title: Förslag till rådets förordning (EG) om ändring av förordning (EEG) nr 3438/92 om särskilda åtgärder vid transport av färsk frukt och grönsaker med ursprung i Grekland vad beträffar deras tillämpningsperiod

eurovoc_concepts:
EU aid
Greece
Yugoslavia
fresh fruit
fresh vegetable

formats: html pdf pdfa1b print

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION it -ft- it * Bryssel den 03. 04. 1995 KOM(9»6) 142 slutlig 96/0100 (CNS) RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET om kostnaden för 1994 för särskilda åtgärder vid transport av vissa frukter och grönsaker som föreskrivs i rådets förordning (EEG) nr 3438/92 Förslag till RÅDETS FÖRORDNING ŒG1 om ändring av förordning (EEG) nr 3438/92 om särskilda åtgärder vid transport av färsk frukt och grönsaker med ursprung i Grekland vad beträffar deras tillämpmngsperiod (framlagt av kommissionen) TOO® TCDaeOOTOiiNVDHD TZC6S6Z Z Z£ XVJ 6T:frT 9 6, frO/CO EXPLANATORY MEMORANDUM 1. 2. Council Regulation (EEC) No 3438/92, as last amended by Regulation (EC) No 456/95, provides for the grant in 1992, 1993 and 1994 of a special temporary allowance for the transport of certain Greek fresh fruit and vegetables to Community Member States other than Italy, Spain and Portugal as a result of the need for these products to avoid the territory of the former Yugoslavia. Article 2(4) of Council Regulation (EEC) No 3438/92 provides that the Commission is to present a report to the Council on the cost of the aid measures for the transport of certain fruit and vegetables. The report covering consignments in 1991 (governed by Council Regulation (EEC) No 525/92) and 1992 was presented in document COM(94) 89 final. The report concerning consignments in 1993 is contained in document COM(94) 534 final. The current report concerns the cost of the measures in 1994, amounting to some ECU 9 million, which were borne by the EAGGF. 3. In view of the fact that transport conditions in some territories of the former Yugoslavia have not yet returned to what they were before the war, it is proposed also that the Council prolong the measure for the first six months of 1996. Since this exceptional measure for the transport of certain fresh fruit and vegetables is a matter falling within the Community's exclusive jurisdiction, the measures must be adopted by the Community. it RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET om kostnaden for 1994 for särskilda åtgärder vid transport av vissa frukter och grönsaker som foreskrivs i rådets förordning (EEG) nr 3438/92 I enlighet med artikel 2. 4 i rådets förordning (EEG) nr 3438/921, senast ändrad genom förordning (EG) nr 456/952, skall kommissionen till rådet överlämna en rapport om kostnaderna för åtgärderna för transport av vissa frukter och grönsaker. En första rapport, för åren 1991 och 1992, överlämnades den 22 mars 1994 (dokument KOM(94) 89 slutl. ). En rapport för året 1993 överlämnades den 29 november 1994 (dokument KOM(94) 534 slutl. ). Den här rapporten behandlar kostnaderna för dessa åtgärder under 1994. 1. Historik Den konflikt i före detta Jugoslavien som bröt ut 1991 har skapat hinder för transport av vissa grekiska jordbruksprodukter destinerade till andra medlemsstater i gemenskapen. Särskilt drabbar detta transport av frukt och grönsaker eftersom dessa varor snabbt blir dåliga. Med anledning av denna mycket ovanliga situation, vars like inte har förekommit sedan införandet av den gemensamma jordbrukspolitiken, har rådet beslutat att för den frukt och de grönsaker som omfattas av rådets förordning (EEG) nr 1035/72* (senast ändrad genom förordning (EEG) nr 1363/954) med tanke på deras begränsade hållbarhet kompensera de extra kostnader som nödvändigheten av att undvika transport genom före detta Jugoslavien medför. 2 Förordningsbestämmelser I rådets förordning nr 3438/92 föreskrivs ett särskilt tillfälligt bidrag under 1992, 1993, 1994 och 1995. Bidraget gäller för transport med järnvägsvagn, lastbil och båt, med bestämmelse till de andra medlemsstaterna, med undantag av Italien, Spanien och Portugal. Sedan dess har kommissionen antagit ett antal tillämpningsföreskrifter. Bland dessa gäller förordning (EG) nr 1402/925 för transporter under 1994. Stödbeloppet för 1994 var 4 ECU per 100 kg nettovikt. EGTnrL 350, 1. 12. 1992, s. 1. EGT nr L 47, 2. 3. 1995, s. 1. EGTnrL 118, 20. 5. 1972, s. 1. EGT nr L 132, 16. 6. 1995, s. 8. EGTnrL 154, 21. 6. 1994, s. 4. De behöriga grekiska myndigheterna ansvarar för att undersöka bidragsansökningarna och ansökningarnas berättigande, samt för att genomföra utbetalningarna. Myndigheten har också ansvaret för de kontroller som utförs i samband med verksamheten. Finansieringen sker genom Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ), garantisektioneh. De grekiska myndigheterna anmodas meddela kommissionen för vilka kvantiteter transportbidrag har erhållits. 3. Kostnader för stödet Följande siffror har fastställts efter de uppgifter som lämnades av Grekland den 19 januari 1996 rörande de transporter under 1994 för vilka transportbidrag har beviljats. De uppgifter som har överlämnats till kommissionen är uppställda efter produkt, transportmedel och destinationsmedlemsstat. Under 1994 utbetalades bidraget i fråga för 217 209 136 kg frukt och grönsaker, det vill säga 6% mindre än under 1993. Kostnaden för åtgärden kan därför fastställas till 8 688 365 ECU. 4. Analys En uppställning efter varuslag av de kvantiteter som transporterats återfinns i tabell 1. Druvor är den huvudsakliga vara för vilken detta bidrag utbetalats, eftersom de utgör 37% av den transport som erhållit stöd. Närmast därefter kommer persikor och nektariner (16%) och gurkor (12%). Den medlemsstat som i en överväldigande majoritet av fallen är destination är Tyskland, med 71% av kvantiteterna, följd av Nederländerna (16%) och Storbritannien (10%) (se tabell 2). Transporterna har i 96% av fallen skett med lastbil, för 3% av kvantiteterna med järnvägsvagn och för 1% med båt. Tabell 1 Transporter av frukt och grönsaker från Grekland för vilka transportbidrag utbetalats under 1994 varuslag kvantitet (kg) andel (%) utgifter (ECU) druvor persikor aprikoser sparris kiwifrukter apelsiner mandariner körsbär plommon mirabeller auberginer paprikor meloner citroner gurkor vattenmeloner diverse Totalt 79 289 033 34 095 422 10 651 480 18 395 840 10 164 459 7 289 249 3 318 227 7 717 640 63 650 26 336 13 440 1 041 173 46 966 2 198 25 800 430 19 257 407 36 186 37 16 5 8 5 3 2 4 0 0 0 0 0 0 12 9 0 217 209 136 100 3 171 561 1 363 817 426 059 735 834 406 578 291 570 132 729 308 706 2 546 1 053 538 41 647 1 879 88 1 032 017 770 296 1 447 8 688 365 Tabell 2 Transporter av frukt och grönsaker från Grekland för vilka transportbidrag utbetalats under 1994, efter destination Destination kvantitet (kg) andel (%) D NL UK F DK [B 148 450 371 39 719 204 24 902 615 2 104 384 365 062 1 667 440 1 I 70,5 16,4' 10,0 1,5 1,4 0,3 | Förslag till RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr /96 9 6 / 010 0 ( CNS ) om ändring av förordning (EEG) nr 3438/92 om särskilda åtgärder vid transport av färsk frukt och grönsaker med ursprung i Grekland vad beträffar deras tillämpningsperiod EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 43 i detta, med beaktande av kommissionens förslag1, med beaktande av Europaparlamentets yttrande2, och med beaktande av följande: I rådets förordning (EEG) nr 3438/923 föreskrivs särskilda åtgärder vid transport av viss färsk frukt och grönsaker med ursprung i Grekland, levererade mellan 1992 och 1995 till de andra medlemsstaterna, med undantag av Italien, Spanien och Portugal. På grund av de bestående dåliga transportförhållanden som råder inom vissa områden i före detta Jugoslavien, trots att fientlighetema upphört, bör de åtgärder som innebär tillfälligt bistånd till de aktörer som måste ta en omväg runt dessa områden förlängas med sex månader. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. 1 2 3 EGT nr C EGT nr EGT nr L 350, 1. 12. 1992, s. 1. Förordning senast ändrad genom förordning (EG) nr 456/95 (EGT n r L 4 7, 2. 3. 1995, s. 1. ) Artikel 1 Förordning (EEG) nr 3438/92 ändras på följande sätt: 1. 1 artikel 2 skall punkterna 1 och 2 ersättas med följande: " 1. Det särskilda tillfälliga bidraget skall beviljas från och med den 1 januari 1992 till och med den 30 juni 1996 i samband med försäljning av de frukter och grönsaker som avses i artikel 1. 2. Storleken på det tillfälliga bidraget skall fastställas så att det bidrar till att täcka de extra transportkostnader som uppstår som en följd av de dåliga transportförhållanden som råder inom vissa områden i före detta Jugoslavien. Det kan utformas som schablonbelopp. " 2. 1 artikel 3 skall första strecksatsen utgå. Artikel 2 Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Den skall tillämpas från och med den I januari 1996. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den På rådets vägnar Y FINANCIAL STATEMENT BUDGET HEADING:. 1509 Date: 13 February 1996 APPROPRIATIONS: B96: ECU 57 million TITLE: Proposal for a Council Regulation amending Regulation (EEC) No 3438/92 laying down special measures for the transport of certain fresh fruit and vegetables originating in Greece as regards the period of their application LEGAL BASIS: Article 43 of the Treaty AIMS: To extend the special transport allowance for Greece to 30 June 1996 3. FINANCIAL IMPLICATIONS: 5,0. EXPENDITURE - CHARGED TO THE EC BUDGET (REFUNDS/INTERVENTION) - NATIONAL AUTHORITIES - OTHER 5. 1. REVENUE - OWN RESOURCES OF THE EC (LEVIES/CUSTOMS DUTIES) - NATIONAL 5. 0. 1. 5. 1. 1. 5. 2. ESTIMATED EXPENDITURE ESTIMATED REVENUE METHOD OF CALCULATION: PERIOD OF 12 MONTHS (ECU million) CURRENT FINANCIAL YEAR (96) (ECU million) FOLLOWING FINANCIAL YEAR (97) (ECU million) 4. 9 4. 3 0. 6 1998 1999 2000 2001 Quantities forecast for export over the six months: 100 000 t 100 000 t x ECU 48. 3/t x 1. 006 = ECU 4. 9 million, of which ECU 4. 3 million = 1996 budget, and ECU 0. 6 million = 1997 budget 6. 0. 6. 1. 6. 2. 6. 3. CAN THE PROJECT BE FINANCED FROM APPROPRIATIONS ENTERED IN THE RELEVANT CHAPTER OF THE CURRENT BUDGET? YES/NO CAN THE PROJECT BE FINANCED BY TRANSFER BETWEEN CHAPTERS OF THE CURRENT BUDGET? • WILL A SUPPLEMENTARY BUDGET BE NECESSARY? WILL FUTURE BUDGET APPROPRIATIONS BE NECESSARY? YES/NO ¥ES/NO YES/NO OBSERVATIONS S ISSN 1024-4506 KOM(%) 142 slutlig DOKUMENT SV 03 Katalognummer : CB-CO-96-147-SV-C ISBN 92-78-02222-5 Byrån för Europeiska gemenskapemas offieietta publikationer L-2985 Luxemburg o>


eurovoc_concepts:
EU relations
Mediterranean third countries
action programme
cooperation policy
energy policy

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 03. 04. 1996 KOM(96) 149 endelig udg. MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET OM PARTNERSKABET MELLEM EU OG MIDDELHAVSLANDENE OM ENERGI MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET OM PARTNERSKABET MELLEM EU OG MIDDELHAVSLANDENE OM ENERGI 1. 1. BAGGRUND Euro-Middelhavskonferencen i Barcelona den 27. og 28. november 1995 udgjorde udgangspunktet for et nyt partnerskab, som bygger på at skabe et område med fred og stabilitet samt en økonomisk zone, der hviler på fri vareudveksling og udvikling af økonomisk samarbejde. De politiske, økonomiske og sociale principper, som skal lede relationerne mellem EU og dets partnere omkring Middelhavet0, udmundede i Barcelona erklæringen, som blev vedtaget på konferencen. Inden for denne generelle ramme skal det økonomiske og finansielle partnerskab forfølge disse målsætninger: at fremskynde en bæredygtig socio-økonomisk udvikling; at forbedre befolkningens forskellene i udvikling i Middelhavsområdet; levevilkår, øge beskæftigelsesniveauet og reducere at fremme det regionale samarbejde og den regionale integration. 2. Det erkendes, at energi har en strukturerende rolle. Man har derfor besluttet at styrke samarbejdet og at uddybe dialogen om energipolitik samt at fremme oprettelse af hensigtsmæssige rammer for energivirksomhedernes investeringer og aktiviteter. Den generelle ramme skal imødekomme alle parternes fælles interesser. Samarbejde om energi skal imødekomme den fælles interesse på den måde, at den bidrager til Fællesskabets forsyningssikkerhed og til Middelhavspartnernes økonomisk og social udvikling. Den skal forfølge hele regionens interesser og den skal fremme investeringer i energiforbrug og energiproduktion, samtidig med at den bidrager til en bæredygtig udvikling, for energi har en afgørende indflydelse på de grundlæggende elementer for økonomisk og social samhørighed, dvs. den økonomiske aktivitet, miljø og levevilkår. De fælles interesser inden for energi overskrider dog Middelhavets regionale grænser. Dette område er en vigtig transitzone for energiprodukter og derfor et vigtigt element i EU's forsyningssikkerhed. For at sikre transitten er områdets politiske, økonomiske og sociale stabilitet meget vigtig. 1. Dette strategiske element betyder, at et energisamarbejde i Middelhavsområdet kun kan udvikles, hvis der også tages hensyn til de omliggende regioners interesser samt disse regionernes samarbejde, som jo også kan blive påvirket af Middelhavslandenes samarbejde. Det drejer sig om Golf-landene, samt Sortchavslandcne og landene omkring Det Kaspiske Hav. Fællesskabet er stærkt engageret i politisk samarbejde med landene og organisationerne i disse områder, og det er derfor vigtigt at dette samarbejde udvikles afbalanceret, og at alle modtager hensigtsmæssig information. 1) Algeriet, Ægypten, Cypern, Israel, Jordan, Libanon, Malta, Marokko, den palæstinensiske selvstyrende myndighed, Syrien, Tunesien, Tyrkiet. 4. 5. 2. 6. 7. Samtidig med konferencen i Barcelona blev der afholdt en "Forum Civil" Euro- Middelhavskonference. Dette har endnu en gang vist hvor snæver forbindelse der er mellem energi og disse landes økonomiske og sociale udvikling. Denne rent samfundsmæssige illustreres også af den interesse konference, der blev afholdt i Madrid den. 22. og 23. februar 1996 om energis betydning for den sociale udvikling, og som blev afholdt af den internationale føderation for arbejdstagere inden for kemi, energi, minedrift og forskellige andre industrier. i partnerskabet mellem EF og Middelhavslandene En sammenhængende energisamarbejdspolitik med Middelhavslandene skal også integreres i iværksættelsen af Fællesskabets energipolitik, således som det fremgår Kommissionens hvidbog2). Den skal bygge på iværksættelse af fælles målsætning og mobilisering af alle Fællesskabets instrumenter: Fællesskabets energipolitik bygger på integration af energimarkederne og transportinfrastrukturer til transport af energiprodukter. En sådan politik skal både give forbrugerne bedre forsyningssikkerhed ved at styrke samarbejdet med leverandørlandene og støtte EU's energivirksomheder i deres investeringsstrategi og ved teknologioverførsel mellem landene i regionen; iværksættelse af energipolitik bør mobilisere alle EF's instrumenter, navnlig økonomiske og politiske samarbejdsinstrumenter til forskning og udvikling samt generelle eller regionale finansieringsinstrumenter. BAGGRUNDSANALYSE Regionen har store energiressourcer, dvs. olie- og gasforekomster. Disse ressourcer udgør Fællesskabets nærmeste olie- og gasforsyningskilder, bortset fra ressourcerne i Nordsøen, og regionen karakteriseres også af en stigning i energiforbruget, som udgør både en økonomisk og en miljømæssig udfordring^. (i) Regionens energimuligheder Regionens energireserver er blandt de vigtigste i verden, men har ikke kunnet udnyttes fuldt ud, hvilket til dels skyldes producentlandenes økonomiske og politiske forhold; EU- Middelhavssamarbejdet sigter på at vende denne tendens. Regionens bruttoreserver af olie skønnes til 6 030 mio. ton i 1993; dette berører partnerne Algeriet, Ægypten, Syrien og Tunis; Libyen alene ligger inde med 50%; De kendte reserver af naturgas er af samme størrelsesorden: 5 650 mia. m3 (5 085 mio. toe). Disse reserver er beliggende i de samme områder som oliereserverne: Algeriet er den største producent af naturgas med 64% af reserverne efterfulgt af Libyen, Ægypten, Syrien og Tunis. 2) Kommissionens meddelelse om KU's energipolitik af 14. december 1995 KOM(95)682. 3) Delvis citat fra Kommissionens arbejdsdokument om europæisk energi frem til 2020: eventuelle scenarier, af december 1995 SRK(95)2285. - 3 - Nogle eksperter mener, at de endnu ikke påviste reserver kan beløb sig til over 3 300 ton olie og 3 400 mia. m3 naturgas. Dette betyder, at en større mio. efterforskningsinsats kan føre til opdagelse af olie og gas. De nuværende infrastrukturer muliggør en årlig eksport på 162 mio. t olie og 37 mia. m3 naturgas. En betydelig del af Algeriets eksport af naturgas til EU foregår via LNG. Hovedaftageren er EU, som aftager 92 mio. t olie og olieprodukter og 35 mia m3 naturgas: producentlandene i Middelhavsområdet leverer ca. en fjerdedel af EU's oliebehov; med udviklingen af olierørledninger bliver området også en vigtig transitzone; EU importerer 10% af sit naturgasbehov fra Middelhavspartnerne, hovedsagelig fra Algeriet. Dette land leverer næsten også al LNG, som importeres af EU. Trods udviklingen i transportinfrastruktur for gas, der produceres i Fællesskabet, vil EU's afhængighed af gas udefra stige i takt med det øgede forbrug. Takket være udviklingen i forbindelserne skulle Middelhavsproduktionen således forbedre EU's forsyningssikkerhed; Der er store uligheder hvad angår energiressourcer blandt Middelhavspartnerne, hvilket kunne medføre udvikling af de indbyrdes forbindelser for transport af gas, olie og elektricitet. Cairo-konferencen i september 1995 skønnede investeringerne for de næste 25 år i de nødvendige infrastrukturer til produktion, transport og distribution af energi til 192 300 mio. ECU. Dette udgør 12% af Middelhavspartnernes BNP. Forekomsten af fossile energiressourcer i dette område bør ikke tilsløre de muligheder, som vedvarende energi byder på. Vedvarende energi udgør 9,5% af primærenergien i landene syd og øst for Middelhavet. Solenergi og vindenergi udgør her de største muligheder. Biomasse er vigtig, men er vanskelig at skønne. ii) Perspektiverne for den voksende efterspørgsel Middelhavspartnernes samfund karakteriseres af betydelig befolkningstilvækst, selv om den er meget forskelligt fra det ene land til det andet: i 2020 skulle befolkningen være steget til 340 mio. fra de nuværende 200 mio. Befolkningen er koncentreret i byområderne, hvilket giver store miljøproblemer: affald, luftforurening, mangel på drikkevand osv. De mest berørte lande skal for at imødegå disse problemer de næste 15 år hvert år skabe 2,4 mio. arbejdspladser mens de for øjeblikket kun skaber 1,7 mio. og her har man ikke taget hensyn til det stadig større antal kvinder på arbejdsmarkedet. Denne demografiske situation alene påvirker et voksende forbrug og derfor også voksende fare for miljøet. a) Energiforbruget pr. person er i de fleste partnerlandene meget lavt (0,9 toe sammenlignet med 3,0 i Fællesskabets medlemslande nord for Middelhavsområdet). EU-Middelhavspartnerskabet vil medføre en økonomisk udvikling, hvorfor niveauet ikke kan forblive så lavt. På grundlag af nuværende tendenser kan man forvente, at energiefterspørgslen, navnlig for transport og elektricitetsproduktion, kan stige fra 155 mio. toe i 1992 til ca. 458 toe i 2020. Denne stigning indebærer en stærk vækst i produktion af hydrocarboner for at kunne finansiere den økonomiske udvikling. Elektricitetsefterspørgslen i samme periode stiger formentlig med 5% om året (i EU forventes den kun at stige med 1%) og når op på 920 TWh i 2020 sammenlignet med 194 TWh på nuværende tidspunkt. I betragtning af befolkningstilvæksten forbliver forbruget pr. person nok relativt lavt (2650 KWh) sammenlignet med situationen i EU (6 000 KWh). 12. b) Det voksende forbrug af energiprodukter giver straks anledning til bekymringer vedrørende miljøet, så meget mere som der her i Middelhavsområdet er fare for at forurene et næsten indelukket hav, der er fælles for alle de lande, der deltager i dette partnerskab. Man har beregnet, at hvis udviklingen fortsætter som hidtil, vokser C02 i Fællesskabet fra 3150 mio. t i Fællesskabet i 1990 til 3721 mio. t i 20204), dvs. ca. 18% mere i år 2020. Hos Middelhavspartnerne tredobles C02- emissioner, fra 287 mio. ti 1990 til 929 mio. t i 2020. Middelhavet er også særlig udsat for forurening på grund af transport og anvendelse af energi, idet det er en transitzone for energi, navnlig tankere, og fordi der langs dets kyster udvikles store byområder og industriområder. Olietankerne spilder hvert år 650 000 t olie i Middelhavet. Floderne er også meget forurenede, og de store deltaer ved Middelhavet er meget skrøbelige. Vandmanglen hos Middelhavspartnerne er den største i verden: 60% af deres vedvarende vandressourcer overudnyttes og er ved at blive udtømt på mellemlang sigt. Havvandet skal afsaltes, og her er energi svaret, men der må også foretages drastiske miljøbeskyttelsesforanstaltninger for at beskytte ferskvandet. Det voksende forbrug kan ikke udelukkende opfyldes med fossilt brændsel. I Middelhavslandene kan vedvarende energikilder bidrage til løsning af dette problem og generelt også de problemer forbundet med miljøbeskyttelse, som produktion og forbrug af energi forårsager. 3. HANDLINGSPROGRAM 13. Da energisektoren er af stor strategisk betydning og da energisamarbejde er strukturerende, af forberedende blev fællesskabsinstitutionerne, industrien og Middelhavspartnerne før konferencen i Barcelona. initiativer med deltagelse foretaget række der en formandskabet På energiministrenes møde den 1. Kommissionen til at afsætte de nødvendige midler til de identificerede målsætninger inden for rammerne af de ressourcer som Det Europæiske Fællesskab anvender til sit rammeprogram for partnerskab med landene syd og øst for Middelhavet; juni 1995 opfordrede 4) C02-emissioner behandles i konventionen om klimaændringer, som blev ratificeret i december 1993. Man er ved at udarbejde en international protokol med henblik på fortsat emissionsreducering efter år 2000. Fællesskabet følger en strategi, der sigter på at stabilisere emissionerne på 1990-nievauet. - 5 På mødet i Athen den 6. og 7. juli 1995 mellem Europa-Kommissionen og Middelhavspartnerne konkluderede man, at det var nødvendigt at definere en energihandlingsplan for området og at skabe et forum, til at opfølge planen; Repræsentanterne for landene syd og øst for Middelhavet anbefalede på deres møde den 19. oktober 1995 med Det Økonomiske og Sociale Udvalg at energisektoren skal udgøre en særlig del af samarbejdet mellem EU og Middelhavslandene; i EU samt Europa-Kommissionen erklærede man: "Der må På et møde den 20. november 1995 i Madrid med deltagelse af energiministrene fra Spanien, Frankrig og Italien, repræsentanter for Middelhavspartnerne og fra nogle lande indføres hensigtsmæssige instrumenter med henblik på at fremme energiprojekter. Ved at skabe et særligt kapitel for energi i MEDA-programmet viser Europa, hvor stor vigtighed det tillægger energisektoren i Middelhavsområdet". 14. SYNERGY-programmet har muliggjort iværksættelse af pilotsamarbejdsprojekter i de seneste 3 år. Nogle af disse aktioner er forbundet med partnerskabet om energi mellem EU og Middelhavslandene: Handlingsplanen om energi og bymiljø i Middelhavsområdet, som var et resultat af konferencen i Athen i november 1993 etablerede et samarbejde med byerne i det sydlige Middelhavsområde om energiforvaltning og miljøbeskyttelse; Det palæstinensiske energicenter blev oprettet den 28. december 1993 på grundlag af præsident Arafats beslutning og har lige siden modtaget økonomisk støtte og teknisk bistand fra SYNERGY-programmet. Det palæstinensiske energicenter støtter Den Palæstinensiske Selvstyremyndighed på områderne energi og miljø, navnlig ved udarbejdelse af en retlig ramme, planlægning samt koordinering og opfølgning af projekter; På konferencen Middelhavslande, der energisituationen samarbejde; i Tunis i marts 1995 deltog også fra de ikke er medlemmer af EU. Formålet var at vurdere i området og at foreslå emner og prioriteter for regionalt repræsentanter Konferencen i Cairo i september 1995 blev afholdt i fællesskab med Verdensbanken og Middelhavsobservatoriet for Energi, og man behandlede her problemerne forbundet med finansieringen af energiprojekter i regionen og fremsatte forslag for en bedre kapitalmobilisering hertil. 15. JOULE-THERMIE-programmet har også gjort det muligt at iværksætte aktioner med henblik på at styrke industrisamarbejdet med Middelhavspartnerne, oftest med støtte af en lokal aktør. På konferencerne i Madrid (1995) og Athen (1996) om vedvarende energi i området, som blev finansieret af THERMIE-programmet, udarbejdede man henstillinger om en øget distribuering af vedvarende energi. 3. 1. Samarbejdsområder 16. I Barcelona-erklæringen definerede man målsætningerne for partnerskabet på det økonomiske område, nemlig at deltage i: 6 - bistand til den økonomiske omstilling (etablering af en zone med fri vareudveksling, stimulering af den private sektor og privat bedre økonomisk infrastruktur), investering, bistand til en bedre socioøkonomisk ligevægt (ved at forbedre de sociale tjenester, fremme af en harmonisk og integreret udvikling af landområderne, beskyttelse af miljøet), støtte til regionalt og grænseoverskridende samarbejde. 17. Hvis disse tre målsætninger skal forfølges, må der udvikles energisamarbejde på følgende områder: i) Energipolitik: Der må oprettes en tænketank med henblik på at udvikle sammenhængende energipolitikker. Der må derfor tilrettelægges hyppigere møder mellem institutioner og eksperter fra EU og Middelhavspartnerne, og dette skal foregå i en mere struktureret ramme; regional der må udvikles energiplanlægningsinstrumenter, som skal bygge på den store komplementaritet mellem Middelhavets to bredder, når det drejer sig om markeder og forsyningsnet; udvekslingen af energiprodukter må øges. Der skal udarbejdes en hensigtsmæssig retlig ramme med henblik på at fremme og støtte den regionale og tværregionale handel; man må sikre private investeringer i energiressourcer og ligeledes net ved at skabe et favorabelt klima for at eliminere investeringshindringer, således at privatinvstering bliver mere dynamisk, og det bliver muligt at modernisere og omstrukturere fremme industrien og de eksisterende vedvarende energier under økonomisk tilfredsstillende vilkår; infrastrukture og at fællesskab i emissionsstabilisering på regionalt niveau. at bekæmpe drivhuseffekt og klimaændring gennem en 18. ii) Infrastrukturer og net, navnlig med henblik på at udvikle og forbinde energinettene i de forskellige regioner rundt om Middelhavet. iværksætte indsats, som Fællesskabet er ved at Den forbindelse med infrastrukturprojekter af fælles interesse til transport afgås og elektricitet skal også medvirke til at sikre investeringerne hos Middelhavspartnerne set fra et økonomisk synspunkt. Gasforsyningen er afhængig af, at der findes transportnet i disse lande, men elektricitetsnettenes effektivitet er også afhængige af gode indbyrdes forbindelser, og med tiden må der skabes en ring rundt om Middelhavet, som muliggør en god udnyttelse af produktionskapaciteten. i - 7 - 19. Når Fællesskabet erkender, at forbindelsesprojekter er af fælles interesse, kan disse projekter nyde godt af EU-finansiering i henhold til forordningen om økonomisk støtte til det transeuropæiske net, navnlig samfinansiering af gennemførlighedsundersøgelser om energiprojekter^. Kommissionen foreslår så Rådet - på grundlag af Parlamentets og Rådets beslutning om EF-retningslinjer vedrørende transeuropæiske energinet - at anmode de tolv partnere, der deltog i Barcelona-konferencen om at erkende at disse projekter er af fælles interesse inden for rammerne af partnerskabsaftalerne. Det er generelt vigtigt at samordne EU-Middelhavsaktiviteterne og de støtteinstrumenter, der allerede er iværksat under TACIS for landene i Centralasien. Fællesskabet har identificeret en række projekter af fælles interesse om transeuropæiske energinet6). 20. Blandt de allerede interesse vedrører mange Middelhavsområdet og sigter på at etablere eller styrke forbindelserne mellem elnettene og gasnettene i EU og Middelhavspartnerne73: identificerede projekter fælles af elektricitetsnet: Spanien-Marokko, Grækenland-Tyrkiet, gasnet: Algeriet-Spanien-Frankrig, Algeriet-Tunis-Italien. Som følge af udviklingen i energiefterspørgslen i EU og hos Middelhavspartnerne og udviklingen i naturgasproduktionen og elektricitetsproduktionen samt produktionsstederne kunne andre interessante projekter i Middelhavsområdet modnes i løbet af de næste år: Elektricitetsnet: Italien-Tunis, Marokko-Algeriet-Tunis, Tyrkiet-Syrien Gasnet: Styrkelse af de eksisterende gasrør, gasrør fra Libyens kilder, gasrør tværs over Centralasien/Iran via Tyrkiet. 21. Middelhavslandene har også elektricitetsforsyningen: iværksat mange projekter til at styrke gas- og Elektricitetsnet: Marokko-Algeriet-Tunis-Libyen, Libyen-Egypten, Egypten- Jordan, Jordan-Syrien-Tyrkiet, Egypten-Israel-Den Palæstinensiske Selvstyremyndighed. Gasnet: Marokko-Algeriet, Egypten-nabolandene. De net, der forbinder medlemslandene og partnerlandene skal opfylde de eksisterende normer for miljøpåvirkning. Det henstilles at projekter begrænset til et enkelt partnerland følger samme fremgangsmåde. 5) Rådets forordning (EF) nr. 2236/95 af 18. 9. 1995 (EFT nr. L 228 af 23. 9. 1995). 6) Rådets fælles holdning af 29. 6. 1995 og Europa-Parlamentets udtalelse ved andenbehandling af 26. 10. 1995 om Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om et sæt retningslinjer for transeuropæiske net på energiområdet KOM(93) 685. Iran og Libyen modtager ikke Fællesskabsstøtte og kan ikke deltage i MEDA-programmet. 7) 8 - 22. iii) Industrielt samarbejde og FTU skal navnlig tjene til at fremme FTU og investeringer gennem partnerskabsaktioner inden for vedvarende energier, energieffektivitet, behandling og forvaltning afvandressourcerne, eftersøgning, produktion, raffinering og distribuering af hydrocarboner samt produktion, transport og distribution af elektricitet: De økonomiske behov til udvikling af elektricitetskapaciteten er et af de vigtigste aspekter for samarbejdet mellem de to regioner. Det drejer sig navnlig om teknologioverførsel tilfredsstillende betingelser og til styrkelse af infrastrukturerne til produktion og transport. til udnyttelse af kul under miljømæssigt Udviklingen af FTU-samarbejde om energi er et vigtigt tema i det videnskabelige og tekniske samarbejde med Middelhavslandene og følges derfor indgående af opfølgningsudvalget som er oprettet for at styrke partnerskabspolitikken i Middelhavet på forskningsområdet. På forskningsministrenes møde den 25. marts 1996 understregede man denne politiks vigtighed og også i denne forbindelse opfølgningsudvalget. FTU-aktionerne om energi kan for rammerne af de eksisterende programmer JOULE-THERMIE (ikke-nuklear energi) og INCO (samarbejde med udviklingslandene). Navnlig THERMIE- programmet giver mulighed for udbredelse af teknologi på initiativ af organer eller industrier i medlemsstaterne eller associerede stater. foretages inden investeringer i indbyrdes Samarbejde på standardiseringsområdet bør lette forbindelser og i vedvarende energi på samme måde som i Fællesskabet. Den Europæiske Standardiseringsorganisation har siden 1990 med støtte fra Det Europæiske Fællesskab etableret en afdeling, som dels skal give tredjelande de oplysninger, de ønsker, om europæisk standardisering og dels støtte de lande, der ønsker det, med standardisering. Tunis, Malta og Israel har allerede nydt godt af denne afdelings arbejde. Samtidig med at Kommissionen stimulerer arbejdet med standardisering på området for energieffektivitet og vedvarende energier inden for rammerne af hvidbogen om energipolitik, undersøger den mulighederne for at udvide denne afdelings aktiviteter. 3. 2. Sikring af investeringer 23. 24. Virksomhederne og landene syd og øst for Middelhavet står over for mikro- og makroøkonomiske problemer, og deres finansieringsbehov må derfor i stadig højere grad opfyldes af privat investering. Dette forudsætter, at der findes projekter, der er rentable nok til at tiltrække privat investering - lokal eller international - og som indgår i en så generel ramme, at de er tilstrækkeligt beskyttede over for risici. Energiinvesteringer antager ofte strategisk karakter og betinger den økonomiske og sociale udvikling, navnlig når det drejer sig om at opfylde lokale behov. Der må derfor skabes et positivt miljø til at fremme disse investeringer ved at forfølge eller engagere sig i en reform af energisektorerne i Middelhavslandene. Dette bør sigte på at styrke markederne og på længere sigt at sikre mulighederne for at generere investeringskapacitet. De fleste af disse lande har dog svært ved at opnå en sådan udvikling og der er store forskelle mellem dem. Man er dermed forpligtet til at anvende en specifik fremgangsmåde, at anvende flere instrumenter og ikke identificere sig med de instrumenter, der anvendes andet steds i verden. 9 - 25. Det antages generelt, at de største hindringer for finansiering af energiprojekter i området er følgende: den institutionelle ramme er ikke tilstrækkeligt udviklet; den politiske risiko; faren for omvæltninger; vanskelighederne med at mobilisere lokal kapital; vanskeligheder ved at stille projekter på benene. 26. De eksisterende forbindelser inden for teknisk samarbejde, udveksling af knowhow og forsyningsaftaler mellem de største virksomheder i partnerlandene har på nuværende tidspunkt store vanskeligheder med at udvikle sig til virkelige samarbejdsforbindelser og fælles investeringer. Man må derfor definere ensartede betingelser både af retlig art og kontraktmæssig art med henblik på at fremme udenlandske virksomheders investeringer. Ikke alene må Middelhavspartnerne åbne deres markeder, men de skal også vedtage så ensartede bestemmelser som muligt for at undgå at virksomhederne skal tilpasse sig forskellige retsrammer i forskellige lande. i). Det europæiske energicharter 27. Middelhavslandenes associering til traktaten om det europæiske energicharter nævnes i arbejdsprogrammet for Barcelona-konferencen som et middel til at skabe et gunstigt miljø for energiproduktionsvirksomheders investeringer og aktivitet. Traktaten om energicharteret skal fremme adgang til ressourcer til handel og investering på energiområdet. Det bidrager til sikkerhed forbundet med eftersøgning og forsyning og er særlig opmærksom på miljøbeskyttelse navnlig via protokollen om energieffektivitet. Traktaten giver private investorer en stabil og ikke-diskriminerende juridisk ramme, som fjerner investeringshindringerne, letter forhandlingerne og åbner nye perspektiver. Man kan være sikker på, at de lande, der har undertegnet traktaten, overholder deres forpligtelser over for udenlandske investorer, da traktaten indebærer accept af adgang til international mægling i tilfælde af uoverensstemmelser. Energisektorerne bliver således mere konkurrencedygtige og kan tiltrække investeringer. 28. Charteret giver derfor mulighed for at imødegå eventuelle risici på investeringsområdet. Kommissionen mener dog, at der bør træffes visse forsigtighedsforanstaltninger før de Middelhavspartnere, der endnu ikke har tiltrådt traktaten, opfordres til at gøre dette8): traktaten om energicharteret er blevet udarbejdet med henblik på en pan-europæisk kontekst og med henblik på den overgangsfase, østlandenes økonomier befinder sig i. Der er også blevet taget hensyn til de central- og østeuropæiske landes rolle som transit fleste af Middelhavspartnerne befinder sig endnu ikke i en sådan energisituation, der bygger på gensidig afhængighed; transport af gas og olie forbrugerlandene. De for til 8) Følgende Middelhavspartnere er bl. a. undertegnere af Traktaten om energieharterct: Cypern, Malta og Tyrkiet. Algeriet, Marokko og Tunis inviteres til at deltage i konferencens arbejde som observatører. 10 - transit af energiprodukter var under forhandlingerne om traktaten et vigtigt element, som blev behandlet med omhu, og som udgjorde et af traktatens grundelementer. I Middelhavsregionen er transitfunktionen begrænset, da nettene er så ringe udviklet; det var med forhandlingerne om traktaten hensigten at opfylde behovet for en kooperations- og retlig ramme for handel og etablering. Dette behov opfyldes i Europa-Middelhavszonen af associeringsaftaler, som Fællesskabet er i færd med at af indgå. Nogle Verdenshandelsorganisationen^. Under disse forhold har deres tiltrædelse til traktaten om energicharteret ikke stor indflydelse på den eksisterende retlige ramme. af Midelhavspartnerne øvrigt medlemmer er i 29. Til trods herfor syntes det dog mindre effektivt at øge samarbejdsrammerne, så meget mere som nogle Middelhavspartnere er medlemmer af energicharteret. En udvidelse af konferencen om charteret - som påbegyndte sin operationelle fase i 1996 - ville heller ikke være helt uden konsekvenser for denne organisations effektivitet. Kommissionen bør derfor snarere anvende en gradvis fremgangsmåde, idet den udnytter den fleksibilitet, traktaten giver mulighed for, således at et land først kan være observatør, dernæst associeret medlem og endelig fuldt medlem. Observatørstatus giver således lande, der eksporterer olie og gas, mulighed for at være fuldt informeret om de aftaler, der indgås mellem de lande, der har undertegnet traktaten på områder, der kan være vigtige for observatørlandene. De lande, der har undertegnet charteret, men ikke traktaten, kan deltage aktivt i konferencens møder som observatører uden stemmeret mod betaling af et bidrag. Assoceringsstatus gør det muligt for lande og internationale organisationer, som har denne status, at deltage i og iværksætte nogle af traktatens bestemmelser ved at forhandle denne deltagelse med charterets konference. Traktaten indeholder ikke eksplicitte bestemmelser, som forpligter associerede lande til at undertegnet charteret, og det samme er tilfældet for observatørstatus. Associeringsaftalens indhold skal fastsættes under forhandlingerne og skal godkendes enstemmigt at konferencen. Tiltrædelse af Tiltrædelsesbetingelserne skal godkendes enstemmigt. traktaten forudsætter dog, at man har undertegnet charteret. 30. Fællesskabet bør derfor til en begyndelse støtte Middelhavspartnernes eventuelle anmodning om at deltage som observatører i konferencen om charteret, således at de kan følge arbejdet. Dette bør forberedes sammen med alle de interesserede parter, først og fremmest medlemmerne af konferencen om charteret. Den indhentede erfaring ved iværksættelse af charteret og den tilknyttede traktat samt Middelhavslandenes analyse af de midler, man i charteret anvender til at opnå charterets mål kan måske i fremtiden overbevise disse lande om at tiltræde som associerede medlemmer eller fulde medlemmer afhængig af deres forskellige interesser. 9) Cypern, Israel, Malta, Marokko, Tunis og Tyrkiet. Partnerlandenes forhold og tilknytning. til charteret må være deres valg, og de kan ikke træffe et sådant valg før de kender charterets positive sider. Kommissionen vil sammen med charterets sekretariat afholde et oplysende seminar for Middelhavspartnerne og erhvervslivet. ii). Analyse af mulighederne for at lette investeringer 3 1 Det er indlysende, at det må være en prioriteret målsætning at skabe et miljø der er stabilt, og som privilegerer markedsmekanismer, således at det tilskynder til investering. Nogle af partnerlandenes økonomiske og politiske situation giver dog ikke mulighed for hurtige og væsentlige fremskridt på kort sigt. Kommissionen vil foretage en undersøgelse om de muligheder, der allerede eksisterer, eller som kan udvikles med henblik på at lette investeringer i Middelhavspartnerlandene. Denne undersøgelse skal omfatte en vurdering af de risici og usikkerhedsmomenter, der på nuværende tidspunkt begrænser sådanne investeringer, de disponible finansieringsteknikker og eventuelle muligheder for bedre dækning af risici forbundet med investeringerne. Den skal identificere de midler der er bedst egnede til at sikre energiinvesteringer under hensyntagen til samarbejdets målsætning. 3. 3. Tilrettelæggelse af samarbejdet 32. iværksættelse af en sikker og effektiv EU-Middelhavssamarbejdet skal udvikles ved organisation, der gør det muligt at tilgodese de fælles interesser. Der skal skabes det nødvendige grundlag for overførsel af erfaring og knowhow og for en dialog mellem Fællesskabet og Middelhavspartnerne om spørgsmål af politisk og energistrategisk art, om sådanne spørgsmål om energiafgifter, uddannelse, finansiering af projekter, institutionel ramme og forvaltning af handlingsplaner samt miljøbeskyttelse. Tilrettelæggelse af samarbejdet hviler på oprettelse af to instrumenter til opfølgning af samarbejdet: Forum for energisamarbejdet mellem Fællesskabet og Middelhavslandene og økonomiske ressourcer. i) Forum for energisamarbejdet mellem Fællesskabet og Middelhavslandene 33 Deltagerne i mødet i Athen den 6. og 7. juli 1995 var principielt enige om at oprette et forum for energisamarbejde mellem Fællesskabet og Middelhavslandene. Dette forum skulle først og fremmest gennemføre to hovedmålsætninger: strukturere samarbejdsforbindelserne mellem Det Europæiske Fællesskab og Middelhavspartnerne, dels ved at fremme kontaktnet mellem myndighederne og dels ved at fremme informationsudveksling og dialog med erhvervslivet, idet der tages hensyn til forholdet mellem energi og miljø, således at der opnås en bæredygtig udvikling, udvikle de nødvendige gennemsilighedsinekanismer for de planlagte projekter 12 - 34. Det er berettiget at oprette et sådant forum, da den ramme, der blev skabt af konferencen i Barcelona ikke gør det muligt at behandle specifikke energiproblemer (overførsel af knowhow, udveksling af informationer, bedre udnyttelse af olie, gas og kul, udvikling af fremme af anvendelse af vedvarende energi og energinet, bedre energieffektivitet, miljøbeskyttelse). Det bør være muligt for de ansvarlige myndigheder at mødes og at udvikle fælles strategier eller fælles samarbejdsprojekter under ministerkonferencen uden at tilsidesætte den generelle samarbejdsramme, som blev oprettet af konferencen i Barcelona eller af de bilaterale aftaler. a) Forumets sammensætning og funktion 35. Forumet er en ramme for politisk dialog med de ansvarlige i energisektoren på ministerielt niveau eller på administrativt niveau i de lande, der medvirker i samarbejdet mellem Fællesskabet og Middelhavslandene. Forumets effektivitet bygger netop på, at det består af repræsentanter for medlemsstaterne, som har beføjelse til at iværksætte samarbejdsaktioner og at fremme projekter af fælles interesse. Forumet skal arbejde inden for de retningslinjer, der er fastsat af ministerkonferencen for samarbejdet mellem EF og Middelhavslandene. Den ministerkonference, der blev fastsat af konferencen i Barcelona for opfølgning af samarbejdet skal sikre forumets sammenhæng med de andre samarbejdsinstanser og særlig på forskningsområdet. Kommissionen er rede til at støtte forumets funktion på enhver måde. Den mener dog, at alle deltagere i partnerskabet bør tage deres del af ansvaret, og Kommissionen ønsker derfor sammen med sine partnere at definere betingelserne for deltagelse i forumet under acceptable forhold. Energisamarbejdet kræver medvirken feks. finansieringsinstitutter, virksomheder og fagforeninger, og forumet skal derfor lade disse aktører komme til orde, hvilket også indgår i dets interne regler. Kommissionen støtter selvfølgelig ethvert nyttigt letter samarbejdet med erhvervslivet og fagforeningerne på begge sider af Middelhavet. fra aktører uden initiativ, der forumet, som for 36. 37. b) Forumets arbejdsopgaver 38. Forumets vigtigste opgave er at skabe en stående ramme for deltagerne med henblik på dialog og informationsudveksling. Den spiller således en vigtig rolle for en bedre gensidig forståelse. Men forumet skal også indføre en regional samarbejdsdynamik når det drejer sig om udvikling af projekter ved at indføre et "EU/Middelhavsmærke" for projekter, der bidrager til dette samarbejde. Forumet uddeler dette mærke i henhold til kriterier, der fastsættes senere. Disse kriterier skal prioritere projekter, som indebærer samarbejde mellem mindst to lande. Hvis et projekt modtager dette mærke, får det i henhold til de økonomiske bestemmelser adgang til EF-finansiering. Endelig skal forumet udarbejde og offentliggøre en femårig handlingsplan. Denne handlingsplan skal godkendes af alle forumets medlemmer. Hvert andet år skal forumet udarbejde og offentliggøre en vurdering om gennemførelsen af handlingsplanen i de foregående to år. 13 ii) Økonomiske ressourcer 39. EU/Middelhavsenergisamarbejdet skal placeres i en ramme bestående af eksisterende finansiering, men for at forbedre udnyttelsen af de begrænsede ressourcer må Fællesskabet udvikle en fleksibel politisk og økonomisk samarbejdspolitik for at forsøge at gøre Fællesskabet interesser forenelige med Middelhavspartnernes interesser. skal derfor Der for at nå de findes hensigtsmæssige økonomiske mekanismer energimålsætninger, der er fastsat af partnerskabet og også for at bidrage til gennemførelse af de generelle målsætninger. a) Økonomiske og tekniske ledsageforanstaltninger (MEDA) 40. I arbejdet med at definere EU/Middelhavspartnerskabet har man ofte foreslået at stille økonomiske midler til rådighed: under energiministrenes møde den 1. juni 1995 opfordrede formandskabet Kommissionen til at give de identificerede målsætninger passende økonomiske midler inden for rammerne af de ressourcer, som Det Europæiske Fællesskaber anvender i sit rammeprogram for partnerskab med landene syd og øst for Middelhavet. på deres møde den 20. november 1995 i Madrid erklærede energiministrene for Spanien, Frankrig og Italien, for Middelhavspartnerne, EU's repræsentanter medlemslande og Europa-Kommissionen at det for at fremme energiprojekter var nødvendigt at indføre hensigtsmæssige instrumenter. Hvis man oprettede en specifikt energiafsnit i MEDA vil det vise, hvor stor vigtighed EU tillægger energi i Middelhavsområdet. MEDA sigter på at støtte Middelhavspartnernes indsats for at fremme deres økonomiske og sociale struktur og at dæmpe de eventuelle følger for de sociale forhold og for miljøet af den økonomiske udvikling. 41. 42. letter under hensyntagen til MEDA's målsætninger og procedurer Kommissionen samordningen og behandlingen af energiprojekter. I samråd med Middelhavspartnerne fastsætter den målsætningerne for samarbejde på dette område og fastsætter kriterierne for udvælgelse af projekter. Der tages hensyn til forumets rolle ved definering af retningslinjer og til procedurerne i MEDA. Anvendelsen af MEDA er således afhængig af disse landes vigtighed skyldes befolkningsproblemer. energiproblemer, for EU, hvad energi og de angår som En sådan integreret fremgangsmåde gør det muligt at skabe den nødvendige samordning mellem de forskellige bilaterale dele af samarbejdet, hvorved MEDA's bilaterale karakter tilgodeses. MEDA bidrager således til at udvikle energiaktioner, som ikke bare er en gennemførelse af energipolitiske målsætninger (beskrevet i punkt 3. 1), men som også bidrager til at iværksætte andre målsætninger af mere generel karakter: miljøbeskyttelse, politisk stabilitet, social integrering, fred og velstand. 14 b) Det fjerde FlU-rammeprogram 43. Deltagerne i Barcelona-konferencen havde til hensigt at fremme forskning og udvikling ved at behandle problemet om de voksende forskelle i den videnskabelige indsats, samtidig med at man holder sig de fælles fordele for øje. Samarbejdet skal i denne forbindelse først og fremmest dreje sig om: at styrke Midddelhavslandenes egen forskningskapacitet og at yde et bidrag til uddannelse af videnskabeligt og teknisk personale ved en større deltagelse i fælles forskningsprojekter deltagelse i fælles forskningsprojekter fra kvalificerede forskningsinstitutter og højere uddannelsesanstalter i Middelhavslandene; oprettelse af et videnskabeligt net omfattende klart definerede temaer. i EU-lande og 44. Det bør i denne forbindelse nævnes, at et stort antal specifikke programmer under det fjerde FTU-program muliggør deltagelse af videnskabelige og tekniske forskningsinstitutter i partnerlandene omkring Middelhavet. En sådan deltagelse vurderes for de enkelte projekter, og der er ikke noget økonomisk bidrag i forbindelse med de specifikke programmer. Det drejer sig særlig om forskningsprojekter forbundet med miljø og teknologi, sundhed og samfund, forskning om vedvarende energi, byplanlægning, teknologi og information, teknologi og kommunikation. 45. De tolv Middelhavspartnere kan deltage i specifikke ikke-nukleare energiprogrammer og i INCO inden for disse programmers grænser: til projekter, som forelægges af landenes forskningsinstitutter kan associeres europæiske virksomheder inden for JOULE uden økonomisk bidrag fra programmet. Dette program er således et instrument til gennemførelse af projekter af fælles interesse for EU og Middelhavslandene, f. eks. projektet INTERSUMED som forener energivirksomhederne integrere vedvarende energier i det elektriske system (fælles projekt JOULE-INCO); i hele Middelhavszonen med henblik på at udbredelsesaktioner, stimulering af PME og samordnede aktioner kan på grundlag af THERMIE ledsage projekter forbundet med nye energiteknologier med henblik på at vise deres industrielle levedygtighed og teknologiske gennemførlighed (uden hensyntagen til det kommercielle aspekt). Disse aktioner kan udføres i landene, uden at disse har ret til at deltage deri; nogle programmer kan finansieres gennem INCO-DC10). Det drejer sig om fælles videnskabelige og teknologiske forskningsprojekter og ledsageforanstaltninger som udvikler udnyttelse af vedvarende energi og navnlig en bæredygtig forvaltning af naturressourcer. INCO-DC bruger 3 mio. ECU på ikke-nuklear energi, hvoraf 1,66 mio. ECU til demonstrationsprogrammer og 1,34 mio. ECU til finansiering af JOULE-programmet i tredjelande; 10) En del af INCO-programmet er beregnet på udviklingslande. 15 under disse programmer kan der også foretages aktioner om de energimæssige og teknologiske fremtidsudsigter i Middelhavsregionen og navnlig analyse af de økonomiske og miljømæssige virkninger af de valg, der foretages inden for energi. c) SYNERGY-programmet 46. SYNERGY-programmet skal placere forskellige samarbejdsaktioner i en sammenhængende ramme ved at bistå disse lande med at definere en global energipolitik. Programmet skal herved både stimulere de forberedende faser af projekter, der søger finansiering hos MEDA og opmuntre medlemslandene til at iværksætte aktioner. SYNERGY-programmet kan også to bistå forumet sammen med MEDA. Fordelingen af arbejdsområder mellem de programmer er endnu ikke blevet præciseret. 47. SYNERGY har allerede sammen med Middelhavspartnerne finansieret nogle uddannelses-, planlægnings- og bistandsaktiviteter og råder i 1996 over 9 mio. ECU, hvoraf en tredjedel skal finansiere aktiviteter med Middelhavspartnerne. Hvis Rådet vedtager SYNERGY-programmet kan samarbejdet med disse lande foretages i en flerårig ramme og inddrage alle medlemsstaterne i aktionerne. 4. KONKLUSIONER 48. På grundlag af de energisamarbejdsområder, der blev defineret på konferencen i Barcelona har Kommissionen til hensigt at arbejde med følgende initiativer: oprettelse af et forum for energisamarbejde mellem EU og Middelhavspartnerne, med henblik på en fælles forvaltning af energisamarbejdet, da medlemmerne af partnerskabet her kan mødes og udveksle oplysninger; drøftelser med Middelhavspartnerne om eventuel deltagelse i konferencen om det europæiske energicharter, hvis de ikke allerede er medlemmer; gennemførelse af en undersøgelse om, hvorvidt man kan skabe et instrument til garanti af investeringer. Kommissionen aflægger om et år en rapport til Europa- Parlamentet og Rådet og forelægger eventuelt konstruktive forslag; iværksættelse af samarbejde med de pågældende lande og i den forbindelse partnerskabsaftaler om gennemførelse af projekter af fælles interesse inden for de transeuropæiske net under hensyntagen til kampen mod klimaændringer; lettelse af arbejdet med samordning og behandling af energiprojekter under hensyntagen til MEDA's målsætning og procedurer. ISSN 0254-1459 KOM(96) 149 endelig udg. DOKUMENTER DA 12 11 Katalognummer : CB-CO-96-165-DA-C ISBN 92-78-02587-9 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg