voor de Stat. (NL) ETI (L) Central Statistical Office - CSO (IRL) Stat. Bundesamt (D) Gruppo Clas (I) Nat. Stat. Service of Greece (GR) AFI Alpenforschunginstitut Gugg & Partner Delvico Bates Ministry of Communications Nortra Arthur Andersen Office Natinal du Tourisme Grand Prix - 2e meeting of jury Grand Prix - 2e meeting of jury HTL Conseil Österr. Stat. Zent. (A) Inst. Nat. de Stat. (B) Inst. Nat. de Stat. (D) InsLNat. de Stat. (DK) Min. Eq. Transp. & Tourism Inst. Nat. de Stat. (GR) InsLNat. de Stat. (IRL) Inst. Nat. de Stat. (IS) Inst. Nat. de Stat. (I) InsLNat. de Stat. (L) - ETI Inst. Nat. de Stat. (NL) InsLNat. de Stat. (UK) Swedish Tourist Authority Inst. Nat. de Stat. (P) Inst. Nat. de Stat. (N) Min. Comercio y Turismo - Secretaria General de Turismo (E) InsLNat. de Stat. (IRL) Gruppo Clas Conférence "Livre Vert" du 12/12 - SCIC CTA Economie & Export Analysis Gemeente Budel OING Lumières de la Méditerranée Kienbaum Dev. Services A S T ER WTTC Inst. Nat. de Stat. (FIN) AENA - Aeropuerto de Palma de Mallorca Nord Info GmbH MEWCAT - Milos European Women's Cooperation for the Advancement in Tourism St Andrews Tourism Management Group The Tourism Company Mobility International University of Thessaly Azienda di Promozione Turistica del Mantovano ARGE Sanfte Mobilitat NIT M e s se Berlin (ITB) BIT, Milano W a t ch TV P r è s. Consiglio Minis. T u r i s mo Instituto M u n i c i p al de F o r m a c i on y E m p l eo ( A y u n t a m i e n to de G r a n a d a) 95530001 95530002 95530003 95530004 95530005 95530006 95530008 95530009 95530010 95530011 95530012 95530013 95530014 95530015 95530016 95530017 95530018 95530019 95540013 95540014 95540015 95540016 95540017 95540018 95540019 95540027 95540028 95540030 95540031 95540032 95540033 95540034 95540035 95540037 95540038 95540039 95540040 95540041 95540042 95540043 95540044 95540045 95540046 95540047 95540048 95540049 95540050 95540054 95540055 95540056 95540057 95540058 95540059 9554006 95540060 95540061 95540062 95540063 95540065 95540066 95540067 95540068 95540069 95540070 95540072 95540075 95540076 95540079 95540080 No projocts 95; Total 1995: Moan valuo 95: Maximum 95: Minimum 95: :;seöÄJijwp :;S-TVrii»:'-': l&KOÏ&S Action. ". • • • ' • ': : ;': :' >:v. :::: v ::::: ïmm 1 1 ; 1j 1 1 1 - 1i 1 ; 1 i 1 i 1; i| i| 1l 1 1 il 1 1 1 "i 1 ; 1 i 1 j 6! ei 6i 1 1 1 j 1; 32 3 2' 32 | 32 ! 321 6 i 1! 6j 32 j 6 6 6 8 6 6 6 40000 40000 120000 40000 120000 70000 40000 70000 40000 70000 120000 120000 70000 20000 70000 120000 259700 70000 27900 205000 499628 7500 9500 66742 ! 7500 22100 12000 146450 130000 130000 230000 130000 230000 130000 \ 1300001 70000 230000 40000) 130000! 230000 130000 130000 70000 230000 130000 500240 84478 238792 38630 ! 1376701 156486j 189390| 6310001 130000| 913801 60700 178300 195757 127800 30000 152971 98552 190000 98749 99840 66121 40000 60000 163159 j | j j 69 8764 127015 6 3 1 0 00 7500 •000 ECU ECU ECU ECU j i i I -?ç EVALUATION OF THE ACTION PLAN TO ASSIST TOURISM APPENDIX II - CHECKLIST FOR INTERVIEWS OF KEY INFORMANTS 4» Final Report - V2. 0 ~7é EVALUATION OF THE TOURISM ACTION PLAN PROGRAMME - CHECKLIST 1 - Exposure to Tourism Action Plan PROMPTS: 1. 1- How familiar are you with the Tourism Action Plan programme? Please describe your exposure to Tourism Action Plan. 1. 2 - Please describe the objectives, the role of Tourism Action Plan as you perceive them? Did you perceive any significant change, evolution, trend? 1. 3 - If relevant, please describe your current involvement in area related to tourism policy. 2 - Interface with Tourism Action Plan (Co-Ordination. Complementarity. Overlap. Etc) PROMPTS: 2. 1 - Please describe the objectives of your programme and_compare them with Tourism Action Plan in terms of: - objectives, priorities - instruments (means, techniques used) - processes. 2. 2 - In what manner and to what extent does Tourism Action Plan complement, duplicate, overlap or work at cross-purposes with other programmes? 2. 3 - Please assess the quality of the co-ordination between Tourism Action Plan activities and the activities undertaken by your programme. 3 - Assessment of the Rationale of Tourism Action Plan: Does the Programme Make Sense? PROMPTS: 3. 1 - Are the activities and outputs of Tourism Action Plan consistent with its mandate and realistically linked to the attainment of objectives? 3. 2- To what extent are the objectives and mandate of Tourism Action Plan relevant (in the past, present, future)? 3. 3 - What should Tourism Action Plan's role and activities look like in the future (exercise of wishful thinking)? 4 - Assessment of Impacts and Effects: What Has Happened As A Resuit of the Programme? PROMPTS : 4. 1 - What impacts and effects, both intended and unintended, resulted from carrying out Tourism Action Plan? 4. 2 - If relevant: do the (unintended ) negative effects outweigh the benefits of Tourism Action Plan? •7} 4. 3 - Give examples, illustrations of success stories, also failures. 5 - Achievement of Programme Objectives: Has the Programme Achieved What Was Expected? PROMPTS : 5. 1 - In what manner and to what extent were the appropriate objectives achieved as a result of Tourism Action Plan? 5. 2 - What are the reasons for failures to meet objectives and can these be remedied? See above 4. 3 - Give examples, illustrations of success stories, also failures. 6 - Alternatives: Are There Better Wavs of Achieving the Results/Obiectives? PROMPTS : 6. 1 - Are there most cost-effective alternative programmes which might equally achieve the objectives? 6. 2 - Are there more cost-effective ways of delivering the existing programme? 7 - Lessons. Recommendations. Suggestions. Best Practices 7. 1 - Any key lessons/recommendations/suggestions to convey to Tourism Action Plan staff? 7. 2 - Any best practices from other programmes to convey to Tourism Action Plan staff? 8 - Overall Assessment 8. 1 - Main strengths of the Tourism Action Plan? 8. 2 - Main weaknesses/shortcomings of the TAP? 8. 3 - What should be done differently? TH EVALUATION OF THE ACTION PLAN TO ASSIST TOURISM APPENDIX III - EVALUATION FICHE FOR ASSESSMENT BY PW EXPERTS • Final Hc|)ort - V2. 0 •?i Price Waterhouse - Evaluation of the TOURISM ACTION PLAN Proforma for Assessment by Expert Consultant Status of Assessment U Discussed w i th Project Official BEFORE completion • U Discussed w i th Project Offical AFTER completion LJ To be completed LJ Pending issue(s) i Project Title Contractant(s) Contract Number Project Official Documentation Used for Evaluation U Call for Tender I I Proposal by Consultant LJ Contract Li. I Proposal Assessments by DGXXIII I I In-House Interim Evaluation U In-House Final Evaluation LJ Final Report I I Interim Report (only if final report not submitted) I I Other Evidence If other, please specify: P Score (1-5) Comments 1 - Quality ni flnal-Settinp 1. 1- Clarity of objectives in call for tender 1. 2 - Quality of goal-setting in proposal 1. 3- Degree of innovation in the European context 1. 4 - Is the project transferable? 1. 5 - Overall quality of project design Subtotal L I 2 - Outputs of the Projects - Incidence of Effects i Score (1-5) Comments 2. 1 - Degree of achievement of objectives in terms of quantity 2. 2 - Degree of achievement of objectives in terms of quality Subtotal 2. 3 - What if any are the weaknesses of the project? 2. 4 - What if any are the positive outcomes of the project? X X I I j _j i i j ! | j i j i " */ 3 - Final Report/Deliverable & Follow Up Score (1-5) Comments 3. 1 - Overall quality of final report (presentation, format) 3. 2 - Overall quality of final report/deliverable (contents) 3. 