eurovoc_concepts:
EU aid
aid system
aid to agriculture
animal production
area of holding

formats: html pdf pdfa1b print

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER * * * ** * ir Bruxelles, den 29. 04. 1996 KOM(96) 174 endelig udg. 96/0122 (CNS) RAPPORT FRA KOMMISSIONEN om medlemsstaternes iværksættelse af det integrerede system for forvaltning og kontrol af visse EF-støtteordninger Forslag til RÅDETS FORORDNING (EF) om ændring af forordning (EØF) nr. 3508/92 om et integreret system for forvaltning og kontrol af visse EF-støtteordninger ("det integrerede system") (forelagt af Kommissionen) RAPPORT FRA KOMMISSIONEN om medlemsstaternes iværksættelse af det integrerede system for forvaltning og kontrol af visse EF-støtteordninger ^ INDHOLDSFORTEGNELSE 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. Indledning Størrelsen af de kontrollerede udgifter Grundelementerne i det integrerede system 3. 1 Systemet for identifikation af marker 3. 2 Systemet for identifikation af husdyr 3. 3 Ansøgninger om arealstøtte 3. 4 Ansøgninger om husdyrstøtte 3. 5 Administrationsstruktur 3. 6 Datamatiseret krydskontrol 3-7 Resume af kontrolstatistikkerne Medfinansiering Anvendelsesområdet for det integrerede system og fremtidsperspektiver Situationen pr. 31. 12. 1995 Konstateringerne i forbindelse med regnskabsafslutningen Konklusioner Bilag: Skematisk oversigt over situationen i medlemsstaterne 1. Indledning Reformen af den fælles landbrugspolitik, der blev vedtaget i juni 1992, betød, at støtteforanstaltningerne i landbruget blev ændret afgørende. Ændringen indebar en forskydning fra foranstaltninger, der bestod i støtte til produktpriserne, til en udligningsstøtte, hvor støttebeløbet udbetales direkte til producenterne. Udligningsstøtten afhænger direkte af det areal, producenten dyrker, og det antal dyr, der opdrættes på bedriften. Ordningen omfatter foranstaltninger, der skal holde produktionen under kontrol, f. eks. jordudtagning og støtte til ekstensivering af husdyrbruget. Det var en forudsætning, at der blev indført hensigtsmæssige forvaltnings- og kontrolmetoder for støtten, navnlig med det dobbelte sigte: at opgaven skulle lettes for de landbrugere, der ønskede at deltage i støtteordningen at den store mængde ansøgninger, der ville blive indgivet, skulle forvaltes med den størst mulige hurtighed og sikkerhed. De erfaringer, der tidligere var indvundet ved forvaltningen og kontrollen af denne støttetype, viste, at der måtte vælges en helt ny fremgangsmåde, hvis man ville undgå, at der opstod betydelige vanskeligheder med at anvende ordningen, både for landbrugerne og for de myndigheder, der skulle varetage forvaltningen og kontrollen. Desuden var det udelukket, at den enkelte støtteordning blev forvaltet særskilt. Derfor blev det besluttet, at man ville lade et enkelt behandlingssystem omfatte alle de former for støtte, der blev ansøgt om for den enkelte landbrugsbedrift. På grund af det store antal ansøgere var det påkrævet, at der blev valgt særlige hjælpemidler, for at kontrollen kunne blive optimal. Hvis det store antal dossierer skulle behandles inden for den krævede frist og udbetalingerne ske rettidigt, var det udelukket, at der blev gennemført en udtømmende kontrol ude hos landbrugerne; derfor blev det besluttet, at en så stor del af efterprøvningen som mulig skulle foretages allerede i forbindelse med den administrative kontrol. Det var nødvendigt at tage hensyn til de praktiske konsekvenser, som de nye støtteordninger ville få for landbrugerne selv. Derfor blev administrationsprocedurerne forenklet så meget som muligt, og der blev fastlagt en ensartet ramme for flere af støttetypernes anvendelse. På dette grundlag indførtes det integrerede system for forvaltning og kontrol af den udligningsstøtte, der er indført ved reformen af den fælles landbrugspolitik ("det integrerede system"); systemet udnytter specielt moderne teknik, f. eks. edb og telemåling, og måske inden længe elektronisk teknik til identifikation af husdyr. Det integrerede system foreskriver en enkelt ansøgning om arealstøtte, der indgives af landbrugeren hvert år. Denne ansøgning er det centrale element i forvaltningen og kontrollen af areal relateret støtte. Formålet med det integrerede system er endvidere, at der oprettes edb-databaser, så der kan foretages krydskontrol af bedrifterne, omfattende marker og dyr. For at muliggøre en sådan kontrol, er der fastsat et ordning for identifikation og registrering af marker og dyr. Forordning (EØF) nr. 3508/92, der fastlægger det integrerede system, indeholder bestemmelser om EF-medfinansiering af de udgifter, der er forbundet med systemets indførelse. Systemet blev taget i brug pr. 1. januar 1993 for støtteansøgningerne og den hermed forbundne kontrol, ligesom også ordningen med identifikation og registrering af dyr fandt anvendelse. Medlemsstaterne havde perioden indtil den 1. januar 1996 til at indføre systemets øvrige dele. For de nye medlemsstater, der tiltrådte Fællesskabet i 1995, løber overgangsperioden til den 1. januar 1997. Denne rapport, som er udarbejdet ved udgangen af overgangsperioden for de gamle medlemsstater, har følgende sigte: at gøre status over det integrerede systems indførelse at drage de første konklusioner, hvad angår systemets ibrugtagning. at fremlægge forslag til løsninger på de problemer, der er opstået, og at redegøre for mulighederne for redskabets anvendelse for andre nuværende eller kommende foranstaltninger inden for den fælles landbrugspolitik. 2. Størrelsen af de kontrollerede udgifter Efter at reformen af den fælles landbrugspolitik er blevet gennemført, er der sket en væsentlig ændring i fordelingen af de udgifter, der afholdes af EUGFL, Garantisektionen. De betalinger, som er foretaget som led i de ordninger, der er omfattet af det integrerede system, dvs. på grundlag af landbrugernes støtteansøgninger i 1993 og de følgende år, er bogført fra regnskabsåret 1994. Disse udbetalinger er steget mærkbart. Garantisektionens samlede udgifter udgjorde 33,41 mia. ECU for regnskabsåret 1994 og 34,5 mia. ECU for 1995; i budgettet for 1996 er de sat til 41,258 mia. ECU. Udgifterne til direkte støtte under de ordninger, der er omfattet af det integrerede system, udgjorde 14,15 mia. ECU for 1994 og 17,76 mia. ECU for 1995; i budgettet for 1996 er de sat til 19,17 mia. ECU. Udgifterne Garantisektionens samlede udgifter for regnskabsårene 1994, 1995 og 1996. tegner sig således for henholdsvis 42%(1), 51%(1) og 46%(1) af (1) udgifter for 94 og 95, budgetoverslag for 1996 3. Grundelementerne 3. 1 Systemet for identifikation af marker Det er nødvendigt at råde over et system til identifikation af markerne, fordi der skal landbrugerne og kunne anvendes et fælles sprog administrationen; et sådant fælles sprog er en forudsætning, for at man kan stedfæste de anmeldte marker, følge deres udvikling, tilrettelægge datamatiseret krydskontrol og gennemføre kontrol på stedet. i kommunikationen mellem Der kan anvendes to hovedkriterier, hvis man vil foretage en opdeling af de systemer, medlemsstaterne har valgt til identifikation af markerne: • • Nogle systemer er baseret på referencer (kort og numre), der allerede eksisterede (f. eks. matriklen i Spanien, Italien, Frankrig, Tyskland, Luxembourg og Østrig og Ordnance Survey-kortene for hovedparten af Det Forenede Kongerige. Andre har skabt nye referencer for at opfylde forskriftskravene. Dette er tilfældet for Irland, Grækenland, Portugal, Nederlandene, Belgien, Danmark, Skotland (foderarealer) og sandsynligvis Finland(l) og Sverige(l). Nogle systemer identificerer de enkelte marker, f. eks. i Tyskland (11 delstater), Belgien, Italien, Spanien, Frankrig (forenklet ordning), Irland (agerjord), Luxembourg og Det Forenede Kongerige. Andre identificerer sammenhængende arealhelhelheder eller markblokke, der omfatter de anmeldte jorder: Tyskland (5 delstater), Østrig, Danmark, Frankrig (generel ordning), Finland, Sverige, Portugal, Grækenland, Irland (foderarealer), Skotland (foderarealer) og Nederlandene. I sidstnævnte tilfælde er der to varianter: enten er areal hel hederne udpeget af landbrugeren (AT, DE, FR, IE og FI), eller administrationen har fastlagt blokke på grundlag af kort eller luftfotoer (DK, EL, NL, PT og SE). Det betyder, at betingelserne ikke er de samme, hvad angår følgende: • • • udgifterne og fristerne for iværksættelsen: hvor det er muligt, er metoden med matrikel (med eller uden sammenhængende marker som enheder) umiddelbart den hurtigste og den billigste letanvendeligheden for den, der skal anmelde markerne: metoden med sammenhængende marker som enheder gør anmeldelsen lettere, fordi referencerne er færre og mere stabile tidsmæssigt landbrugerne har etableret, ved behovet sammenholdelse med de officielle kilder, ved besigtigelse eller ved hjælp af nylige luftfotoer for at validere de enheder, (1) kun med tilknytning til 1995 • den datamatiserede krydskontrols af referenceenhedernes størrelse, deres stabilitet og deres aktualitet (frister for ajourføring), ligesom den afhænger af andelen af ikke-støtteberettigede arealer landbrugere, der anvender samme inden identifikationselement. for enheden og antallet af effektivitet, idet den afhænger 3. 2 Systemet til identifikation af husdyr Kontrollen af støtteansøgningerne skal først og fremmest sikre, at de anmeldte dyr, som er identificeret ved et særskilt nummer, faktisk eksisterer, og dernæst skal den tjene til at efterprøve, om alle de forskellige kriterier for støtteberettigelse er overholdt. Derfor har det været nødvendigt at fastlægge et fælles referencesystem for identifikation og registrering af dyrene. Det system, der anvendes, er det, der er fastlagt ved direktiv 92/102/EØF af 27. november 1992; dette direktiv anvendes dog først og fremmest til veterinær overvågning af dyrene. De to ordninger må således holdes adskilte. registrere alle sine dyr Direktivet foreskriver, at alle husdyrene skal identificeres ved hjælp af et særskilt nummer, kort efter at de er født eller ført ind i Fællesskabet. Mærkningen skal ske med et øremærke, der ikke kan forfalskes, og som er godkendt af medlemsstaten. Producenten skal individuelle identifikationsnumre og oplysninger om til- og afgang af dyr samt angivelse af de pågældende datoer. Det er ikke direkte fastsat, at dyrenes skal registreres i en central database, men da der er pligt til at forvalte nummerudstedelsen og sikre den veterinære overvågning af store bestande, har alle medlemsstaterne udviklet databaser, eller de er i færd med at gøre det. Kommissionen finder, at kravet om en sådan base må tages i betragtning, når direktivet underkastes fornyet gennemgang i nær fremtid. indeholder de register, der i et Dyrenes mærkning sker ved hjælp af store plastikmærker (1 eller 2), der er lette at læse; metalmærkerne, som er vanskeligere at læse, opgives gradvis, undtagen i Det Forenede Kongerige, hvor der fortsat kan vælges mellem metal og plastik. I Belgien, Grækenland, Frankrig, Irland og Portugal foretages mærkningen af en hertil autoriseret person. Nogle medlemsstater råder endnu ikke over databaser for husdyridentifikation, men de er for øjeblikket ved at udvikle centrale edb-systemer; indtil systemerne er færdigudviklet, foretager de administrativ kontrol på grundlag af papirdokumenter: AT, EL, ES, IE, IT og SE. Afhængigt af de typer af oplysninger, der registreres og ajourføres i databaserne, kan man skelne mellem tre effektivitetsniveauer: databaser med de numre, der er udleveret: DE (under udvikling) og UK databaser, der svarer til ovennævnte, men som også omfatter andre oplysninger om de identificerede dyr, f. eks. køn, race og fødselsdato: DK, LU og PT databaser, der indeholder oplysninger om alle dyrenes flytninger, og som bl. a. gør det muligt at kontrollere de obligatoriske tilbageholdelsesperioder. BE, FR, NL og FI (under forberedelse). Denne tredje type edb-base er den ideelle, men også den dyreste løsning; Luxembourg og Irland udvikler et projekt i denne retning. Kommissionen råder alle medlemsstaterne til mindst at tilstræbe løsning nummer to, som giver mulighed for kontrol af god kvalitet. Naturligvis skal de elementer, der vælges til at sikre kontrollen, være valgt ud fra de kendetegn, der gælder for produktionen i den pågældende medlemsstat. I Danmark, f. eks. , forbliver dyrene normalt på bedriften fra fødsel til slagtning, mens dyrene i Irland ofte flyttes mellem flere bedrifter eller passerer flere handlende inden slagtning. Ved valget af kontrolmidler skal der naturligvis tages hensyn til sådanne specifikke lokalforhold. 3. 3 Ansøgninger om arealstøtte Ansøgningen om arealstøtte omfatter fire hoveddele: administrative oplysninger (navn, bankkonto mv. ), markreferencer (numre og officielle arealer), dyrkede arealer (pr. mark eller markgruppe) samt eventuelle bilag (skemaer, kopier af kort eller planer mv. ). Kommissionen har ikke foreslået en entydig formular type for hele det Europæiske fælleskab. Hvilken form formularerne og forklaringerne har, og hvor mange detaljer de indeholder, afhænger af medlemsstaterne valg og er i høj grad betinget af, hvilket system der er valgt til identifikation af markerne, og hvorvidt EF-støtten eventuelt er integreret i andre nationale støtteordninger (f. eks. miljøstøtte). Formularen kan endog variere inden for sammen medlemsstat fra den ene region til den anden (DE og UK) eller fra ordning til ordning (FR). For at gøre det lettere at udfylde anmeldelsen og undgå flest mulige fejl sendte hovedparten af medlemsstaterne i 1995 landbrugerne fortrykte formularer, der indeholdt de administrative oplysninger og markreferencerne. I Belgien og Italien blev størsteparten af anmeldelserne endog modtaget i form af nummerfiler via erhvervsorganisationerne. Hvert år indgiver en lang række medlemsstater en begrundet anmodning om forlængelse af den frist for anmeldelse, der ifølge bestemmelserne er den 31. marts (8 anmodninger i 1994, 12 anmodninger i 1995 og 13 anmodninger i 1996). Som grund anføres oftest de lokale dyrkningstidspunkter, det forventede antal ændringer af dyrkningsplaner samt de arbejdsplaner og procedurer, der er fastlagt for det pågældende år. Det er Kommissionens opfattelse, at det i fremtiden er hensigtsmæssigt lade medlemsstaterne varetage ansvaret for denne beslutning på grundlag af effektiviteten af de kontrolprocedurer, der er indført (jf. punkt 7 og forslaget til forordning i bilag 2), og der tages naturligvis forbehold for kontrol i forbindelse med regnskabsafslutningen. 3. 4 Ansøgninger om husdyrstøtte I modsætning til, hvad der var tilfældet for arealstøtten, har det ikke været muligt at indføre en enhedsansøgning for de forskellige former for husdyrstøtte ( den særlige præmie for kvæg (handyr), ammekopræmien, udligningspræmien for får og geder og strukturerne og udligningsgodtgørelsen produktionsperioderne varierer fra den ene sektor til den anden, har man fundet det logisk at tage hensyn til dette og tillade, at der anvendes en vis smidighed og en vis skiften, når perioderne for ansøgningernes indgivelse og dyrenes tilbageholdelse fastsættes. Dog opfordrer Kommissionen stærkt medlemsstaterne til at foretage en gruppering i det videst mulige omfang. Generelt har ansøgningsformularerne for de forskellige former for støtte samme udformning, hvilket gør det lettere for ansøgeren at anvende dem. for naturbetingede ulemper). Eftersom Uanset præmietype omfatter støtteansøgningerne alle de obligatoriske angivelser: administrativ identifikation af landbrugeren, oplysninger om bedriften (individuel begrænsning af rettigheder, mælkekvote og henvisning til ansøgningen om arealstøtte) og oplysninger om de dyr, der ansøges om støtte for (antal, art, tilbageholdelsessted og identifikationsnumre for kvæg); endvidere indeholder den producentens tilsagn om at ville overholde den periode, hvor dyrene skal holdes, og en erklæring om, at han kender de betingelser, der gælder for støtteydelsen. Alle disse angivelser er normalt indeholdt i en formular på højst fire sider, som ikke giver anmelderen praktiske vanskeligheder. idet sektorforordningerne på visse betingelser I nogle medlemsstater kræves det, at der vedlægges bestemte papirer, f. eks. en udskrift af besætningslisten (DE og EL) eller et ledsage- eller identifikationsdokument for dyrene (BE, FR, IE og UK). Det kræves ikke generelt, at landbrugerne samtidig fremlægger ledsagedokumentet, tillader, at medlemsstaterne anvender en samlet fortegnelse over dyrene i stedet for individuelle dokumenter. I tilfælde af ledsagedokument forelægges dette for administrationen, når støtteansøgningen indgives. I nogle medlemsstater opbevarer administrationen dokumentet i tilbageholdelsesperioden (BE, FR, IE og UK). Kommissionen anbefaler denne praksis, som er en af de bedste garantier for, at den foreskrevne tilbageholdelsesperiode respekteres, når dyret som følge af veterinærbestemmelser ikke kan flyttes uden dette dokument. Normalt indgives ansøgningerne til lokale kontorer (f. eks. provins, nomôs eller departement), som ud over registreringen foretager den første administrative kontrol af dossieret og varetager en informations- og rådgivningsfunktion over for producenten (dette er nogenlunde ens for alle medlemsstaterne). Indgivelsesperioderne kan variere: den særlige handyrspræmie: fortløbende periode (AT, BE, DK, DE, ES, FR, SE og UK); to eller tre perioder a en eller to måneder (EL, FI, IE, IT, LU, NL og PT). I DK, DE og SE ydes den særlige handyrspræmien efter slagtning, mod at der forelægges et slagtebevis; disse beviser kontrolleres særskilt ammekopræmien: en eller to perioder a en eller to måneder udligningspræmien for får og godtgørelsen for naturbetingede ulemper: normalt en enkelt periode; ansøgningerne indgives ofte sammen på samme formular. 3. 5 Administrationsstrukturer Eftersom det integrerede system er udformet horisontalt, har medlemsstaterne ændret deres administrationsstruktur. Der er oprettet nye enheder (f. eks. i BE, FR og PT), eller der er foretaget betydelige omlægninger (f. eks. i NL og IE); generelt er personalet blevet forøget. Der kan skelnes mellem tre hovedtyper inden for ordningens administration: • Betalingerne samt kontrollen og indgivelsen af ansøgningerne er centraliseret (DK, IE, IT, LU og PT). Der er fastlagt regler på landsplan, og central strukturen kontrollerer, at de anvendes regionalt (AT, BE, EL, FR, FI, NL og SE). Reglerne fortolkes på landsplan, men ansvaret for deres anvendelse påhviler regionalmyndighederne (DE, ES og UK). • • 3. 6 Datamatiseret krydskontrol Den administrative kontrol skal ikke blot sikre, at der foretages krydskontrol inden for de indgivne støtteansøgninger, så det undgås, at der sker mere end en enkelt støtteudbetaling pr. mark eller dyr; den skal også sikre, at der gennemføres en systematisk krydskontrol i forhold til de kilder, der indeholder dataene for identifikation/registrering af marker og dyr. Da der skal behandles mange ansøgninger inden for en forholdsvis kort frist, bliver denne kontrol kun effektiv, hvis den gennemføres ved hjælp af edb. Eftersom der er en forskriftsmæssig forpligtelse til at sikre, at arealstøtten udbetales på korrekt grundlag, har Kommissionen krævet af medlemsstaterne, at de indfører en effektiv datamatiseret krydskontrol, så man systematisk og så tidligt som mulig opdager enhver anomali. Bedriftsopdelinger er således søgt afsløret ved hjælp af registre over landbrugerne, og derudover har vægten været lagt på at efterprøve markreferencerne i forhold til de officielle kilder (matrikler). Navnlig er man nået langt med at kontrollere forekomsten af referencer, sammenligne de dyrkede arealer med de officielle optegnelser og detektere dobbeltanmeldelser. For husdyr kan det efterprøves, om et eller flere af kriterierne for præmieberettigelse er opfyldt, hvis der allerede som led i den administrative kontrol foretages en krydskontrol mellem baserne med henholdsvis dyreidentifikationer og støtteansøgninger, idet man anvender de registrerede data i form af identifikationsnummer, fødselsdato, køn, race, bruger og tilbageholdelsesperiode. 3. 7 Resume af kontrolstatistikkerne Kommissionen har udarbejdet et spørgeskema om kontrollen og dens resultater. Selv om ikke alle medlemsstaterne har meddelt alle de ønskede oplysninger, udgør de svar, der er modtaget, dog et sådant grundlag, at der kan drages en række konklusioner vedrørende det integrerede systems indførelse og kontrollens gennemførelse. Hvis støtteansøgningen indgives med forsinkelse, reduceres det beløb, ansøgningen gælder, med 1% pr. dag. Er forsinkelsen på over tyve dage, modtages ansøgningen ikke, og der udbetales ingen støtte. I 1993 og 1994 blev generelt kun en ringe procentdel af ansøgningerne indgivet med forsinkelse. EF-gennemsnittet for antallet af areal ansøgninger, der blev indgivet efter 20 dage, var på 0,1%. Tallet for dyreansøgningerne er lidt højere, nærmere betegnet på 0,2%. Selv om tallet for ansøgninger, der blev indgivet med forsinkelse, men inden for de tyve dage, er højere, er EF-gennemsnittet dog på under 1%. Man kan heraf slutte, at selv om landbrugerne venter til sidste øjeblik med at indgive deres ansøgninger, overholder langt størsteparten den fastsatte frist. Det er klart, at der i flere medlemsstater var problemer det første år, hvor det integrerede system blev anvendt. F. eks. var mange ansøgninger om arealstøtte i 1993 ikke udfyldt korrekt og måtte berigtiges (bl. a. på grund af fejl i identifikationen af markerne, fejl i beregningen af jordudtagningssatsen mv. ). For husdyrstøtten, hvor ordningens bestemmelser har undergået færre ændringer, var antallet af dossierer med fejl lavere. Der har kunnet noteres en klar forbedring i 1994, som var det andet anvendelsesår. Og situationen kan forventes at blive endnu bedre i fremtiden, fordi landbrugerne far tilsendt formularer, der blot skal udfyldes, og fordi der i nogle medlemsstater er mulighed for at indgive ansøgninger i edb-form via producentorganisationerne. Med hensyn til inspektionerne på stedet er det fastsat, at mindst 5% af dossiererne skal kontrolleres for arealstøtten og mindst 10% for husdyrstøtten. EF-gennemsnittet for den faktiske kontrol er på lidt over 7% for arealerne. Selv om tallet synes ret højt for husdyrene (17% i 1993), har nogle medlemsstater (bl. a. Frankrig og Portugal) kun foretaget den minimale kontrol. (10%) Det kan noteres, at et stigende antal dossierer inden for arealstøtte kontrolleres ved telemåling. I 1993 blev 31% af kontrollen af ansøgningerne om arealstøtte foretaget med anvendelse af dette hjælpemiddel. Tallet steg til 40% i 19941. Den andel af areal ansøgningerne, som i 1994 fik nedsat støttebeløbet efter kontrol på stedet, var på 2,2%: 0,7% af ansøgningerne blev nedsat uden anvendelse af sanktioner, 1% blev ramt af sanktioner, og 0,5% blev afvist. I 1993 blev 0,8% af areal an søgningerne ramt af sanktioner eller afvist; for husdyransøgningerne var tallet 1%. Det kan konkluderes, at sanktionerne under det integrerede system har haft en forebyggende virkning, og at overholdelsesgraden generelt er acceptabel. Der vil senere i 1996 blive fremlagt en særskilt rapport om kontrollen ved telemåling, jf. artikel 6 i forordning (EØF) nr. 165/94. 10 4. Medfinansiering I artikel 10 i forordning (EØF) nr. 3508/92 er det fastsat, at Fællesskabet deltager i finansieringen af de udgifter, der er afholdt til indførelsen af det integrerede system for forvaltning og kontrol, for så vidt angår udgifter til midlertidigt personale og til edb og andre tekniske hjælpemidler. Finansieringsperioden var oprindelig fastsat til 3 år fra 1992, men den blev forlænget indtil udgangen af 1995 på grund af de arbejder, der fortsat skulle gennemføres, og fordi overgangsperioden for systemets indførelse løb indtil nævnte tidspunkt. Eftersom forordningen blev offentliggjort sent, kunne medlemsstaterne først drage fordel af EF-finansieringen fra 1993, idet de dog i finansieringsansøgningen for dette år kunne medtage udgifter for 1992, hvilket fem medlemsstater benyttede sig af (DK, DE, FR, NL og UK). Af de 50 mio. ECU, der var til rådighed på 1993-budgettet, udgjorde medlemsstaternes udgifter 44 mio. ECU, dvs. en udnyttelsesgrad på 88%. I 1994 lagde medlemsstaternes udgifter beslag på ca. 76%» af de 50 mio. ECU, der var til rådighed som EF-bevillinger. Underforbruget skyldes, at nogle medlemsstater ikke udnytter de andele, der er fastsat i forordning (EØF) nr. 3508/92. For andre er visse beløb blevet afvist, fordi de pågældende udgifter ikke var støtteberettigede (dvs. udgifter, der ikke var afholdt til systemets indførelse). Nogle medlemsstater har behov, som er klart større end de bevillinger, de har faet stillet til rådighed, hertil kommer, at de på grund af forsinkelser i indførelsen af det integrerede system ikke har kunnet udnytte medfinansieringen inden for det tidsrum, der var berammet for denne. Selv om den endelige udgiftssituation for 1995 først kendes i maj 1996, tyder medlemsstaternes udgiftsoverslag på en samlet udnyttelsesgrad på ca. 92% af de 43,360 mio. ECU, der er til rådighed (inkl. de tre nye medlemsstater). Som helhed kan det om indførelsen af dette helt nye kontrolsystem siges, at EF-medfinansieringen som initialinvestering udgør klart mindre end 1% af de udgifter, der afholdes til de pågældende støtteordninger i et enkelt år. I betragtning af, at de oprindelige investeringsomkostninger forholdsmæssigt er meget beskedne, og at ordningen skal anvendes over et langt tidsrum, kan det fastslås, at medfinansieringen afgjort er rentabel set i forhold til de fordele, der opnås i form af en effektiv kontrol. 5. Anvendelsesområdet for det integrerede system og fremtidsperspektiver 11 Følgende sektorer har fra starten været omfattet af det integrerede kontrolsystem: markafgrøder (korn, olieafgrøder, proteinafgrøder og jordudtagning), oksekød (særlig præmie og ammekopræmie), farekød (moderfårspræmie) og udligningsgodtgørelser i ugunstigt stillede områder (kun ydelser for husdyr). integrerede system er først blevet anvendt Det udligningsgodtgørelserne fra den 1. januar 1994. for moderfarsordningen og Senere er anvendelsesområdet blevet udvidet, idet hør (ikke spindhør) er blevet medtaget under ordningen for markafgrøder. Det er planen, at systemet også skal indføres i rissektoren som led i reformen af denne. 12 Foruden ovennævnte ordninger med hektarstøtte, der udbetales direkte til landbrugerne, er der andre ordninger, som indirekte er knyttet til det dyrkede areal. Selv om det ikke er hensigtsmæssigt at indføje dem i det integrerede system i deres fulde omfang, er det dog ønskeligt, at nogle af systemets dele udnyttes. F. eks. er det som led i reformen af sektoren for tørret foder fastsat, at markerne identificeres med det hjælpemiddel, der er tilvejebragt inden for systemet, for at der kan foretages krydskontrol i forhold til andre anvendelser. Samme fremgangsmåde er valgt for bomuld. Desuden kan medlemsstaterne lade de systemer, de indfører, omfatte andre ordninger. F. eks. har nogle valgt at medtage foranstaltningerne for miljøvenligt landbrug. Den gradvise etablering af markregistret vil give øget mulighed for at indføre ordninger med arealrelateret støtte. Et identifikations- og registreringssystem for markerne skaber grundlag for, at der kan gennemføres en ensartet kontrol af alle de foranstaltninger, der gælder jordforvaltningen. Fremover kan man eventuelt på EF-plan lade det integrerede system omfatte foranstaltningerne for miljøvenligt landbrug og skovrejsning (Rådets forordning (EØF) nr. 2078/92 og nr. 2080/92), udligningsgodtgørelserne for arealer eller andre sektorer som f. eks. hamp. Samme arbejdsmetoder bør anvendes i forbindelse med fortegnelserne over olivenlunde og vinarealer. 6. Situationen pr. 31. 12. 1995 Arealer Pr. 31. 12. 1995 kan det siges, at alle medlemsstaterne har taget de fornødne skridt til at indføre det integrerede system, men at alle ikke er nået lige langt. Der tegner sig tre grupper: • De medlemsstater, hvor det resterende arbejde er af begrænset omfang eller gælder optimeringer, der, selv om de ikke realiseres umiddelbart, ikke betyder, at systemet bliver mindre acceptabelt (DE, DK, ES, IT og NL). De medlemsstater, hvor programmerne for markernes identifikation (BE, IE og UK) eller udformningen af databaserne (FR, LU og AT) er iværksat, men hvor det endnu vil vare nogle måneder, før arbejdet er tilendebragt. De medlemsstater, hvor arbejdet med markernes identifikation endnu mangler at blive ført til ende (EL, PT, FI og SE), og for hvilke det endnu er for tidligt at udtale sig om, hvorvidt det vil blive fuldført i løbet af 1996. • • Husdyr Direktiv 92/102/EØF er gennemført i national ret i alle medlemsstaterne undtagen Irland og Italien; der er indledt overtrædelsesprocedurer mod disse to lande. Dog fungerer der et effektivt enhedssystem for identifikation i Irland. Direktivet er under gennemførelse i de nye medlemsstater (i lovgivning og i praksis). 13 For oksekød er besætningslisterne indført. Der noteres dog fortsat mangler i Spanien og Italien, hvor listerne ofte er ufuldstændige, idet kun oplysningerne i støtteansøgningen registreres. Indførelsen af den officielle besætningsliste er ikke afsluttet i Grækenland og Portugal. For fårekød vil listernes anvendelse også først blive generelt effektiv i løbet af den første halvdel af 1996. To medlemsstater har tilendebragt indførelsen af det integrerede system: Belgien og Nederlandene. Tre medlemsstater råder også over et system, der som helhed er tilfredsstillende, men som fortsat skal forbedres på nogle punkter: Danmark (krydskontrol og registre), Frankrig, Irland og Luxembourg (edb-system til krydskontrol). Fire medlemsstater (og de tre nye medlemsstater) råder over et ufuldstændigt system og er fortsat i færd med at udvikle det på nogle hovedpunkter: Tyskland er i færd med at etablere sin centrale database for at kunne gennemføre krydskontrol på nationalt plan; basen vil gøre det muligt at foretage fuldstændig kontrol af dyrenes flytning mellem delstater Portugal og Grækenland er i færd med at indføre datamatiseret krydskontrol med dyrenes identifikation; Grækenland har endnu ikke afsluttet databasen for mærkningen og registreringen af bestanden. Det Forenede Kongerige skal forbedre sikkerheden i forbindelse med sit system for udstedelse af identifikationsnumre. To medlemsstater har systemer, der udviser mangler og/eller forsinkelser: Spanien har fastlagt en detaljeret organisationsplan, men dens gennemførelse er ikke ret langt fremme, hvad angår identifikationen og registreringen af dyr og krydskontrollen. Italien har ikke gennemført direktiv 92/102/EØF i national ret; identifikationen og registreringen af dyrene er således mangelfuld, og kontrolmulighederne er ofte ret begrænsede. Som helhed er der fortsat arbejder, som mangler at blive gennemført, og programmerne er ved at blive udviklet yderligere i en lang række medlemsstater, navnlig for at krydskontrollen kan blive mere effektiv. 7. Konstateringer i forbindelse med regnskabsafslutningen Samtidig med at det integrerede system blev indført, gennemførte tjenestegrenene i Generaldirektoratet for Landbrug et intenst koordinations- og rådgivningsarbejde. I overgangsperioden indtil systemet var indført, dvs. indtil fristen pr. 1. 1. 1996, blev der lagt vægt på, at den kontrol, der blev foretaget som led i regnskabsafslutningen, havde en særlig forebyggende effekt. Selv om et kontrolsystem, som en medlemsstat havde udformet, var blevet vurderet positivt af Kommissionens tjenestegrene, var det naturligvis også nødvendigt, at systemet faktisk virkede efter hensigten. 14 Eftersom kontrollen praktisk taget blev gennemført parallelt med, at medlemsstaten indførte systemet, var hovedsigtet at afsløre, om dets anvendelse eventuelt indebar svagheder og risici, så medlemsstaten kunne træffe de fornødne foranstaltninger til at afhjælpe de pågældende problemer. For det første og andet anvendelsesår er der blevet fremsat en lang række positive og negative bemærkninger over for medlemsstaterne, som alle har været berørt, omend ikke i samme grad. Hvis en medlemsstat ikke har overholdt de forskrifter eller kontrolkrav, som har været gældende siden systemets ikrafttræden, eller hvis den ikke har truffet de overgangsforanstaltninger, der er blevet aftalt med Kommissionens tjenestegrene, vil Kommissionen drage de finansielle konsekvenser af de konstaterede mangler. 8. Konklusioner Reformen af den fælles landbrugspolitik i almindelighed og indførelsen af det integrerede system i særdeleshed har betydet, at medlemsstaterne har måttet foretage omlægninger inden for deres administration og kontrol tjenester. Omlægningen har krævet en stor indsats fra medlemsstaternes side. Det har kostet et betydeligt arbejde og medført store investeringer at etablere markregistret og systemet for dyreidentifikationen og at oprette databaserne. Kommissionens tjenestegrene har fulgt dette arbejde på nært hold. I hver enkelt medlemsstat er indførelsen af det integrerede system blevet drøftet og kontrolleret mindst en gang hvert halve år. Desuden er der i EUGFL-komitéen blevet afholdt ti møder på en eller to dage, som fuldt ud har været helliget drøftelser vedrørende det integrerede system. Ved to lejligheder blev der i forbindelse med møderne arrangeret besøg, for at deltagerne kunne gøre sig bekendt med systemer, som nogle af medlemsstaterne havde indført (Italien og Belgien ). Udgangssituationen udviste store forskelle fra den ene medlemsstat til den anden, hvad angår de oplysninger, der umiddelbart var til rådighed: nogle kunne etablere markregistre på grundlag af eksisterende matrikler eller pålidelige og ajourførte topografiske kort, andre måtte etablere systemet praktisk taget fra bunden. På det tekniske plan har der været færre vanskeligheder med at indføre identifikationssystemet for husdyrene. Sidstnævnte system er dog blevet indført med forsinkelse i nogle medlemsstater, fordi der var problemer med samordningen mellem veterinærtjenesterne og de tjenester, der skal kontrollere støtten. Det kan konstateres, at alle medlemsstaterne har haft problemer med at indføre det integrerede system i dets fulde omfang inden for den foreskrevne frist, fordi der har været så omfattende og store problemer at løse af teknisk og administrativ art. I betragtning af,og endelig for at undgå finansielle gusteringer baseret på reglementet (CEC 729/70) hvor langt arbejdet er fremme, må det anses, at systemet vil være operationelt, hvis der indrømmes et yderligere år til dets færdiggørelse. Derfor foreslås det, at fristen for den endelige iværksættelse udsættes et år. Rapporten indeholder et forslag til forordning om ændring af forordning (EØF) nr. 3508/92 i dette øjemed. 15 Eftersom nævnte forslag udskyder datoen for det integrerede systems endelige iværksættelse, finder Kommissionen, at det er hensigtsmæssigt at foreslå en sidste forlængelse af den medfinansieringsordning, der er fastsat i artikel 10, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 3508/92. Forslaget indeholder også en ændring af bestemmelserne om indgivelse af ansøgningerne om arealstøtte, så medlemsstaterne kan fastsætte denne dato uden at skulle indhente Kommissionens godkendelse. En sådan ændring af forordningen vil forenkle admini strati onsprocedurerne. I øvrigt har Kommissionen altid haft vanskeligheder med at træffe afgørelse om disse datoer på grundlag af erfaringerne fra tidligere, fordi ordningerne udvikler sig fra det ene år til det andet. Når medlemsstaterne selv fastsætter datoen for støtteansøgningernes indgivelse, er det deres ansvar at sikre, at støtten forvaltes korrekt, både administrativt og finansielt, og at kontrollen gennemføres inden for de fastsatte frister. Forordningsforslaget et udvidet anvendelsesområde for det integrerede system. Sådanne ændringer fastsættes i de pågældende sektorforordninger. ingen bestemmelser indeholder om På nuværende tidspunkt viser de konstateringer, der er gjort under besøg på stedet og af ekspertgrupper, at det integrerede system er et velegnet redskab til at gøre sig bekendt med de konkrete forhold på stedet og til at gennemføre kontrol. En lang række af systemets bestanddele er allerede operationelle, og de øvrige vil være det om et år. Det kan forudses, at systemets funktioner, som navnlig omfatter identifikation af marker og dyr og anvendelse af databaser, der indeholder oplysningerne i ansøgningerne, vil gøre det teknisk og administrativt muligt at medtage andre former for støtte i nærmeste fremtid. Medlemsstaterne vil få fordele herved, idet deres investeringer i systemets indførelse dermed bliver mere rentable, og opgaverne vil blive lettere at varetage. Kommissionen vil fremme en sådan udvikling, der sigter på en udvidet anvendelse af det integrerede system, og som indebærer, at der efterhånden opnås en samlet formindskelse af udgifterne til administrationen og kontrollen af støtteordningerne, dvs. en forbedret forvaltning, der giver landbrugeren en bedre service, og som medfører større klarhed, hurtighed og sikkerhed i ansøgningernes behandling. 16 Bilag Det integrerede system for forvaltning og kontrol Rapport til Rådet Situationen i medlemsstaterne Belgien Arealer Markregister: Udviklingen af systemet til markforvaltning er fortsat i gang. Database: Bliver centraliseret under Oracle; udviklingen er i gang. Krydskontrol: Gennemføres på markniveau; bliver effektiv, når systemet er indført. Dvr Identifikation: direktivet* er gennemført for kvæg og er ved at blive det for får. Dobbelt mærkning (inden for 30 dage af landbrugeren og inden for 6 måneder af den person, der er autoriset til identifikation) Registre: en besætningsliste, der består af indentifikationdukumcntcr og suppleres af en oversigt. Databaser: et centralt identifikationsregister, der er datamatiseret og sammenkoblet med databasen for præmier. Krydskontrol: effektiv kontrol på grund af edb-forbindclsen mellem de to databaser. Markregistret anvender: marken som identificeret på grundlag af ortofotokort, der er udarbejdet for den enkelte landmand. Arbejdets afslutning: validering efter 1996-anmeldelsen. Første anvendelse i stor målestok i 1996. Som helhed et tilfredsstillende og operationelt system. Arbejdets afslutning: Systemet er endeligt. Danmark Arealer Markregister: under udvikling; arealerne opdeles i blokke, som hver omfatter 5 til 10 marker. Database: Selv om systemet blev forbedret i 1995, er der fortsat mange anomalier. Krydskontrol: for øjeblikket er krydskontrollen ikke effektiv, men den vil blive forbedret med det nye markregister. Markregistret anvender: markblokke, der er fastlagt af administrationen, og som er indtegnet på kort, der er udfærdiget for den enkelte landbruger, Arbejdets afslutning: arbejdet forventes afsluttet ved udgangen af 1995. Dyi Identifikation: direktivet er gennemført (kvæg); mærkningen er meget klar og sker ved hjælp af øremærker af plastik. Registre: forskellige slags besætningslister; den officielle liste skal fastlægges. Databaser: base for registrering af de udleverede øremærker; central base for edb-behandling af Arbejdets afslutning: validering i 1996. ansøgningerne. Krydskontrol: effektiv, men ikke systematisk mellem de to databaser. Som helhed tilfredsstillende, men skal forbedres mht. listerne. Tyskland Arealer Markregister: endeligt system (undtagen for Sachsen Anhalt, hvor systemet er under udvikling. Database: på delstatsplan, men udvekslingen af oplysninger er endnu ikke sikret; base med regionale oplysninger, endog oplysninger på Kreis-nivcau i 1995 (Ilessen) Krydskontrol: validering med automatiseret matrikel, der er delvis etableret (f. eks. BW, NW, SH, HE. ) Dvr Identifikation: direktivet er gennemført (kvæg, får og geder); et enhedssystem til identifikation er indført siden okt. 199S (plastikmærker, som påsættes af landbrugeren). Registre: et enhedsregister for veterinæranliggender og præmier. Databaser: regionale identifikationsregistre, som ikke er indbyrdes forbundet; etablering af en central database i Munchen. Krydskontrol: vil blive gennemført af delstaten Bayem for alle delstater; første afprøvning i november 1995. I Markregistret anvender: 11/16 delstater: markerne ved direkte reference til matriklen;5/16 via Feldstûck (sammenhængende marker). Arbejdets afslutning: faerdigetabkret ved udgangen af 1995 (på nogle undtagelser nær). Systemet er under udvikling. Arbejdets afslutning: i løbet af 1996. 17 Grækenland Arealer Markregtrter: 1. fase, udbud (udarbejdelse af digitale ortofotoer); annulleret og på ny offentliggjort 1. sept 1995; 2. fase: 1. okt 1995. Database: Centraliseret; muliggør fortrykning af 150 000 anmeldelsesskemaer, men opdelt i 52 filer (nomôs-niveau). Krydskontrol: gennemføres ikke på nuværende tidspunkt for markoplysningerne. Markregistret anvender markblokke, der er fastlagt af administrationen, og som er indtegnet på ortofotoplaner. Arbejdets afslutning: annulleringen af 1. fase har givet et års forsinkelse; ingen mulighed for færdiggørelse inden udgangen af 1996. Dvr Identifikation: direktivet er gennemført (kvæg, fir og geder), mærkningen, der foretages af dyrlæge (plastikmærker) er ved at blive afsluttet for kvæg; fra januar 1996 for får. Registre: Detaljerede besætningslister under dyrlægekontrol; kopi til det lokale veterinærkontor. Databaser: udvikling af 2 databaser (identifikation og ansøgninger) med edb-forbindelse. Krydskontrol: kontrol på papirgrundlag, indtil edb-systemet er færdigt; krydskontrol med kopier af besætningslisterne, påtegnet af embedsdyrlægerne. Systemet er fortsat ved at blive udviklet; fremskridt takket være støtte fra veterinærtjenesten. Arbejdets afslutning: i løbet af 1996 for edb-systemet Spanien Arealer Markregister: endeligt system; dog er kvaliteten af matriklen varierende, afhængigt af region. Database: centraliseret, inklusive markoplysningerne. Krydskontrol: udføres på regionalt og centralt plan, undertiden med nogle regionale forskelle. Markregistret anvender: marken med direkte reference til matriklen. Arbejdets afslutning: endeligt system, iværksat i 1995. Frankrig Irland Dvr Identifikation: direktivet er gennemført for kvæg; mærkningen er utilstrækkelig i nogle regioner. Registre: besætningslisten er begrænset til dyr, som der er ansøgt om præmie for. Databaser: lokale identifikationsregistre, som ikke er indbyrdes forbundne; en central base for oplysningerne i ansøgningerne. Krydskontrol: effektiv på grundlag af databasen med oplysningerne fra ansøgningerne; utilstrækkelig i forhold til identifikationsdokumenterne. Arealer Markregister: referencemateriale under udvikling (planlagt til 1. halvdel af 1996). Heterogent system (forenklet ordning: marker if. matrikel; generel ordning: helheder af samnenhængende marker (ilôt)). Database: udbud (Pacage) med planlagt ordretildeling inden udgangen af 1995; ingen anvendelse planlagt for 1996-anmeldelseme. Krydskontrol: for øjeblikket hovedsagelig manuel kontrol; validering af matriklen i gang; første krydskontrol af markreferencer i 1996. Byj Identifikation: direktivet gennemført (kvæg, fir og geder); dobbelt mærkning af kvæg (landbrugeren foretager mærkning ved fødsel, det autoriserede personale inden for fire måneder). Registre: besætningsliste indført for kvæg men endnu ikke generelt for fir. Databaser: 2 edb-databaser (identifikation og ansøgninger) i hvert departement Krydskontrol: forbindelsen mellem de to departements-databaser er ved at blive systematiseret; sammenholdelse af oplysninger på landsplan planlagt fra første kvartal af 1996. Arealer Markregister: er ved at blive udviklet; administrationsstrukturen fortsat under omlægning. Database: Centraliseret, under Supra, Oracle: "on-line"-adgang mulig for comté-kontorerne; fortsat under udvikling, men dette år vil alle anmeldelserne være fortrykte; nogle svagheder mht entydig identifikation af bedrifterne. Krydskontrol: Kan ikke gennemføres, før markregistret er etableret luftfotografering for hele afsluttet landet; Dyr Identifikation: direktivet er ikke gennemført, og der er indledt en overtrædelses-procedure; mærkning med svært læselige metalsløjfer. Registre: nye korrekte besætningslister. Databaser: projekt for udvikling af et nyt identifikations-/registreringssystem, der er centraliseret og datamatiseret; central database for ansøgningerne. Krydskontrol: foretages på regionalt og centralt plan. 18 Udvikling af et sammenhængende system i samarbejde med regionerne. Arbejdets afslutning: i løbet af 1996. Markregistret anvender: helheder af sammenhængende marker (ilôt) eller marker enkeltvis; reference til matriklen, Arbejdets afslutningl: i løbet af 1996. Systemet frembyder garantier, skal suppleres med en sammenholdelse på landsplan. Arbejdets afslutning: 1. kvartal af 1996. Markregistret anvender: Foder (90% af anmeldelserne)-blokke, der er fastlagt af Iandbrugeren;kom-markafgrænsningen; de to på ortofotoplaner fra 1995. Arbejdets afslutning: sidste validering efter 1996-anmeldelserne. Forbedring af systemet planlagt for 1996 (automatiseret registrering af dyrene) Arbejdets afslutning: 1996 Italien Luxembourg Arealer Markregister: operationelt; mere præcist referencemateriale hvert år. Database: centraliseret, Oracle, men den centraliserede registrering af oplysninger udviser Arbejdets afslutning: endeligt system. kvalitetsproblemer. Krydskontrol: detaljeret, men løsningen på de identificerede problemer er fortsat tilfredsstillende. Markregistret anvender: direkte reference til matriklen. ikke Dyr Identifikation: direktivet er ikke gennemført, og der er indledt en overtrædelses-procedure; Meget utilfredsstillende situation; tilsagn fra sundhedsministeriet om en regulering mærkningen er ufuldstændig eller mangler helt Registre: besætningslisterne er ofte ufuldstændige. af forholdene inden sommeren 1995. Databasen et centralt identifikationsregister, der kun omfatter de dyr, som der ansøges om Arbejdets afslutning: 1996 præmie for, central database med ansøgningerne. Krydskontrol: på centralt plan, men identifikationsdatabasen er ufuldstændig. Arealer Markregister: referencesystemet er operationelt; der er matrikeloplysninger til rådighed. Database: undersøgelser vedr. det integrerede system i 1995; 62% af anmeldelserne fortrykte i Arbejdets afslutning: i princippet 1995. Krydskontrol: gennemført efter udbetalingerne i 1995. Markregistret anvender: direkte reference til matriklen. planlagt til midten af 1996. Dvr Identifikation: direktivet er gennemført (kvæg, far og geder); tydelig og gennemført mærkning mindst 6 måneder inden flytning. Registre: besætningslisterne er hensigtsmæssigt udformet og føres korrekt Databaser: centralt ansøgningerne. Krydskontrol: gennemføres på centralt plan. identifikationsregister, som føres af dyrlægerne; central base for Forbedring af systemet planlagt til inden udgangen af 1995. Arbejdets afslutning: validering i 1996. Nederlandene Arealer Markregister: er ved at blive udviklet; den topografiske tjeneste er ansvarlig for projektets iværksættelse og forvaltning. Et forsøgsprojekt med 2 000 anmeldere har lettet tilrettelæggelsen for 1996. Database: centraliseret siden jan. 1995; systemet er under udvikling. Krydskontrol: for øjeblikket begrænset; der forventes forbedringer for 1996 med markregistrets etablering. Markregistret anvender: topografiske blokke, der er fastlagt af administrationen, Arbejdets afslutning: planlagt til slutningen af 1995. Dyr Identifikation: direktivet er gennemført (kvæg og fir); dobbelt mærkning, der er meget klar, og som foretages af producenterne. Registre: besætningslister via identifikationsoplysningerne. Databaser: centralt identifikations-/registreringssystem med automatiseret sikkerhedsordning; central database for ansøgningerne. Krydskontrol: foretages på grundlag af de centrale databaser. Portugal Arealer Markregister: kontrakttildeling arbejdsplanens slutning er sat til udgangen af 1996. Database: centraliseret - men yderligere udvikling forventet i 1997 (S INGA) Krydskontrol: Detaljeret, men ikke effektiv pi grund af markregistrets svagheder. (udarbejdelse af markregister) planlagt til nov. 1995; Dyr Identifikation: direktivet er gennemført (kvæg, fir og geder); metalmærker, som dette ir erstattes af plastikmærker, for fir anvendes tatovering. Registre: der er indført besætningslister, der er ved at blive fastlagt et officielt register. Databaser: der er identifikationsdokumenter pi lokalt eller regionalt plan; det er planlagt at oprette et centralt register, central base med ansøgningerne. Krydskontrol: skal forbedres med anvendelse af en base med dyreindentifikation. 19 Systemet er som helhed tilfredsstillende. Arbejdets afslutning: systemet er endeligt. Markregistret anvender: blokke, der omfatter afgrøder og marker, og som er fastlagt af administrationen. Arbejdets afslutning: 1. 1. 97 foreslået af INGA. Systemet er ved at blive forbedret Arbejdets afslutning: i løbet af 1996 Det Forenede Kongerige Arealer Markregister: England og Wales har endelig fastlagt en strategi; test i Skotland i 1995; for Nordirland er strategien og fremskridtene som helhed tilfredsstillende. Database: England og Skotland - centraliserede baser, under udvikling, færdiggørelse i 1995; Wales - stadigvæk tre særskilte baser med manuel udveksling; Nordirland - som helhed operationel base ved udgangen af 1995. Krydskontrol: behov for validering af de anmeldte oplysninger (især England) - med undtagelse af Nordirland, hvor valideringen ifølge planen skal være suppleret ved udgangen af 1995. eyr Identifikation: direktivet er gennemført for kvæg; mærkning inden for en frist pi 30 dage, foretaget af landbrugeren; et enkelt identifikationsnummer, forskellige godkendte typer af mærkning. Registre: er indført, men der er ikke nogen enhedsmodel. Databaser: database med de udleverede mærker, regionale databaser med ansøgningerne. Krydskontrol: krydskontrollen med identifikationsregistret skal forbedres. De nye medlemsstater - frist til 1997 Markregistret anvender: England og Wales - topografiske kort, som er kontrolleret af administrationerne; Skotland - blokke, som er valideret ved hjælp af oplysninger fra OS; Nordirland • individuel plan over bedriften, ajourført af administrationen. Arbejdets afslutning: England og Wales - i 1996;; Skotland og Nordirland - 1. 1. 1996 Kontrollen af anvendelsen af de uddelte mærket og forbindelsen mellem baserne skal forbedres. Arbejdets afslutning: i løbet af 1996. Østrig Arealer Markregister: 100 000 fortrykte anmeldelsesformularer (dvs. 50%); kompilering af de anmeldte marker (ca. 2 mio. ) pi "hovedkort" i de lokale kontorer inden 1995-anmeldelsen. Database: I juli 1995 var tidsplanen for arbejdet endnu ikke tilstrækkelig detaljeret men som Arbejdets afslutning: ifølge planen pr. helhed tilfredsstillende for det første ir. Krydskontrol: der er fremlagt en kontrolliste for 1995, men med begrænset værdi pi grund af den utilstrækkelige udvikling af edb; ingen direkte forbindelse med den automatiserede matrikel inden 1996, selv om referencerne er til rådighed hos matrikeltjenesten. Markregistret anvender: FeldstQck (helheder af sammenhængende marker), baseret pi matriklen. 1. 1. 1997. Dyr Identifikation: direktivet er under gennemførelse; der er forskellige mærkningssystemer, som forvaltes af sammenslutningerne; der er planlagt enhedsnummerering og dobbelt mærkning. Registre: der er indført besætningslister, men den faktiske føring er endnu ikke generel. Databaser: lokale identifikationsregistre, der forvaltes af dyrlægerne og sammenslutningerne; en central database med ansøgningerne er ved at blive udviklet. Krydskontrol: er fortsat pi projektstadiet Systemet skal udvikles yderligere på grundlag af identifikationsbaser, der skal etableres. Arbejdets afslutning: ifølge planen pr. 1. 1. 1997. Finland Arealer Markregister: referencer baseret pi fotokopier af kort eller fotokort med løbende nummerering i 1995; som projekt for 1996 en validering af de oplysninger, anmelderne har indgivet i digitalformat Database: centraliseret, under udvikling; registrering af oplysninger pi lokalt plan. Krydskontrol: Kommissionen har fået forelagt en liste over kontrollen i 1995. Markregistretanvender:blokkemed afgrøder, eventuelt valideret ved hjælp af ortofotoer. Arbejdets afslutning: ifølge planen pr. 1. 1. 1997, men der foreligger endnu ikke nogen tidsplan for arbejdet Dvr Identifikation: direktivet er gennemført; plastikmærker, som påsættes af landbrugeren. Registre: er etableret Databaser: edb-forvaltning af identifikationen; databaser med ansøgningerne er ved at blive udviklet Krydskontrol: er endnu på projektstadiet Systemet skal udvikles yderligere; kontrollen med udleveringen af mærker skal skærpes; der skal indføres krydskontrol. Arbejdets afslutning: ifølge planen pr. 1. 1. 1997. 20 Arealer Markregister: marken identificeres ved hjælp af et topografisk kort (af varierende kvalitet), med en nummerering, der er knyttet til størrelsen "fastighet" (matrikelenheden for bedriften); dog skal de nærmere enkeltheder vedrørende en forbedring af systemet drøftes snarest muligt Database: korrekt iværksættelse, men fortsat under udvikling. Krydskontrol: problemer med markafgrænsning; deres løsning kræver fortsat for stor manuel kontrol. Markregistret anvender, ikke fastlagt endnu. Arbejdets afslutning: formodentlig ved begyndelsen af 1997; der forventes nærmere oplysninger om tidsplanen. Dvr Identifikation: direktivet er under gennemførelse; der er mange forskellige systemer for identifikation/mærkning; et enhedssystem iværksat i 1995. Registre: der er etableret en officiet besætningsliste, hvis udformning dog skal justeres. Databaser: er ved at blive etableret Krydskontrol: et detaljeret projekt er ved at blive udviklet Systemet skal fortsat forbedres. Arbejdets afslutning: ifølge planen pr. 1. 1. 1997. 21 FQRSIAQ RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. /96 af om ændring af forordning (EØF) nr. 3508/92 om et integreret system for forvaltning og kontrol af visse EF-støtteordninger ("det integrerede system") RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 43, under henvisning til forslag fra Kommissionen1, under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet2, og ud fra følgende betragtninger: I artikel 6, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 3508/92 af 27. november 19923 er det fastsat, at ansøgningen om arealstøtte skal indgives i løbet af årets første kvartal; Kommissionen kan dog give en medlemsstat tilladelse til, at den fastsætter en dato for indgivelse af ansøgningerne om arealstøtte mellem den 1. april og de datoer, der er nævnt i artikel 10, II og 12 i Rådets forordning (EØF) nr. 1765/92 af 30. juni 1992 om indførelse af en støtteordning for producenter af visse markafgrøder4; erfaringen viser, at det bør henhøre under medlemsstaternes eget ansvar at fastsætte fristerne uden forudgående godkendelse fra Kommissionen, idet der tages hensyn til den tid, der kræves for tilvejebringelsen af alle de oplysninger, der er nødvendige for en korrekt administrativ og finansiel forvaltning af støtten og for kontrollens gennemførelse; i artikel 13, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 3508/92 er det fastsat, at alle elementerne i det integrerede system skal være anvendelige fra senest den 1. januar 1996; den indvundne erfaring, navnlig i forbindelse med etableringen af det alfanumeriske system til identifikation af marker og i forbindelse med oprettelsen af databaserne, viser, at fristen bør forlænges med et år; EFTnr. C Udtalelse afgivet den EFT nr. L 355 af 5. 12. 1992, s. 1. Forordningen er senest ændret ved forordning (EF) nr. 3235/94 (EFT nr. L 338 af 28. 12. 1994, s. 16). EFT nr. L 181 af 1. 7. 1992, s. 12. Forordningen er senest ændret ved forordning (EF) nr. 1664/95 (EFT nr. L 158 af 8. 7. 1995, s. 13). 22 da der er omfattende investeringer forbundet med den endelige indførelse af det integrerede system, bør det fastsættes, at den periode, hvor Fællesskabet kan deltage i finansieringen, forlænges med et år - UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 I forordning (EØF) nr. 3508/92 foretages følgende ændringer: 1. Artikel 6, stk. 2, affattes således: "2. Ansøgningen om arealstøtte skal være indgivet på en dato, som medlemsstaten fastsætter, og som ikke kan ligge senere end de datoer, der er nævnt i artikel 10, 11 og 12 i forordning (EØF) nr. 1765/92. Under alle omstændigheder fastsættes datoen bl. a. under hensyn til, hvor lang tid der kræves, for at alle data kan foreligge med henblik på en korrekt administrativ og finansiel forvaltning af støtten samt på gennemførelse af kontrolforanstaltningerne efter artikel 8. " 2. Artikel 10, stk. 2, ændres således: a) Første afsnit affattes således: "EF-medfinansieringen gælder i en periode på fem år fra 1992 inden for de bevillinger, der afsættes hertil. " b) Tredje afsnit affattes således: "Det samlede beløb fordeles mellem medlemsstaterne efter følgende procenter: for 1995: Belgien Danmark Tyskland Grækenland Spanien Frankrig Irland Italien Luxembourg Nederlandene Østrig Portugal 2,2 2,3 9,2 8,0 16,5 13,3 4,2 18,1 0,6 2,8 3,3 5,3 23 Finland Sverige Det Forenede Kongerige for 1996: Belgien Danmark Tyskland Grækenland Spanien Frankrig Irland Italien Luxembourg Nederlandene Østrig Portugal Finland Sverige Det Forenede Kongerige for 1997: Østrig Finland Sverige 2,7 2,4 9,1 1,8 1,9 7,7 6,7 13,7 11,1 3,5 15,1 0,5 2,3 9,3 4,4 7,6 6,8 7,6 39,3 32,1 28,6 3. Artikel 13, stk. 1, litra b), affattes således: "b) for de andre elementer, der er nævnt i artikel 2, senest fra den 1. januar 1998, for så vidt angår Østrig, Finland og Sverige, 1. januar 1997, for så vidt angår de andre medlemsstater. " Artikel 2 Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen Fællesskabers Tidende. i De Europæiske Artikel 1, nr. 2, anvendes fra den 1. januar 1996. 24 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat. Udfærdiget i Bruxelles, den På Rådets vegne Formand 25 FINANSIERINGSOVERSIGT TIL RETSAKT K<Mo Bi - 360 ; Beføempctøe afwtg * ETOFL, Garanti sektionen 1 FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE Rådets forordning (EF) om ændring af forordning (EØF) nr. 3508/92 om et integreret system for forvaltning og kontrol af visse EF-støtteordninger (det integrerede system) 2 3 4 BUDGETKONTO Bl - 360 RETSGRUNDLAG EF-traktatens artikel 43 BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN 4. 1. Foranstaltningens generelle formål Den periode, hvor EF deltager i finansieringen af de udgifter, medlemsstaterne har afholdt til indførelsen af det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem, forlænges med et år. Det integrerede system er indført for at øge effektiviteten og rentabiliteten af de kontrolmekanismer, der skal anvendes for den areal relaterede støtte, der blev indført som led i reformen af den fælles landbrugspolitik (det drejer sig først og fremmest om sektorerne for markafgrøder og sektorerne for oksekød samt fare- og gedekød). Forordning (EØF) nr. 3508/92, der indfører det integrerede system, har især til formål, at der etableres systemer, som kan anvendes til at identificere marker og dyr, og at der oprettes edb-baser, som gør det muligt at foretage krydskontrol af støtteansøgningerne. Ifølge bestemmelserne skal systemetvære endeligt indført pr. 1. januar 1996 (for Østrig, Finland og Sverige pr. 1. januar 1997). Ifølge medlemsstaterne har afholdt til systemets indførelse. forordningen deltager EF af de udgifter, finansieringen i På grund af de problemer, medlemsstaterne har mødt, foreslås det, at fristen for den endelige iværksættelse udskydes et år (dvs. til den 1. 1. 1997 og til den 1. 1. 1998 for Østrig, Finland og Sverige). Der foreslås derfor også en etårig forlængelse af den periode, hvor EF deltager i finansieringen. 26 Foranstaltningen udgør kun en del af de kontrolforanstaltninger inden for EUGFL, Garantisektionen, der er omfattet af konto Bl - 360. 4. 2. Foranstaltningens varighed: et år. 5. 5. 1. 5. 2. 6, 7 7. 1 7. 2. KLASSIFIKATION AF UDGIFTERNE/INDTÆGTERNE Obligatoriske udgifter. Ikke-opdelte bevillinger. UDGIFTERNES ART Tilskud som led i medfinansiering sammen med andre kilder af privat eller offentlig art (punkt 9. 1 indeholder en nærmere redegørelse for udgifterne). FINANSIELLE VIRKNINGER Beregningsmetode: Der er fastsat maksimumsbeløb for medfinansieringen fra EUGFL, Garantisektionen. Omkostningernes fordeling på foranstaltningens elementer: n+ 1 n + 2 n + 3 n + 4 Elementer Medfinansiering af medlemsstaternes udgifter Regn skabsår n (1996) 24* EF i mio. ECU (løbende priser) n + 5 og følgende år lait 24 lait 24 24 •Fordelingen i 1992 og 1993 pr. udgiftstype (jf. punkt 9. 1) var følgende: Edb-strukturer 36%, kontrolstrukturer 24% og personale 40%. 7. 3. Forfaldsplan for bevillingerne 27 n+ 1 n + 2 n + 3 n + 4 EF i mio. ECU n + 5 og følgende år lait 24 Regn skabsår n (1996) 24 18 6 Forpligtelses bevillinger Betalingsbevillinger Regnskabsår n n + 1 n + 2 n + 3 n + 4 n + 5 og følgende år lait 24 24 8. FORHOLDSREGLER MOD SVIG Specifikke kontrolforanstaltninger Kontrol af støtteberettigelsen for de udgifter, der er afholdt af de nationale administrationer, og af overensstemmelsen mellem de anmeldte udgifter og regnskabspapirerne; besøg på stedet for at undersøge bilag og fa kendskab til arbejdets fremadskriden eller foranstaltningernes gennemførelse. 9 OPLYSNINGER OM COST/EFFECTIVENESS 9. 1. Specifikke og kvantificerbare mål, målgruppe Specifikke mål: tilknytning til generelle mål: Følgende typer udgifter er omfattet af foranstaltningen: Edb-strukturer: centraldatamater, herunder installeringsudgifter; terminaler og PC'er samt30 netværk (kabler, modemer mv. ); programmel; udgifter til digitalisering af topografiske kort. Kontrolstrukturer: Trykning af registre og formularer og forberedelse af disse; identifikationsmærker til dyrene og det fornødne værktøj til deres 28 påsætning; specialkøretøjer (f. eks. køretøjer med firhjulstræk) og udstyr til information af disse; udstyr til opmåling af marker; udgifter til landbrugerne. Personaleudgifter: udgifter til midlertidigt personale, som ansættes til at varetage arbejde, der er direkte forbundet med systemets indførelse, eller embedsmænd, der ansættes specielt til disse opgaver; systemanalytikere, ingeniører, programmører mv. Hovedparten af de medlemsstaterne har mødt, gælder identifikation af marker og dyr. tekniske og administrative problemer, indførelsen af systemerne som til Udgangssituationen varierede stærkt fra medlemsstat til medlemsstat, afhængigt af i hvor vidt omfang der umiddelbart var oplysninger til rådighed: nogle har kunnet opbygge deres markregister på grundlag af eksisterende matrikeloplysninger eller pålidelige og ajourførte topografiske kort, andre har måttet iværksætte udarbejdelsen praktisk taget fra bunden. Rent teknisk giver færreste problemer. Imidlertid har der været problemer med samordningen mellem de tjenester, der kontrollerer støtten, og veterinærtjenesterne, hvilket har medført, at det integrerede system er blevet indført med forsinkelse i flere medlemsstater. identifikationssystemet for husdyr de Målgruppe: Modtagerne af EF-tilskuddet er de nationale administrationer, der varetager kontrollen med landbrugsstøtten. 9. 2. Begrundelse for foranstaltningen: Behovet for EF-støtte, især under hensyn til nærhedsprincippet: Støtten er begrundet i, at det er nødvendigt at beskytte EF's finansielle interesser og at imødekomme behovet i de medlemsstater, hvor indførelsen af det integrerede system betyder en væsentlig ekstrabyrde for budgettet. Valg af støtteform: * Fordele i forhold til andre mulige foranstaltninger: EF-støtten fremmer medlemsstaternes indsats og tilskynder til nye initiativer. * Beskrivelse af eventuelle lignende foranstaltninger på EF-plan eller nationalt plan: 29 Foranstaltningen gælder iværksættelsen af et integreret forvaltnings- og kontrolsystem, som er en nyskabelse. Der kan ikke foretages nogen sammenligning med andre foranstaltninger på EF-plan eller nationalt plan. * Forventede afledte virkninger og multiplikatoreffekt: integrerede system, kan EF-støtten (som ydes i en afgrænset periode) bidrager til, at de moderne forvaltnings- og kontrolsystemer, der er fastsat som led i det støtteordninger (markafgrøder og husdyrpræmier), der er omfattet af det integrerede system, tegner sig for ca. 50% af udgifterne for EUGFL, Garantisektionen. indføres. De Den samlede EF-medfinansiering af dette helt nye kontrolsystems etablering udgør som i ni ti al investering klart mindre end 1% af udgifterne til de pågældende støtteordninger i et enkelt år. Ser man på denne initialinvesterings omkostninger, som er forholdsmæssigt meget beskedne, og tager i betragtning, at systemet skal anvendes i en lang periode, må det erkendes, at medfinansieringen er særdeles rentabel på grund af den forbedring, der opnås i kontrollens effektivitet. Vigtigste usikkerhedsmomenter, som vil kunne fa indflydelse på de konkrete resultater af foranstaltningen: Usikkerheden står i forbindelse med de tekniske vanskeligheder, som medlemsstaterne har mødt, og af deres politiske vilje; endvidere står den i sammenhæng med de budgetproblemer, som medlemsstaterne møder i forbindelse med, at EF-bestemmelserne efterkommes. 9. 3. Overvågning og evaluering af foranstaltningen: Resultatindikatorer: Medlemsstaterne har givet en række oplysninger om den kontrol, der er gennemført, og de resultater, der er opnået, og Kommissionens tjenestegrene har aflagt inspektionsbesøg; på dette grundlag kan der drages nogle konklusioner vedrørende det integrerede systems praktiske iværksættelse og kontrollens gennemførelse. Det er klart, at der i flere medlemsstater var problemer det første år, hvor det integrerede system blev anvendt. F. eks. var mange ansøgninger om arealstøtte i 1993 ikke udfyldt korrekt og måtte berigtiges (bl. a. på grund af i beregningen af jordudtagningssatsen mv. ). identifikationen af markerne, fejl fejl i 30 For husdyrstøtten, hvor ordningens bestemmelser har undergået færre ændringer, var antallet af dossierer med fejl lavere. Der har kunnet noteres en klar forbedring i 1994, som var det andet anvendelsesår. Og situationen kan forventes at blive endnu bedre i landbrugerne får tilsendt formularer, der blot skal fremtiden, fordi udfyldes, og fordi der i nogle medlemsstater er mulighed for at indgive ansøgninger i edb-form via producentorganisationerne. Med hensyn til inspektionerne på stedet er det fastsat, at mindst 5% af dossiererne skal kontrolleres for arealstøtten og mindst 10% for husdyrstøtten. EF-gennemsnittet for den faktiske kontrol er på lidt over 7% for arealerne. Selv om tallet synes ret højt for husdyrene (17%» i 1993), har nogle medlemsstater (bl. a. Frankrig og Portugal) kun foretaget den minimale kontrol. Det kan noteres, at et stigende antal dossierer inden for arealstøtte kontrolleres ved telemåling. I 1993 blev 31% af kontrollen af ansøgningerne om arealstøtte foretaget med dette hjælpemiddel. Tallet steg til 40% i 1994. Den andel af arealansøgningerne, som i 1994 fik nedsat støttebeløbet efter kontrol på stedet, var på 2,2%: 0,7% af ansøgningerne blev nedsat uden anvendelse af sanktioner, 1% blev ramt af sanktioner, og 0,5% blev helt udelukket. 11993 blev 0,8%» af areal ansøgningerne ramt af sanktioner eller afvist; for husdyransøgningerne var tallet 1%. Det kan konkluderes, at sanktionerne under det integrerede system har haft en forebyggende virkning, og at overholdelsesgraden generelt er acceptabel. Hvordan og hvor hyppigt foregår evalueringen? Kommissionens tjenestegrene har på nært hold fulgt arbejdet med indførelsen af det integrerede system. I hver enkelt medlemsstat er indførelsen blevet drøftet og kontrolleret mindst en gang hvert halve år. Desuden har der i EUGFL-komitéen blevet afholdt ti møder på en eller to dage, som fuldt ud har været helliget drøftelser, hvis emne har været det integrerede system. Der er udarbejdet en rapport, som forelægges Rådet, og som indeholder en detaljeret redegørelse for systemets etablering og konklusioner vedrørende dets ibrugtagning. Vurdering af resultaterne: Det kan konstateres, at alle medlemsstaterne har haft problemer med at indføre det integrerede system i dets fulde omfang inden for den foreskrevne frist, fordi der har været så omfattende og store problemer at løse af teknisk og administrativ art. I betragtning af, hvor langt arbejdet er fremme, må det anses, at systemet vil være operationelt, hvis der 31 indrømmes et yderligere år til dets færdiggørelse. 32 ISSN 0254-1459 KOM(96) 174 endelig udg. DOKUMENTER DA 03 Katalognummer : CB-CO-96-184-DA-C ISBN 92-78-03029-5 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg 33