3 - Assessment of final deliverable in terms of distribution/dissemination( ie is the final deliverable of immediate use?) Subtotal I I <& 4 - Compliance with Article 4 of the Council Decision (13 July 1992) Score (1-5) Comments 4. 1 - Cost-effectiveness 4. 2 - Impact on the Community tourist industry 4. 3 - Facilitate development of SMEs 4. 4 - Improve quality of tourist services 4. 5 - Encourage competition within EU 4. 6 - Increase competitiveness of EC tourist services | 4. 7 - Conducive to preserving and protecting the environment 4. 8 - Conducive to preserving and protecting the cultural heritage I __ _ _____ 4. 9 - Conducive to preserving and protecting integrity of local | populations 4. 10 - Conducive to improving the provision of j information and to the protection of tourists i j Subtotal I I I I 1h S - Overall Assessment of the Project Score (1-5) Comments Overall Assessment of the Project 6 - Other Comments 7 - Pending Issues. Questions. Queries % EVALUATION OF THE ACTION PLAN TO ASSIST TOURISM APPENDIX IV - EVALUATION FICHE FOR ASSESSMENT BY CONTRACTORS O Final Report - V2. 0 n' Price Waterhouse - Evaluation of the TOURISM ACTION PLAN Proforma for Assessment by Project Contractors Thank you very much for agreeing to help us in this important evaluation commissioned by the European Commission (DGXXIII). Please note that individual responses will remain strictly confidential to Price Waterhouse and no information about your assessment of individual projects will be provided to the European Commission. We will aggregate and analyse the results prior to reporting to the European Commission. If you consider that a question does not apply to your project, please say so. This document contains two sections: Section A - Project Description and Section B - Assessment by Contractor. Section B is made of three subsections: Achievement of Objectives; Project Implementation; Lessons, Recommendations, Suggestions, Best Practice. A - PROJECT DESCRIPTION A1 - Project Title A2 - Year started: A3 - Project Description (full description, maximum 10 lines) A4 - Principle contractor names, not acronyms): If consortium, please name all participating organisations (give full A5 - If project co-financed, please name other bodies involved in co-financing (give full names, not acronyms): A6 - Please name other stakeholders and project partners (ie excluding TOURISM ACTION PLAN and Other CO-financing bodies) Of the project - Stakeholders are groups and individuals that have an interest in the outcome of the project, such as: international agencies, national administrations, research institutes, consulting firms, project implementing agencies, andjntended beneficiaries. ''$& A7 - State of advancement: I I Not started I I I Abandoned I Still ongoing but NOT delayed I I Still ongoing but delayed I I I Completed and final report submitted I Completed but no final report submitted U Other A8 - If project not started, abandoned or delayed, give reasons: A9 - If final report submitted, please give date of submission of the final report: MONTH: YEAR: A10 - If project completed but final report not submitted, give reason and expected date of submission: A11 - Type of Project: LJ Pilot Project I I I Research Study I Conference. 1 I Publication D Other A12 - If other, please specify: A13 - Countries - Please give specific countries where the project is taking place : A14 - Please give other sources of funds (ie other than DGXXIII-TOURISM ACTION PLAN): A15 - COMMENTS - Please give any further comments on project description: n- B - ASSESSMENT BY CONTRACTOR B1 - A c h i e v e m e nt of O b j e c t i v es (including i m p a c t) B1. 1 - If any, please specify target group(s)- Target Groups are the intended beneficiaries of the project, the groups that should benefit from it. If no target group(s), please explain why. B1. 2 - Please specify the main initial objectives of the project, starting with the most important one: Objective 1 (most important): Objective 2: Objective 3: Other objectives, if any: B1. 3 - Please rate the degree of attainment of these objectives - Tick only one box Attainment of Project Objectives Not at all successful Not very successful Fairiy successful Very successful Do not know Not relevant Objective 1 (as defined above) Objective 2 (as defined above) Objective 3 (as defined above) Objective 4 (as defined above) Objective 5 (as defined above) Overall Assessment B1. 4 - Main Indicators of Achievement Please give the main indicators of achievement specified for the project, which may be either quantitative (ie expressed in numbers) or qualitative (ie expressed in words): Indicator 1: Indicator 2: Indicator 3: Other indicators, if any: 7* B1. 5 - Degree of Achievement of Performance Indicators Please indicate the extent to which the performance indicators have been attained. Indicator of Achievement Target(s) Initially planned Actual outcome(s) at completion Reasons for differences from target Indicator 1 (as defined above) Indicator 2 (as defined above) Indicator 3 (as defined above) Other: ! !. i Benefits and Negative Effects Arising from the Project B1. 6 - Please give the main benefits arising from the project: Benefit 1: Benefit 2: Benefit 3: I Other benefits, if any: B1. 7 - If any, please give the main negative effects arising from the project: Negative effect 1 : Negative effect 2: Negative effect 3: Other negative effects, if any: B1. 8 - What would have happened in the absence of TOURISM ACTION PLAN funding? I I The project would NOT have taken place I I The project would have taken place but LATER I I I The project would have taken place but AT A SMALLER SCALE I Don't know/no opinion U Other If other, please specify: H B1. 9 - COMMENTS - Please give any further comments on achievement of objectives: B2 - Project I m p l e m e n t a t i on Changes in Project Design B2. 1 - Were there significant changes in project design such as changes in scope, objectives, target groups, approach? YES NO B2. 2 - If yes, please specify: B2. 3 - Please give the reasons for these changes in project design? Pelays B2. 4 - Was the slatf of the project delayed? YES NO B2. 5 - If yes: By how many months? MONTHS B2. 6 - If yes: Reasons for these delays? B2. 7 - Was the project completed on time? YES NO B2. 8 - If no: By how many months was the project delayed? MONTHS B2. 9 - If no: Reasons for these delays? Cost Overruns B2. 10 - Was the project completed within the initial budget? YES NO B2. 11 - If no: Give size of cost overrun (final budget divided by initial budget): ECU B2. 12 - If no: Reasons for cost overruns? i^ B2. 13 - An Index for Assessing Project Implementation Please help us to assess the implementation of the project. Please tick one box only per row. Indicators Poor Very poor Average Good Very good Don't k n ow Not relevant A - Planning & Preparation of Project 1 A1 - Clarity of objectives A2 - Quality of project design A3 - Effectiveness of the partner(s)' participation in preparation & planning B - Dissemination B1 - Follow up of project after completion B2 - Dissemination of main results C - Management by TOURISM ACTION PLAN staff C1 - Financial & administrative monitoring by TOURISM ACTION PLAN staff C2 - Overall efficiency of TOURISM ACTION PLAN staff C3 - Responsiveness of TOURISM ACTION PLAN staff D - Co-ordination D1 - Quality of dialogue between TOURISM ACTION PLAN staff and other partners D2 - Co-ordination w i th other EU departments and non EU agencies Your overall assessment of the project implementation i j i i i i i i | i i ! i j i i i ! i i i 1 f< B2. 14 - COMMENTS - Please give any additional comments on project implementation: B3 - LESSONS. RECOMMENDATIONS. SUGGESTIONS. BEST PRACTICE B3. 1 - Any key lessons/recommendations/suggestions to convey to the TOURISM ACTION PLAN staff? B3. 2 - Any best practice to convey to the TOURISM ACTION PLAN staff? Have you any comments to make about this proforma? If yes, Price Waterhouse would be very grateful if you could indicate how to improve it: I Completed by: Name: Position: Tel number: Fax Number: Date: Thank you very much for your co-operation Please fax the completed document t o: Price Waterhouse Project TOURISM ACTION PLAN - EC SERVICES c/o Luc MOENS Fax: +44 171 939 3474 Tel: +44 171 939 3331 11 EVALUATION OF THE ACTION P UN TO ASSIST TOURISM APPENDIX V - CHECKLIST FOR CASE STUDIES • Final Report - V2. 0 11 CASE STUDIES ASSESSMENT BY KEY INFORMANTS NAME OF THE CASE STUDY: • ASSESSMENT OF PROJECT BY KEY INFORMANTS - CHECKLIST Foreword A very happy New Year and thank you for your co-operation. You will find below a list of prompts/questions for each issue we need to address to complete this case study. The objective of the interview we wish to set up with you is JQOJ to discuss in detail every item in this checklist. We wish to focus on the areas where your contribution is most valuable and relevant. If your organisation was the main contractor for this project, you will also receive from Price Waterhouse a short questionnaire designed to record descriptive information and to collect the contractor's views on the project implementation. Please return it completed as soon as possible as we have to report to the Commission by the end of January 1996. Introduction/Interface with the Case Study A. Involvement in the project: since/until when? Role? B. Exposure to the Tourism Action Plan: How familiar are you with the Tourism Action Plan programme? Preparation & Rationale 1. 2. 3. 4. 5. Origin of the project: who initiated the project? Brief history/background. Rationale: principles underlying the project? Justification? Which problems is it addressing? Main relevant characteristics of the environment in which project is taking place? Describe preparation and planning of the project. Briefly describe how the consultant contracts have been awarded and the reasons for the selection. Summarise key dates and milestones (including future ones if project not completed), and main (realised or expected) outputs/events (reports, key meetings, seminars/workshops, other key events). Stakeholders & Kev Informants 6. Please name all important stakeholders and describe their role/contribution. Stakeholders are groups and individuals that have an interest in the outcome of the project such as: other EU and non-EU international agencies, national administrations, research institutes, consulting firms, project implementing agencies, and intended beneficiaries. Objectives 7. If any, please specify target group(s)- Target Groups are the intended beneficiaries of the project, the groups that should benefit from it. If no target group(s), please explain why. 8. Main initial objectives of the project, starting with the most important one: *!<, CASE STUDIES ASSESSMENT BY KEY INFORMANTS NAME OF THE CASE STUDY: • Objective 1 (most important): Objective 2: Objective 3: Other objectives, if any: 9. Please rate the degree of attainment of these objectives - Tick only one box per row in the table below. Not at all successful Not very successful Fairly successful Very successful Do not Know Not Relevant Attainment of Project Objectives Objective 1 (as defined above) Objective 2 (as defined above) Objective 3 (as defined above) Objective 4 (as defined above) Objective 5 (as defined above) Overall Assessment Main Indicators ol Achievement 10. Please give the main indicators of achievement specified for the project, which may be either quantitative (ie expressed in numbers) or qualitative (ie expressed in words): Indicator 1 : Indicator 2: Indicator 3: Other indicators, if any: <K CASE STUDIES ASSESSMENT BY KEY INFORMANTS NAME OF THE CASE STUDY: • 11. Please indicate in the table below the extent to which the performance indicators defined above have been attained. Indicator of Achievement Target (initially planned) Actual (at completion) Reasons for differences from target Indicator 1 (as defined above) Indicator 2 (as defined above) Indicator 3 (as defined above) Other: Interface of Tourism Action Plan with other proorammes/policies (Co-Ordination. Complementarity. Overlap. ejçj 12. 13. In what manner and to what extent does Tourism Action Plan complement, duplicate, overlap or work at cross-purposes with other EU and non-EU programmes? Please assess the quality of the co-ordination between Tourism Action Plan activities and the activities undertaken by other EU and non-EU programmes. Impacts and Effects: What Has Happened As A Result ol the Programme? 14. What positive impacts and effects, both intended and unintended, resulted from carrying out the project? 15. What negative impacts and effects resulted from carrying out the project? Project Implementation Monitoring & Evaluation 16. Describe procedures/arrangements to monitor the project implementation 17. Describe procedures/arrangements to evaluate the project during and after implementation ^ CASE STUDIES ASSESSMENT BY KEY INFORMANTS NAME OF THE CASE STUDY: Changes in Project Design • 18. Were there significant changes in project design? If yes, please specify and give the reasons for these changes in project design? Delays 19. Was the start of the project delayed? If yes: By how many months? If yes: Reasons for these delays? 20. Was the project completed on time? If no: By how many months was the project delayed? If no: Reasons for these delays? Cost Overruns 21. Was the project completed within the initial budget? If no: Give size of cost overrun (final budget divided by initial budge) If no: Reasons for cost overruns? Dissemination & Follow Up 22. 23. Has the project results been disseminated? What was the follow up, and who did it? Has the project been replicated? (If relevant) For how long are the operational cost (partly) covered by Tourism Action Plan? What will happen next? Lessons. Recommendations. Suggestions. Best Practices 24. What are the reasons for failures to meet objectives and can these be remedied? 25. Any key lessons/recommendations/suggestions for future projects? 26. Which elements can be replicated, under which conditions? OVERALL ASSESSMENT 27. Main strengths of the project? 28. Main weaknesses/shortcomings of the project? 29. Contribution/value added by Tourism Action Plan? 30. What would have happened in the absence of the Tourism Action Plan funding? Would the project exist? If yes, would it be different? 31. What would you do differently? "V EVALUATION OF THE ACTION P UN TO ASSIST TOURISM APPENDIX VI - COUNCIL DECISION OF 13 JULY 1992 • Final Report - V2. 0 No L 2 3 1 7 26 Official Journal of the European Communities 13. 8. 92 v C O U N C IL DECISION. of 13 July 1992 ou a Community action plan to assist tourism ( 9 2 / 4 2 1 / E E C) THE COUNCIL OF THE EUROPEAN COMMUNITIES. Having regard Economic Community, and thereof to the Treaty establishing the European in particular Article 235 Having regard to the proposal from the Commission ( ' ), Having Parliament (2), regard. to the opinion of the European Having regard to the opinion of the Economic and Social Committee (3), tourism occupies an Whereas economy of the Member States, with representing a large potential source of employment; the tourist activities important place in Whereas tourism allows people of all kinds to gain a better knowledge of Europe's cultural roots and of the cultures and ways of life in the Member States, thus making a contribution 'European citizenship'; the progress of idea of the j to Whereas the results of should be taken into account; the European Year of Tourism in view of the above, Community Whereas, action regarding tourism should take the form of a strengthening of the horizontal approach to tourism in Community and national policies, and of the implementation of specific measures, and whereas that apporach should also include coordination of the measures undertaken by Commission departments which certain Community policies, in particular transport policy, have a major impact on tourism the Community; in the various regions of tourism; whereas affect to Whereas, tourism can make an effective contribution achieving economic and social cohesion in the Community and whereas a harmonious development of economic activity, continuous and balanced expansion, a higher standard of living and closer relations between the States which it links; it can promote the Community in Whereas the measures tö be implemented under the action plan must comply with certain criteria in particular the need to comply with the subsidiarity principle; Whereas tourism in the Community will have to show consideration for local populations and for the natural and cultural environment, in order to improve the quality* of services offered; Whereas free competition should be preserved in the sector, both for the benefit of consumers, and in order to promoce small and medium-sized enterprises (SMEs); it is necessary Whereas to encourage not only better integration of tourism into the various Community policies but also close cooperation between all public and private bodies in the sector, including representatives of tourist regions, and whereas the implementation at Community level of à number of specific measures, complementary to those taken at national level, is the best way of achieving such any distortion of competition which may be caused; cooperation, while avoiding Whereas the Community can contribute to improving the quality and competitiveness of the Community's tourism services on offer, by encouraging a joint apporach to the tourism, by medium-term problems promoting the development of the tourist industry and the diversification of toiirist activity and the development of transnational measures, and by developing the promotion of European third countries; the main markets of facing European tourism on Whereas statistics on forward analysis of new types of tourism carried out; tourism should be developed and Whereas a, plan of three years' duration is called for; (') OJ No C 17-0. 12. 5. 1992. p. U. (*) OJ No C r. 7. 16. J. 1992. - p, 2J5. {*) OJ No C 49. l<i. 1. 1992. ,. A. \. Whereas an amount of ECU 18 million is deemed necessary to implement'this-plan; 11 13. 8. 92 Official Journal of the. European Communities No L 231/27 Whereas the amounts to be committed for the' financing of the plan will have tö come within the Community financial framework in force; The Commission shall refer to the committee referred to in paragraph 2 and. the Council those initiatives adopted in the framework, of Community policies which haw* a major effect on tourism. Whereas procedures should, be laid down for the exercise of the powers for implementing this plan conferred on the Commission pursuant to Decision 8 7 / 3 7 3 / E E C ( ' ); Whereas the Treaty docs not provide for any powers for the adoption of this Decision other than those mentioned in Article 235, HAS DECIDED AS FOLLOWS: Article 1 A Community action plan to assist tourism shall be drawn the subject of this plan are up. The measures forming •_ contained in the Annex. j Article 2 I. The duration of the action plan shall be three years from 1 January 1993. 2. The Commission shall be assisted in implementing the action plan by a committee composed of representatives of the Member States and chaired by the rcprcsentativeof the Commission. The representative of the Commission shall submit to the committee a draft of the measures to be taken. The committee shall deliver its opinion on the draft within a time limit which the chairman may lay down according to the urgency of the matter. T he opinion shall be delivered by the majority laid down in Article 148 (2) of the Treaty in the case of decisions which the Council is required to adopt oh a proposal from the Commission. The votes of the representatives of the committee shall be weighted in the manner set out in that Article. The chairman l h a ll not vote. the Member States within if these measures are not The Commission shall adopt measures which shall apply immediately. However, in accordance with the opinion of the committee, they shall be communicated by the Council the Commission to the Commission shall defer forthwith. application of the measures which it has decided for a period of two months from the date of communication. that event In 2. The Community financial resources_deerned necessary for its implementation amount to EClÇÏ8ynillion and shall fall within the Community financial framework in force. The Council, acting by a qualified majority, may take a different decision within the time limit referred to in the previous paragraph. shall determine 3. The budget authority the appro priations available for each financial year, caking into account the principles of sound management referred to in Article 2 of the Financial Regulation applicable to the general budget of the European Communities. Article 3 the action plan 1. The Commission into shall put operation. In order to fulfil the objectives of the plan, it may undertake measures other than those set out in the \ n n c x, where, exceptionally, additional action is required n order to carry out one of the measures in full. Such tdditional action shall be assessed to existing priorities and to available financial resources. The Commission shall coordinate the action with the various Community policies, and through the various Dircctoratcs- /cucral current rocedures. in relation both accordance concerned, with in ) OJ No I. 197. 18. 7, 1987. p. 3. 1. Article 4 1. The measures must be consistent with the principle of subsidiarity. 2. A selection shall be m a d e, for the different measures proposed, by reference to the following criteria: (a) the measures must be cost-effective and make a significant impact on the Community tourist industry; (b) they must facilitate industry with particular medium-sized businesses; the development of the reference to small tourist and (c) they must help tourist services; improve the quality of Community (d) they must Community increase Community tourist services on the world market; the the competitiveness of encourage and competition within /l€?v No U 231/28 Official Journal of the Eurôpcàn'fommùnitics 13. 8. » 92 (ej they mjust. be conducive to preserving and protection the quality of thé natural environment, the cultural heritage arid the integrity of local populations; (0 they must be conducive to improving the provision of information and services and to the protection ot. tourists. shall be the national authorities and, through 3. The measures coordination with if necessary, with the regional or local authorities as well, so as to take. account of the importance of tourism for regional development. implemented Article 6 The Commission shall regularly evaluate the results of the action plan. This evaluation Vill include wherever possible measurable outputs of the plan and be in accordance with the criteria in-Arriclc. 4. The committee will be informed by the Commission of the latter's evaluation of the plan, and of the results thereof. No later than 30 June 1995, the Commission will submit a report on this evaluation to the European Parliament and the Council. On the basis of that report, the Council shall decide, in accordance with the provisions of the Treaty, whether or not to extend the plan for a further pe'riod. Article S Done at Brussels, JL3 July 1992,. Every year from. the date of adoption of the action plan, the Commission, in a report to the European Parliament and the Council, shall evaluate the Community's activities which affect tourism. For the Council The President I CUMMER A4* 1 3. 8. 92 Official Journal of the European Communities - No L 231/29 I. COMMUNITY MEASURES TO ASSIST TOURISM ANNEX I. Iinproviiig knowledge of measures the tourist industry and ensuring greater eontisicncy of Community Community action is intended to improve the consistency of the measures taken to assist tourism by increasing knowledge of its characteristics, components and development. This will be carried out by means of the following measures: (a) development of C o m m u n i ty statistics on tourism; (b) detailed studies aimed at improving knowledge of tourism as an activity, assessment of the impact of current Community, policies to. assist tourism, forward analysis of new types of tourism, and the preparation of strategies adapted to keep pace with d e m a n d; (c) consultation of tourism professionals within the C o m m u n i t y. 2. Staggering of holidays Community action is designed to promote a better seasonal distribution of tourism. This will be carried out by means of the following measures: (a) support for the setting-up of an international framework ,Whosc purpose would be to exchange information and monitor the activities of governments and the tourist industry; (b) support for measures aimed at coordinating actions and strategies to encourage the use of tourism infrastructure and facilities outside the peak season. 3. Transnational measures Community action is designed to promote transnational tourist development initiatives covering many different specialise sectors of the industry. This will be Carried out by means of the following measures: (a) support for cooperation between border regions; (b) support for transnational-initiatives contributing to the improvement of tourist information, in particular those using new technology; (c) development of tourist cooperation with Central and Eastern Europe and the Maghreb through the transfer of know-how on training and the implementation of strategies for promotion, as well as on marketing and tbc. creation of small and medium-sized tourist enterprises; (d) support for tourist and technical cooperation in the context of partnerships between towns; (c) support for pilot projects aimed at cooperation between the public and private sectors for the development of traditional tourist regions in decline as well as less developed rural regions. 4. Tourists as consumers Community action aims to support initiatives which improve the information of tourists and their time-share in areas such as existing classification protection, arrangements, over-booking and procedures (or redress. signposting symbols, systems, 5. Cultural tourism Community action is designed both to highlight the"importance of the cultural heritage for tourism and to promote a greater knowledge of the cultures, traditions and ways of life of Europeans. /\*l No L 2 3 1 / 30 Official J o u r n al of t he E u r o p e an C o m m u n i t i es 1 3. 8. 92 This will be carried out by means of the following measures: (a) support for initiatives to develop new European cultural. tourism routes, in cooperation with the Member States, regions arid local authorities concerned, and to disseminate information on these routes by means of brochures and publications; (b) support for the exchange of experience in the'field of visitor management techniques; (c) promotion and assistance in the use of European networks enabling tourist operators and cultural institutions to exchange experience, -especially as regards highlighting the value of cultural heritage. 6. Tourism and the environment The aim of Community action in the area of the interaction between tourism and the environment is to ensure that the environment is more fully taken into account. This will be carried out by means of the following measures: (a) support for initiatives aimed at informing arid increasing the awareness of tourists and suppliers of services about the interaction between tourism and the environment and in particular through the creation of a European environmental prize; (b) support for innovative pilot projects to reconcile tourism and nature protection at local or regional level, in particular coastal and mountain areas, nature parks and reserves, e. g. by measures for the guidance of visitors; (c) support for the development of networks involving transnational exchanges of experience, including experience of environmental problems and their possible solution through visitor management at sites; (d) support for initiatives encouraging forms of environment-friendly tourism. 7. Rural tourism I ' Community action in this field is designed to devejop tourist activities in a rural environment, notably farm tourism, small family-run hotels or facilities set up by associations or local authorities. ( i This will be carried out by means of the following measures: (a) support for partnership initiatives between operatörs at local, regional, national or European level, to facilitate exchanges of experience and the transfer of good practice through the organization of visits, seminars, exchanges of experts and the development of transnational pilot schemes, in particular in the field of vocational training; (b) improved information for rural operators and better access for them to the various Community aid schemes available for rural tourism, in-particular through the publication of documents for mass circulation and the publication of an operators' manual; (c) encouragement for. improving the quality of rural tourism supply and support for measures to facilitate access to tourism in a rural environment. 8. Social tourism Community activity in this field seeks to facilitate access to tourism by groups of people who, for various reasons, but especially for social or health reasons, have difficulty in raking holidays. This will be carried out by means of the following measures: (a) shared information at Community level between public and'private sector partners concerning the various methods used in the Member States to encourage holiday-taking by certain categories of tourists; (b) support for the coordination between Member. States of measures aimed at eliminating barriers to the development of tourism for the disabled, and for the cxchangc'of information in this field. 9. Youth tourism Community action in this field is. through support for existing Community policies, aimed both at promoting young people's knowledge of cultures and lifestyles'in the various Member States and at making if easier for young people to take holidays. ' ' '. sV&1 1 3. 8. 9 2, *'. >. ' Official j o u r n al of the European Communities ••-"•:. No L 231/3,1 Thi$ will be carried out by means of the following meaturei j (a) a featibility study into çt^àbltthing link* between'youth cards'; • ''. f • ' ' -, (b) support for research into the need to create a network of exchanges with regard to 'European classes' (school travel för pupils from several Member Scares). ' 10. Training Community action in this field is aimed, through support for existing Community policies, at making the tourist industry in the Community more competitive through support for increased professionalism - in Community tourism. This Will be carried out by means of the following measures: (a) dissemination of information among young people on tourist resources and profession; (b) support for ongoing measures to draw up professional profiles for the industry and improvement of mutual information on the qualifications attained in the various Member States; (c) encouragement of the participation of tourist businesses and their employees in existing Community training programmes arid measures; (d) support for transnational, cooperation projects, between universities, tourism schools, tourism professionals, or the authorities concerned, especially för training in the fields of rural, cultural and environmental tourism; (e) support for networks aimed at improving the quality of 'vocational training so as tö raise the quality of tourism services. , ] 11. Promotion in third countries Community action in this field is directed at making Europe a more attractive destination for tourists from distant countries. This will be carried out by means of measures confined to pilot projects to promote Europe as a tourist destination on the markets of distant countries, particularly North America and Japan, whose growth is likely to have an impact on tourism within the Community. II. TIMETABLE OF PRIORITIES When implementing measures in accordance with thé procedure laid down in Article J, priority will be given for 1993. to the following measures. These priorities may be modified for the financial yean 1994/95 according to the procedure referred to in Article 3 (2). Priority measures for 1993: I. Improving knowledge of the tourist induscry and ensuring greater consistency of Community measures: (a) development of Community statistics on tourism; (b) detailed studies aimed at improving knowledge of tourisme as an activity, assessment of the impact of current Community policies to assist tourism, forward analysis of new types of tourism and the preparation of strategics adapted to keep pace with demand; (c) consultation of tourism pofessionals within the Community. 2. Staggering of holidays: (a) support for ihc setting-up of an. international framework whose pruposc would be IO exchange information and monitor the activities of governments and the tourist industry. /U?^i No L 2 3 1 / 32 ; ' Official Journal of the E u r o p e an C o m m u n i t i es. 1 3 1 8. 92 'r3>. Transnational measures: >. • , v. (a) support of cooperation licfwccn border regions: (b) support for transnational initiatives contributing to the. improvement of tourist information, in ' particular those using new icchnology; , (c) development of tourist cooperation with Outrai and Eastern Europe and the Maghreb through the transfer of know-how on training and the implementation of strategics (of promotion, as well as on marketing and the creation of small and mcdium-sÎ7. cd tourist, businesses. *• • 5. Cultural tourism: (a) support for initiatives to develop new European cultural tourism routes, in cooperation with the Member States, regions and local authorities concerned, and to disseminate information on these routes by means of brochures and publications; (b) support for the exchange of experience in the field of visitor management techniques; 6. Tourism and the environment: (a) support for initiatives aimed at informing and increasing the awareness of tourists and suppliers of services about the interaction between tourism and the environment and in particular through the crçation of a European environmental prize; (b) suppon for innovative pilot projects to reconcile tourism and nature protection at local or regional level, in particular coastal and mountain areas, nature parks and reserves, e. g. by measures for the guidance of visitors-, (c) support for the development of networks involving transnational exchanges of experience, including experience of environmental problems and their possible solution through visitor management at sites; (d) support for initiatives encouraging forms of environment-friendly tourism. 7. Rural tourism: (b) improved information for rural operators and better access for them to the various Community aid schemes available for rural tourism, in particular through the publication of documents for mass circulation and the publication of an operators's manual; / (c) encouragement for improving the qualicy of rural tourism supply and support for measures to facilitate access to tourism in a rural environment. 8. Social tourism: (b) suppon for the coordination between Member States of measures aimed at eliminating' barriers to the development of tourism for the disabled, and for the exchange of information in this field. 10. Training: (b) suppon for ongoing measures to draw up professional profiles for the industry and improvment of mutual information on the qualifications attained in thevarious Member States; (c) encouragement of the panicipation of tourist businesses and their employees in existing Community,training programmes and measures; (d) 'support for transnational coopération projeers between universities, tourism schools, tourism, professionals, or the authorities concerned, especially for training in the fields of rural, cultural and environmental tourism. » • 11. Promotion in third countries: Pilot -projects to promote Europe as a tourist destination on the markets of distant countries, particularly North America and Japan, whose growth is likely to have an impact on (ourisrii within the Communiry. 4*5 EVALUATION OF THE TOURISM ACTION P UN TO ASSIST TOURISM APPENDIX VII - LIST OF CONTACTS • Final Report - V2. 0 7*'£ APPENDIX VII EVALUATION OF THE COMMUNITY ACTION PLAN TO ASSIST TOURISM H O ST OF CONTACTS [excluding PG XXIII) No Namo • Organlf«t)on. __ __ ETOA ETC AIT/FIA ECTAA Deutscher Stadte und Gemeintebund (D) ELfTO WTTC HOTREC ECATRA I A TA ETAG UFTAA European Travel Monitor (Munich, D) Luxembourg Finland France Greek National Tourism Organisation Belgium 1 Daniela Hesse-Wagner 2 Robert Hollier 3 Lisa Davies 4 De Blust 5 E Giesen 6 W Burnett 7 G Llpman 8 M Sequaris 9 F H Aldous 10 Mr Smithies 11 L Lickorish 12 Lepage 13 Mr Freitag 14 R Zimmer 15 Bent Pilström 16 JL Deroide 17 E Hadzinikolaou 18 Claude Pirard 19 Dr. ssa. Cesarina Misiani Dipartimento del Turismo (I) 20 Keith Gibbins 21 Teresa Castillo 22 Shane O'Neill 23 Paul Bates 24 Ciaran Tuite 25 JP Bastos Salazar Leite Directorate General for Tourism (P) 26 Mr Schneider 27 L Harrison 28 E McMillan-Scott 29 P Cornelissen • 30 Mr Hansen 31 Giacomo Regaldo Bundesministerium fur Wirtschaft (D) European Parliament European Parliament European Parliamefit Committee of the Regions Economic & Social Committee Department of National Heritage (UK) Ministerio de Comercio y Turismo (E) Department of Trade & Tourism (IRL) Department of Trade & Tourism (IRL) Borde Failte (IRL) 32 Kirchberger 33_ Van Hasselt 34 E Power 35 DGivord 36 Cornaert 37 M Lepelletier 38 B Weherns 39_ Manuel Ruiz Sanz 40 Xavier Coyer 41^ Danae Penn 42 Pyrhus Mercouris 43 Mr Enthoven 44 T O'Dwyer 45 G Barrett 46 E Pongas 47 Professor V Middleton 48 E Pad 49 Mr Dupeyras 50^ Prof John O'Hagan 51 George Moustakas 52 Palle Damkjaer 53 Rene Ladiges 54 Elsisabeth de Bodinat 55 Christine Bussière 56 Yves Cornu 57 Sylvie Blangy 58 Paolo Bpngini 59 Gerry Carver 60 A de Varax 61 Elizabeth Jeffries 62 Hans Domenicus 63 Kai Geiger 64 Jan Kobernuss 65 Falco de Clerck 66 Andrew Lennox 67 Carlos Freite_ _ 68 Ana Alonso 69 Eulogio Bordas ^ PG X XH Air Transport Policy - DG VII DG XVI - Regional Policies Rural Development - DG VI DG XI DG VII DG V DG V DG V _ DG_VM DG X DG XI DG XXII DG VIII Eurostat _ __ World Trade Organisation (WTO) OECD Trinity College (Dublin. IRL) International Interactive Multimedia Hjoerring Business College (DK) Hjoerring Business College (DK) Agence Vitesse (Paris. F) Agence Vitesse ( P a r i s J^ l-ITL - Bossard Sociologie (Paris. F) Expert (Montpellier. 'F) Regione Toscana (Florence. I) L&R Leisure (Haywards Heath. UK) Office du Tourisme (Lyon. F) Greater Manchester (UK) Amsterdam Tourist Office (Amsterdam. NL) IfB (Konstanz. D) Institute fur Freizeit (Cologne. D) Institute for Service Management (Leeuwarden, NL) Central College of Commerce (Glasgow. UK) Arthur Andersen (Lisbon. P) Delvico Bates (Madrid,,E) THR (Barcelona, E) _ _ j l»l EVALUATION OF THE ACTION PUN TO ASSIST TOURISM APPENDIX VIII - ASSESSMENT BY KEY INFORMANTS 4|k fflF In this Appendix, we give a summary of the assessment made by the key informants (professional associations representing industry interests, representatives of the Member States, independent experts, Commission officials from other Directorates General). The views expressed are not necessarily shared by Price Waterhouse. Exposure to Ihe Plan The vast majority of interviewees are familiar with the Plan, although some of them consider their knowledge of the plan stems from extensive contacts and length of time within the industry, rather than from the Plan's contact with the tourism organisation. Whilst many interviewees have only a more general understanding of the Plan, certain interviewees feel they have more of a knowledge of individual projects rather than an understanding of the Plan's strategy itself. Many interviewees gained familiarity with the Plan as a result of attending Management or Consultative Committees. The degree of familiarity with the Plan by officials from other Directorates General appear to be the lowest. An important feature is the background of the interviewees, especially which part of the travel and tourism industry they represent. There is a strong tendency for the "major players" in the industry such as the organisations representing the European travel agents and tour operators to consider that the Plan focuses mainly on peripheral tourism issues (green / social) and not on the key mainstream issues such as transport links and infrastructure. On the other hand, organisations such as those representing tourist offices in local communities consider the Plan only consults major forces in the industry and does not seek or take account of the views of other important but less powerful representatives. Interface with the Plan The interviewees have highlighted a number of organisations, particularly at the "global" level working towards the same broad objectives as the Plan: creating jobs by stimulating tourism and developing tourism with due regard for the environment. Whilst the Plan consults regularly with these organisations through attendance at meetings, advisory committees etc, it is felt that there is a need for the Plan to ensure greater coordination with the strategies of these other organisations. In particular, difficulties were expressed vis-à-vis the ability to co-ordinate what member states are doing with what the EU is doing. One interviewee felt that the Plan was a "small scale" model of what an overall strategic programme of Travel and Tourism in Europe should be aiming to achieve. Another common theme was that the Plan required much greater coordination and integration with the infrastructure projects handled by other DGs in the Commission eg air traffic control systems, transport measures for vehicles etc. Final Report - V2. 0 / O^ EVALUATION OF THE ACTION PUN TO ASSIST TOURISM APPENDIX VIII - ASSESSMENT BY KEY INFORMANTS Jlfc \\\W Rationale lor the Plan 10 11 12 13 14 15 16 The majority of interviewees expressed a view on whether the Plan made sense. Whilst these interviewees generally felt that the overall framework was commendable and "going in the right direction", they considered the actual outputs and activities were too fragmented and that the individual projects were on too small a scale. There is a general view that undertaking these small projects spread over a number of different tourism aspects has made it difficult to achieve the Plan's objectives. A number of interviewees to date consider the activities have focused on peripheral issues eg cultural and social tourism rather than on the mainstream tourism industry which accounts "for about 80% of all tourism activity". Some also felt that the Plan had concentrated too much on theoretical issues and research studies. Even more importantly, many considered that the results of these studies had not been made available to a wide enough audience and in particular to those bodies and organisations that could make best use of them. One interviewee felt there was too much emphasis on supporting the public sector's role in tourism and that there were insufficient projects related to the private sector's role. I There is a general view that one of Plan's most valuable roles has been to act as a focal point for tourism within the EU and to get the many different stakeholders within the industry together and thinking about the same issues. To some extent, the Plan has acted as a catalyst for future action. Generally, interviewees think that the following factors have contributed to "the small and fragmented project" approach: a b c d e the need to satisfy a very broad framework of objectives ("a patchwork") the tendency to attempt to meet the needs of every lobby with an interest in tourism which has led to funding fragmented, small projects on a number of areas inadequate funding given the ambitious objectives of the Plan inadequate staffing of the Tourism Unit (both in terms of number and expertise) the lack of top level policy commitment and an insufficient authority vested in DG XXIII to enable it to fulfill adequately its coordination role with other EU mainstream policy areas such as Agriculture (DG VI) Regional Policy (DG XVI). 17 These factors have meant that, to date, the Plan has been unable to play a significant role in maximising tourism's potential contribution to economic growth and job creation. Final Report - V2. 0 /l*>^ EVALUATION OF THE ACTION PUN TO ASSIST TOURISM APPENDIX VIII - ASSESSMENT BY KEY INFORMANTS 0 Assessment ol Impacts and Effects 18 19 Whilst a majority of interviewees consider that the net effects of the Plan are positive, several of them take the view that the negative effects have outweighed the positive effects. It is generally felt that the overall impact of the Plan on the competitiveness of the EU tourism industry has been very limited. 20 The Plan has had the following positive impacts: a b c brought Member States together for useful discussions on Tourism (catalyst role) increased the awareness of particular key issues amongst Member States, for example the environmental aspects enhanced cooperation on Tourism issues amongst Member States (eg through the consultation process of the Green Paper) d activated several sectoral/regional projects in Europe. The general opinion is that DG XXIII has done as well as it could have done, given the very broad framework for Plan and the constraints on funding. There is however a minority view that the implementation of the plan has been a "lost opportunity" and that the Unit has been ineffective. One reason sometimes given is the lack of tourism experience of most staff members. Travel agents and tour operators generally consider that the Plan has provided few benefits and has had little impact on the tourism industry. This sector and the industry generally feél they should have been consulted much more on the strategy at the outset. They generally felt that the Plan should have concentrated on the mainstream areas of tourism; that there should have been more effective coordination internally across the EU directorates responsible for Transport policy etc. as well as those responsible for the Structural Funds. There should also have been more coordination between other external organisations, especially those responsible for environmental issues. More emphasis should be placed on the great potential which the Tourism industry has for promoting sustainable development, and improving and maintaining the environment. Most representatives of the Member States contacted think that they need to be involved much more directly in the formulation of tourism policy and programmes, so that they take "ownership" of the programme and subsequently work actively together to implement it. The Plan has been regarded much more as the Commission's plan rather than that of the Member States'. There is a feeling that the Plan is "caught between two stools", ie in meeting the subsidiarity principle, yet still being expected to deal with core issues: if the Plan adheres to subsidiarity, then it may only add value in areas not seen as core such as social and green tourism. There is a view that many of the Plan's initiatives are related to local authority activities and not so much to the private sector. There is no unanimity on the effectiveness of the implementation of the Plan by the Tourism Unit. Whilst some interviewees feel that DG XXIII have done as well as they could "given the broad 21 22 23 24 25 26 27 28 Final Report - V2. 0 /l/l" EVALUATION OF THE ACTION PUN TO ASSIST TOURISM APPENDIX VIII - ASSESSMENT BY KEY INFORMANTS • framework and the constraints or funding", others take the view that the Commission has not been effective. The latter group gives evidence such as: cancelation of Conference on Quality of Tourism, lack of expertise in tourism, very long and bureaucratic procedures, delays in payment, lack of responsiveness of DG XXIII staff, lack of transparency in the selection of projects, poor execution of the budget (eg in 1994). 29 It is also clear from our interviews that the misallocations of funds have given the Plan a "bad name": the credibility of the Tourism Unit and of a possible EU tourism policy has been seriously tarnished. It has also to some extent created the some of the administrative difficulties and weaknesses referred to above. Relative Successes and Failures at Project Level 30 Interviewees cited the following as "successes" at project and study level: a b c d e f I Cultural itineraries, such as "Routes to the Roots" and "Art Cities in Europe" Baltic Sea Region Cultural Project A number of projects in the area of Tourism & the Environment (eg Prize) Certain projects in the area of information technology Projects developed in Greece to develop training modules on training, management and technical skills Senior citizens' and youth tourism; both were seen to be examples of projects which were expanding tourism in culturally and environmentally sensitive ways 31 The Directive of Community Statistics and certain conferences organised by the Tourism Unit are other activities which appear to have been appreciated. 32 Interviewees cited the following as relative "failures" at project and study level: a b c The study on "overbooking in hotels etc" was cited as unnecessary since it was looking at an issue already being resolved by the industry itself The promotion in the USA, "a monumental worry", a "complete waste of money" The failure of the promotion in Japan (1995 call for tender). Role and Activities in the Future 33 For the future, a number of common themes emerged, although there is no unanimity. Among the representatives of the Member States at the Management Committee, examples of common themes include: a more and better coordination and dialogue (partnership) with: (a) the EU directorates responsible for the relevant mainstream programmes such as Transport, Regional Policy, issues of Taxation and Single Currency (including a better Final Report-V2. 0 />?// EVALUATION OF THE ACTION PUN TO ASSIST TOURISM APPENDIX VIII - ASSESSMENT BY KEY INFORMANTS 4jà ff|? use of the existing EU instruments) (b) the national tourist strategies and plans (c) regional and local authorities, Chambers of Commerce and other industry stakeholders formally recognise Tourism's potential in the areas of economic development and generating employment opportunities concentrate on promoting "Europe" to third party countries such as Japan and the Far East - with individual EU countries left to promote themselves at international, national, regional and local level need for planning a Tourism strategy which will have the greatest impact on economic growth and job creation within the EU, and for supporting projects which meet these objectives greater involvement of the private sector in both the formation and implementation of policy need to rethink the co-operation with third countries in order to make it consistent with the b c d e f objectives of tourism policy g need to publicise the results and the outcomes of seminars, projects etc. ; Summary ol Findings We now summarise the findings from our interviews with key informants. Note that these are not necessarily the views of Price Waterhouse. The Plan has given 'Tourism" more recognition within the EU. It has brought interested parties and stakeholders together to discuss common issues. But the Plan's framework covers too many objectives. Some of these objectives are on fringe or peripheral issues. Consequently, the plan did not include all the mainstream issues, especially regarding infrastructure aspects. It is felt by many key informants interviewed that funding and staffing of the Tourism Unit have not been adequate and these are seen as a key factors in limiting the programme's impact. There is a need for greater consultation of all key parties at the strategy formulation stage. This needs to include both the public and private sectors. Both Member States and industry representatives consider they were not actively involved in deciding on the Plan's strategy. There needs to be greater coordination on key issues (such as competitiveness) both internally within the Commission and with external bodies to ensure compatibility of policies, especially on transport and environmental issues. Need to be clear what the "high level" key objectives are and ensure that projects are assessed against these "key criteria" eg from which areas of the world is the EU trying to attract tourists to come to Europe? Which are the target markets? 34 35 36 37 38 39 40 41 This leads on to thinking about what needs to be developed eg. high standards and common Final Report - V2. 0 /]41 EVALUATION OF THE ACTION P UN TO ASSIST TOURISM APPENOIX VIII - ASSESSMENT BY KEY INFORMANTS • classification of these standards for hotels etc across Member States. This is also seen to link with the need to develop educational programmes on tourism in colleges etc in the different Member States as well as to widen the use and capability of information technology for tourism on a pan - European basis. Final Report - V2. 0 nni ISSN 1024-4506 KOM(96) 166 slutlig DOKUMENT SV 16 Katalognummer : CB-CO-96-209-SV-C ISBN 92-78-03588-2 Byrin för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg