title: Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille ja talous- ja sosiaalikomitealle - Teollisuuden kilpailukykyä koskeva politiikka Euroopan kemianteollisuudelle: esimerkki

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 30. 04. 1996 KOM(96) 187 lopull. KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE. EUROOPAN PARLAMENTILLE JA TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE lEOLLISUUDEN KDLPAHUKYKYA KOSKEVA POLITIIKKA EUROOPAN KEMIANTEOLLISUUDELLE: ESIMERKKI HT |k [iff-ac,';, if Ffflyf. '¥ gra' m m m EU mm mm* mmfr I s, if %' Pi II IM41"' lir W tm kr vi; I m SISAIXYSLUETTELO TIIVISTELMÄ taulukko A: Kemianteollisuuden kilpailukykyä parantavat toimet I. II. JOHDANTO EU:N KEMIANTEOLLISUUS II. A Teollisuutta koskevat tiedot II. B Teollisuuden piirteet II. C Teollisuuden kohtaamat haasteet U. C. 1 Paremmat ja ympänstön kannalta kestävämmät tuotteet II. C. 2 Kilpailukykyisesti hinnoitellut tuotteet III. KILPAILUKYKYÄ PARANTAVAT TOIMET ULA Sääntelevää kehystä parantavat toimet III. A. 1 Nykyinen kehys III. A. 2 Tulevien toimien periaatteet 1II. B Tehokkaan kilpailun varmistavat toimet III. B. l Tehokas kilpailu EU:n sisällä III. B. 2 Tehokas kilpailu EU:n ulkopuolella III. C Aineettomia investointeja vahvistavat toimet III. C. l Tutkimus ja kehitys III. C. 2 Henkinen omaisuus III. C. 3 Tieteellisen kulttuurin tarve III. C. 4 Harjoittelu III. D Toimenpiteet teollisuuden yhteistyön kehittämiseksi III. D. l Teollisuuden yhteistyö EU. ssa III. D. 2 Teollisuuden yhteistyö EU:n ulkopuolella IV. PÄÄTELMÄT TOIMINNASTA JA TYÖOHJELMA V. LIITTEET taulukko 1 taulukko 2 taulukko 3 taulukko 4 Tuotanto, kauppa vuonna 1994 (miljardia ecua) Maailman 30 tärkeintä kemianyritystä (1994) Työllisyys (tuhatta) Kasvumäärät taulukko 5a: Kekseliäimmät yritykset taulukko 5b: Kekseliäimmät yritykset taulukko 6: Pääoman käyttö (prosenttia liikevaihdosta) Sääntelyn vaikutusten arvioinnin periaatteiden soveltaminen nikkeliallergian ongelmaan - esimerkki TIIVISTELMÄ Tämä Euroopan kemianteollisuuden edustajien kanssa yhteistyönä laadittu tiedonanto kuuluu kehykseen 'Tiedonanto Euroopan unionin (EU) teollisuuden kilpailukykyä koskevasta politiikasta'1. Tiedonannossa pyritään tunnistamaan tärkeimmät teollisuuden kohtaamat haasteet ja tarpeet sekä määrittelemään toimintatavat2 sen kilpailukyvyn parantamiseksi. 1. EU:n kemianteollisuuden piirteet ja sen kohtaamat haasteet * Euroopan kemianteollisuuden tärkein haaste on vahvistaa sen pitkän aikavälin kansainvälistä kilpailukykyä tarjoamalla asiakkailleen sekä Euroopassa että muualla korkealaatuisia, ympäristön kannalta kestäviä ja kilpailukykyisesti hinnoiteltuja tuotteita. Tämä haaste huomioon ottaen ja pitäen mielessä riittävän kannattavuustason ylläpitämisen tarve investointien jatkuvuuden varmistamiseksi Euroopassa, on voitu tunnistaa useita teollisuuden pääpiirteitä: ja ja muut kuljetusvälineet, elintarvikkeet Kemialliset tuotteet ja ympäristöä ja terveyttä koskeva politiikka teollisuudenalat Kemianteollisuudella on monenlaisia asiakkaita: suuret (esimerkiksi autot juomat, farmaseuttiset tuotteet, tekstiilit, rakennusala); maatalousala lannoitteiden ja torjunta-aineiden osalta; sekä yksittäiset loppukäyttäjät muovipakkausten, maalien, puhdistusaineiden, kosmetiikan jne. osalta. Kemialliset tuotteet kuuluvat läheisesti ihmisten jokapäiväiseen elämään. Euroopassa on siten asiaa koskeviin terveys-ja ympäristönäkökohtiin kiinnitetty paljon huomiota. Tämä, samoin kuin todelliset vaarat ja asioiden monimutkaisuus, on aiheuttanut määräysten tällaisilla lisääntymisen lukumääräisesti, näistä useiden ollessa kansallisia: määräyksillä tulisi olla kestävä tieteellinen perusta ja niiden mahdollinen taloudellinen vaikutus, vaikutus teollisuudenalan kansainväliseen tämän kilpailukykyyn mukaan lukien, on otettava huomioon kokonaisuudessaan. Markkinoiden Euroopan ja koko maailman laajuinen ulottuvuus Tässä yhteydessä on tärkeää edistää yhdenmukaisia kilpailuolosuhteita ainakin suurimpien OECD-maiden ja vasta teollistuneiden kilpailevien maiden kanssa markkinoille pääsyn, ympäristönsuojelun ja, jos mahdollista, kilpailusääntöjen, vero- ja sosiaalimääräysten osalta. Riippuvuus tuontiraaka-aineista ja energiasta tuotantotekijöinä Petrokemiallisten aineiden ja niiden johdannaisten tuotannossa käytettävää öljyä ja tarvittavia teollisuusmineraaleja ei yleensä esiinny Euroopassa, vaan ne on tuotava muualta. tuottamien Näiden osuus yhdessä sellaisten eurooppalaisten yritysten epäorgaanisten kemikaalien tuotannossa kaasua sekä COM(94)319 Ks. talulukko A energianlähteiden kuten sähkön ja kaasun kanssa, on jopa 60 prosenttia kemianalan yritysten tuotantokustannuksista. Tehokas kilpailu edellyttää, että tällaisten tuotantotekijöiden yksikköhintoja ei saa vääristää; riippumatta siitä, tuottaako ne kolmas maa vai EU:n jäsenvaltio. Voimakas riippuvuus pääomasta ja TTKstä Koska kemianteollisuuden nettovarat ovat yli 1 miljoonaa ecua työntekijää kohti useimpien teollisuudenhaarojen (erityisesti peruskemikaalien) osalta ja koska keskimääräiset kustannukset tutkimukseen ja teknologian kehittämiseen (TTK) ovat noin 5 prosenttia liikevaihdosta, on sen pyrittävä nostamaan kapasiteetin käyttöastetta kiinteiden kustannusten minimoimiseksi ja tulojen maksimoimiseksi. Tämä edellyttää, että: • • ja tuotantoon lujittamista EU:ssa jatkuvalla rakennemuutoksella pyritään tehokkaimmissa laitoksissa sekä mahdollisesti sulkemaan kannattamattomirnmat laitokset; suuret markkinat, mikä edellyttää varmistetaan mahdollisimman tehokkaiden pääsyä sisämarkkinoiden ulkomarkkinoille, vääristymättömiä kilpailuedellytyksiä noudattaen; pyritään yhä enemmän yhteistutkimukseen sekä kilpailevien että alueilla käyttäjäyritysten (kierrätyksen suurempi hyödyntäminen jne. ); innovatiivisia uusia tuotteita ja valmistusprosesseja kehitetaan jatkuvasti pitkän aikavälin strategiana, jotta pystyttäisiin vastaamaan kiristyneeseen kilpailuun, jonka ovat aiheuttaneet vasta teollistuneet maat (esim. Aasia, Persianlahden maat) erityisesti lisäarvoltaan alhaisten tuotteiden osalta sekä ne teollistuneet maat (esim. USA, Kanada), jotka hyötyvät tietyistä suhteellisista eduista (raaka-aineet ja alhaisemmat energian hinnat, jne. ). informaatioteknologian 'horisontaalisemmilla' kanssa TTK:n edistäminen, * toisistaan riippuvat ominaispiirteet Nämä monenlaiset, monimutkaiset ja muodostavat todellisen haasteen horisontaalisen teollisuuden kilpailukykyä koskevan politiikan tehokkaalle täytäntöönpanolle EU:n kemianteollisuuden osalta. Kemianteollisuuden yhteydessä on tunnistettu useita toimintaohjelmia ja konkreettisia toimenpiteitä; näitä voitaisiin käyttää esimerkkinä vastaavilla muilla teollisuuden aloilla. 2. EU:n kemianteollisuuden kansainvälisen kilpailukyvyn parantamiseen tähtäävät perusperiaatteet ja toimet Kaikissa markkinatalouksissa jokainen teollisuusyritys on vastuussa strategisista päätöksistään ja aloitteistaan, joita sen on tehtävä kansainvälisen kilpailukyvyn säilyttämiseksi tai vahvistamiseksi keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Kuitenkin julkiset viranomaiset ovat osallisina luodessaan oikeudellisen ja taloudellisen kehyksen sekä toteuttaessaan tarvittaessa liitännäistoimenpiteet teollisuuden toimille. Toimet, joita komission, teollisuuden ja/tai jäsenvaltioiden on kehitettävä, ryhmitellään teollisuuden kilpailukykyä koskevan tiedonannon neljän ensisijaisen aiheen ympärille: 2. 1 Sääntelyä koskevaa kehystä parantavat toimet Tällaisten parannusten, jotka ovat vasta hyväksytyn asiakirjan 'Sääntelevän politiikan suuntaviivat' mukaiset, tekemisessä olisi keskityttävä: ja ja/tai ajanmukaistamiseen nykyisen kemiallisia aineita ja valmisteita koskevan lainsäädännön yhdistämiseen, yksinkertaistamiseen. Esimerkkejä tällaisista toimista ovat lannoitteita, markkinoille saattamisen torjunta-aineita koskevien direktiivien kodifiointi; rajoituksia valmisteita koskevan direktiivin uudelleenmuotoilu, työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojelemisesta työssä kemiallisiin aineisiin liittyviltä vaaroilta annetun direktiivin yksinkertaistaminen sekä uusien kemikaalien ilmoittamismenettelyn yksinkertaistaminen, erityisesti pk- yritysten osalta. kestävän lähestymistavan soveltamiseen kaikkien mahdollisesti uusien kemiallisia tuotteita tai laitoksia sääntelevien aloitteiden osalta, mikä edellyttää: • • • tai korvaaviin laitostyypin sekä mahdollisiin terveydelle, kyseisen aineen, valmisteen turvallisuudelle ja/tai ympäristölle aiheuttaman vaaran tieteellistä arviointia tai vaihtoehtoisiin prosesseihin liittyvien vaarojen vertailua; EU:n tasolla käytettävissä olevien vaihtoehtojen sekä mahdollisten kansallisten arviointia toimenpiteiden kustannuksista ja hyödyistä: aina kun mahdollista ja aiheellista, voimassa tai valmisteilla olevan arviota kilpailukykyisimmissä kolmansissa maissa. tarkoituksenmukaista lainsäädännön vertailevaa vastaavan tuotteisiin Jos näiden kolmen arviointityypin tulokset oikeuttavat uuteen joko kansainvälisellä tai EU:n tasolla tehtävään aloitteeseen, olisi se pantava täytäntöön yksinkertaisimmalla ja edullisimmalla tavalla niin, että varmistetaan terveyden ja ympäristön suojelun korkea taso. Tällaisia keinoja on monenlaisia: yksipuoliset teollisuuden aloitteet, neuvotellut sopimukset EU:n tasolla tai kansallisella tasolla (joiden yleistä kehystä komissio valmistelee), taloudelliset kannustimet ja sääntelevät aloitteet EU:n tasolla tai, jos mahdollista ja tarpeen, kansainvälisellä tasolla. Tätä lähestymistapaa sovelletaan myös, aina kun mahdollista, nykyisiin tapauksiin,joissatoteutemistayhdenmukaistamistoimenpiteistähuolimatta kemiallisten tuotteiden sisämarkkinat ovat yhä pirstoutuneina: osittaiset direktiivit (asbesti); 100 a artiklan 4 kohdan täytäntöönpanoa koskevat kansalliset vaatimukset (pentakloorifenoli-, kadmium, kreosootti,. ) Nämä eri toimet olisi arvioitava ja niitä olisi kehitettävä yhteistyössä teollisuuden edustajien ja/tai kyseisten jäsenvaltioiden kanssa. 2. 2 Toimet tehokkaan kilpailun varmistamiseksi Komissio ottaa huomioon kemianteollisuuden maailmanlaajuisen ulottuvuuden ja tarpeen sen rakenteiden pysyvään mukauttamiseen, kun kilpailusääntöjä sovelletaan EU:ssa ja sen ulkopuolella, erityisesti: arvioidessaan mahdollisia teollisuudelta tulevia ehdotuksia, joilla pyritään löytämään ratkaisut rakenteelliseen ylikapasiteettiin tietyillä kemian perusaloilla, kyseisten yritysten tarkoituksenmukaisten toimien avulla, jos rakenteellisen ylikapasiteetin esiintyminen on osoitettu, ja jos ehdotettu toimi on sopusoinnussa kilpailusääntöjen kanssa; pyrkiessään vapauttamaan sähkö- ja kaasumarkkinat EU. ssa, mikä aientaisi suureksi energiankuluttajaksi tiedetyn kemianteollisuuden kustannuksia; pyrkiessään kauppavälineiden tehokkaaseen käyttöön, ja erityisesti muiden kuin tariffiesteiden kaksoishinnoitteluj ärj estel mät. tuontirekisterit. jne. ) poistamiseksi jäsenmaissa ja tietyissä WTO:n jäsenyyttä hakevissa maissa (Persianlahden valtiot, Kiina); tutkiessaan kahdenvälisesti tärkeimpien kauppakumppanien kanssa (esimerkiksi USA:n yhteisen toimintasuunnitelman avulla) ja monenvälisesti uusia sopimuksia kilpailusta ja investointien esteiden kansainvälisestä kaupasta, erityisesti kansainvälisten poistamisesta. kanssa Transatlantic Business Dialogue':n raaka-aineiden (tiettyjen ja Toimet aineettomien investointien vahvistamiseksi 2. 3 Yhä kasvava tarve uusien korkealaatuisten kemiallisten tuotteiden innovaatioista monipuolisia markkinoita ja tehokkaampien kestävien valmistusprosessien kehittämistä varten saa teollisuuden, komission ja kansalliset viranomaiset keskittämään TTK:stä, koulutusta ja tieteellistä harjoittelua koskevat pyrkimyksensä erityisesti: • - ei tasolla, (liikenne, rakentaminen) käyttäjäteollisuuksien yhteistutkimusohjelmien ainoastaan jatkamiseen Euroopan samanluonteisten teollisuudenalojen välillä (kuten SUSTECH-ja PRIMA-aloitteet prosessiteollisuudessa, esimerkiksi elintarvike-, teräs- ja paperiteollisuudessa), sekä vaan myös tietokoneohjelmien toimittajien välillä (informaatioteknologian laajempaa käyttöä varten); kemianteollisuuden tiiviimpään yhdentymiseen nykyisissä tai tulevissa useita aloja koskevissa aloitteissa (erityisryhmät, ryhmittymät), joiden avulla päästään paremmin yhteisön eri ohjelmiin ja joiden tulokset voidaan optimoida paremman yhteensovittamisen avulla; suurempaan joustavuuteen yhteisön TTK-erityisohjelmien kehityksessä ja tarkastamisessa: patenttisuoj an parantamiseen, esimerkiksi torj unta-aineiden tai biotekniikan avulla saatujen tuotteiden osalta; nuorten kemian opetuksen ja työntekijöiden tieteellisen harjoittelun parantamiseen tähtääviin teollisuuden aloitteisiin, jotka yhdessä yhteisön SOCRATES-ja Leonardo da Vinci -ohjelmien, tiettyjen neljännen puiteohjelman alaohjelmien ja rakennerahastojen jäsenvaltioiden innovatiivisen opetusohjelmissa kemianteollisuuden olennaista opetuksellista ja tieteellistä perustaa, jonka on sisällettävä työntekijöiden terveyttä ja turvallisuutta koskevaa opetusta. tarvittavan yhteistyön avulla vahvistavat tukeen oikeutettujen toimien sekä 2. 4 Toimet teollisuuden yhteistyön kehittämiseksi Tämän teollisuudenalan monimutkainen ja erittäin monipuolinen rakenne - kuuluuhan siihen sekä tärkeitä monikansallisia yhtiöitä että lukuisia pk-yrityksiä - sekä tiettyjen kansainvälisten markkinoiden riskit ja mahdollisuudet edellyttävät teollisuuden yhteistyöhön tähtäävien toimien tehostamista. Pk-yritysten merkitys useilla aloilla ja niiden keskeinen asema työpaikkojen luomisessa sekä alihankkijana edellyttää, että teollisuus ja komissio jatkavat ja/tai kehittävät seuraavanlaisia toimia: • pääsyn helpottaminen seikkoja koskeviin taloudellisia tai teknisiä, pk-yritysten jotka eivät ole lainsäädännöllisiä tietoihin, luottamuksellisia, Euroopan kemianteollisuuden (CEFIC) liiton parhaillaan kehittelemän automatisoidumman tietojärjestelmän ja PO III:n koordinoiman RISC-verkon (Reseau d'Information du Secteur Chimique) välityksellä. Myös Bilbaon toimii terveys- ja puolueettoman, kelpuutetun tiedon lähteenä. edistäminen komission kemianteollisuuden pk-yritysten parissa yhteistyön ja alihankinnan helpottamiseksi, hallintotekniikkojen parantamiseksi, jne. turvallisuusjärjestö yhteisöohjelmien kehittämien erilaisten • Teollisuuden komission tuella kehitettävät kansainväliset yhteistyöhankkeet voivat vähentää kolmansien maiden markkinoilla esiintyviä riskejä ja parantaa siellä olevia mahdollisuuksia: • Euroopan markkinoita lähellä olevien maiden osalta (Keski- ja Itä- Euroopan maat, tietyt vasta itsenäistyneet valtiot ja Välimeren maat) kemianteollisuuden kansallista hallintoa ja johtajien harjoittelua sekä teknistä avustusta koskevilla hankkeilla, joilla pyritään edistämään EU:n kehyksen kaltaisen sääntelevän kehyksen (kansanterveys ja ammatillinen terveys, ympäristö, kilpailulait, jne. ) asteittaista laatimista, autetaan näitä jäsenyyttä hakevia maita, lisäksi vakaampien ja yhdenmukaisempien kilpailuedellytysten avulla varmistetaan, että EU:n sisämarkkinoiden laajentuminen on mahdollista; kolmansien maiden osalta (tietyt Keski- ja Itä-Euroopan maat, Kiina, Kaakkois-Aasia ja Latinalainen Amerikka), joiden markkinat kasvavat nopeasti, harjoittelua ja teknistä avustusta koskevat hankkeet yhdessä muiden enemmän teknologian siirtoon ja investointien edistämiseen keskittyvien toimien kanssa helpottavat pääsyä näille markkinoille; runsaat raaka-aine- tai energiavarat omaavien maiden osalta (esimerkiksi Venäjä, Persianlahden yhteistyöneuvoston (Gulf Cooperation Council) maat) investoinnit iriirastiuktuuriin tai teollisuusmineraaleihin parantavat pääsyä näihin varoihin ja ehkä myös mahdollisuuksia vaikuttaa Wntavaihteluihin. • 3. Päätelmät Komission mielestä EU:n kemianteollisuudella, vaikka se on yksi nykyaikaisimmista ja kilpailukykyisimmistä maailmassa, on edessään haasteita, joihin on vastattava, jos se haluaa ylläpitää, ja jos mahdollista, parantaa kansainvälistä kilpailukykyään. Tämän saavuttamiseksi tässä tiedonannossa on tunnistettu teollisuuden, komission ja jäsenvaltioiden kehitettäviksi tai toteutettaviksi tarkoitettuja toimia. Komissio panee täytäntöön yhteistyössä Euroopan kemianteollisuuden edustajien kanssa jäsennellyn seurantaohjelman ja valvoo tarkasti tämän alan kansainvälisen kilpailukyvyn kehittymistä sekä tässä tiedonannossa ehdotettujen eri toimenpiteiden toteuttamista. TAULUKKOA KEMIANTEOLLISUUDEN KELPAILUKYKYÄ PARANTAVAT TOIMET Toimet Komis- sio Jösen- valtiot leol- lisuus 1. Sisämarkkinoiden lainsäädäntöä koskeva yhdistämistyö; ratkaistaan asbestia,dioksiineja, PCP:tä koskevat tapaukset 2. Kansamvälisen tason sääntelyn puuttuessa otetaan huomioon EU:n teollisuuden kilpailukyky ennen EU:n sääntelyä x Suontetaan vaara-arvionti ja nittävä kustannus- hyötyanalyysi kaikelle uudelle sääntelylle tai toimille 4. Kehitetään ja laajennetaan Vastuu Huomisesta (Responsible Care) -aloitteita 5. Luodaan yhteisön kehys vapaaehtoisille sopimuksille jäsenvaltioissa TT Arvioidaan nopeasti sulautumat ja yhteisyritykset 7. Jatketaan työtä valtion tukia koskevien sääntöjen avoimuuden lisäämiseksi 8. Vapautetaan energiamarkkinat, erityisesti kaasu- ja sähkömarkkinat 9. tutkitaan rakenteellisen ja kausittaisen ylikapasiteetin sekä kapasiteetin puutteen syyt 10. Pyritään vaikuttamaan siten, että uudet WlU:n jäsenet soveltavat 0 %, 5,5 % ja 6,5 %:n tariffeja 11. Pyrkimys muiden kuin tariffiesteiden poistamiseen, erityisesti kaksoishinnoittelu (vääristävät investointikannustimet) 12. Transatlantic Business Dialogue -ehdotusten käyttäminen kemikaalien luokitusta, jne. koskevien sääntöjen yhdenmukaistamiseksi TT. Monenkeskisten sopimusten tutkiminen kauppa- ja kilpailutarkoituksia varten TT. Parannetaan 4:ttä puiteohjelmaa entyisryhmät mukaan lukien; kehitetään 5:ttä puiteohjelmaa 15. Edistetään SUS'i'hCH- ja PKlMA-aloitteita 16. Vahvistetaan tieteellistä ja teknologista kulttuuna 10 / / / / / ir / v / / / VJ / ir VJ VJ VJ VJ / / • 7" / VJ VJ / TT. Toteutetaan komission ehdotus patenttisuojan lisäämiseksi kasvinsuojeluaineiden osalta 18. Kehitetään RISC-järjestelmää 19. Lisätään toimia pk-yntysten hyväksi 20. Käynnistetään EAST!-ohjelma uudelleen / / / / VJ 21. Lisätään KlE-maille suunnattua kemianalan lainsäädäntöä | ^ koskevaa teknistä apua 22. Lisätään teollisuuden yhteistyötä Kiinan ja muiden maiden "~[~^~ kanssa / / / VJ / 11 L 1. 2. JOHDANTO Tiedonannossa kuvataan lyhyesti kemianteollisuutta ja sen kohtaamia haasteita, ja siinä ehdotetaan useita aloitteita kemianteollisuuden kilpailukyvyn parantamiseksi. Tällaiset aloitteet tai toimet ovat sellaisia, joita komissio, jäsenvaltiot ja teollisuus parhaillaan toteuttavat tai joihin ne ryhtyvät tulevaisuudessa, ja ne esitetään tämän tiedonannon kappaleissa lihavoituina. Komission toimet olisi nähtävä osana teollisuuden horisontaalista kilpailupolitiikkaa, jota kuvataan syyskuussa 1994 annetussa tiedonannossa1, joka puolestaan perustui vuonna 1990 tehtyyn teollisuuspolitiikkaa koskevaan tiedonantoon2. Toimet ja aloitteet ovat erityisen merkityksellisiä kemianteollisuuden kannalta, mutta niitä ei sovelleta pelkästään siihen. Teollisuuden edustajat ovat osallistuneet tiedoksiannon valmisteluun alusta alkaen. Komission ja teollisuuden väliset huomattavat mielipide-erot ilmaistaan selvästi. Tätä lähestymistapaa voitaisiin käyttää esimerkkinä muille samankaltaisille teollisuudenaloille. Tiedonannossa kuvataan kemianteollisuutta ja nähtävissä olevia haasteita, joita se joutuu kohtaamaan kymmenen seuraavan vuoden aikana, ja tämän jälkeen tiedonannossa tutkitaan teollisuuden kilpailukykyä koskevassa tiedonannossa esitetyn neljän ensisijaisen tavoitteen alle ryhmiteltyjä tiettyjä toimenpiteitä: sääntelevän kehyksen parantaminen (tiedonannossa puhutaan julkisten viranomaisten roolin nykyaikaistamisesta), tehokkaan kilpailun varmistaminen, aineettomien investointien tukeminen ja teollisuuden yhteistyön keWttaminen. Viimeisessä luvussa pyritään vahvistamaan yleisiä päätelmiä sekä yhteinen työohjelma sen varmistamiseksi, että komissio ja teollisuus parantavat kilpailukyvyn tehostamiseen tähtäävää yhteistyötään. Tiedonannon tarkoituksena on esittää toimenpiteistä koostuva politiikka mallina muille samantapaisille teollisuuden aloille niiden kilpailukyvyn parantamiseksi. IL EU:N KEMIANTEOLLISUUS II A TFTHIISITUTTA KOSKEVAT TIEDOT 3. Kemianteollisuus on luonteeltaan hyvin epäyhtenäinen. Sen tärkeimpänä toimena on muuttaa materiaalit kemiallisesti erilaisiksi aineiksi, joiden kemialliset ja fysikaaliset ominaisuudet ovat uudenlaisia. Sen tärkeimmät alat voidaan ryhmitellä seuraavasti: orgaaniset ja epäorgaaniset kemialliset perustuotteet; lannoitteet ja typpiyhdisteet; perusmuovit ja synteettinen kumi; farmaseuttiset ja lääketuotteet; erikoiskemikaalit, joihin kuuluvat maatalouskemikaalit ja erikoispolymeerit; maalit, lakat ja päällysteaineet; puhdistus- ja kiillotusaineet; hajusteaine- ja kosmetiikkavalmisteet; 1 COM (94) 319 Euroopan unionin teollisuuden kilpailukykyä koskeva politiikka (An industrial competitiveness policy for the European Union) 2 COM (90) 556 Teollisuuspolitiikka avoimessa ja kilpailuympäristössä (Industrial policy in an open and competitive environment) 12 4. 5. 6. tekokuidut. Teollisuus jaetaan kahteen tuotantoa edeltävään alaan: epäorgaaniset peruskemikaalit ja petrokemikaalit (tai orgaaniset peruskemikaalit), ja loput ovat tuotannon jälkeisiä aloja. Tuotantoa edeltävien alojen markkinat kuuluvat lähes kokonaan tuotannon jälkeisiin aloihin. Tässä tiedonannossa ei yleensä käsitellä farmaseuttista alaa, jota käsitellään jo erillisessä tiedonannossa3, eikä tekokuituja, vaikka joissakin tilastoissa on myös näitä kahta alaa koskevia tietoja. Kemianteollisuus on EU:n toiseksi suurin teollisuudenala heti elintarvike-, juoma- ja tupakkateollisuuden jälkeen tuotannon osalta ja sähkötekniikan jälkeen arvonlisän osalta. EU on maailman tärkein kemikaalien tuottaja, se on selvästi USA:ta edellä ja vielä enemmän edellä Japania. Sen positiivinen kauppatase on myös suurempi kuin USA:n tai Japanin kemianteollisuuden kauppatase. Maailman 30 tärkeimmästä kemianalan yrityksestä 15:llä on pääkonttori EU:ssa (lisäksi Sveitsissä on kolme), joista kolme suurinta on Saksassa. EU:n kemianteollisuus työllistää suoraan 1,65 miljoonaa ihmistä ja sen liikevaihto on 316 miljardia ecua (ks. taulukot 1 ja 2). Lisäksi kolme miljoonaa ihmistä työskentelee aloilla, joille kemianteollisuuden tuotanto on välitön tuotantotekijä ja jotka siten ovat riippuvaisia sen kilpailukyvystä. Yleisen mielikuvan mukaan tyypillinen kemianalan yritys on suuri yhtiö; tämä pätee petrokemikaaleihin, mutta pk-yrityksillä on erittäin tärkeä asema koko kemianteollisuudessa ja niiden osuus on vallitseva sellaisilla aloilla kuten maalit, erikoiskemikaalit, kosmetiikka, farmaseuttiset perustuotteet ja muovien käsittely. EUROSTAT:n vuotta 1990 koskevat tilastot osoittavat, että 12 jäsenvaltion EU:ssa oli 32 700 kemianalan yritystä (muovituoteteollisuutta lukuun ottamatta). Yrityksistä 87 prosentilla oli alle 50 työntekijää, vaikka niiden osuus on ainoastaan 12 prosenttia työntekijöiden määrästä ja 16 prosenttia koko liikevaihdosta. Keskisuurten yritysten eli 50 -249 työntekijää työllistävien yritysten osuus on lähes 9 prosenttia kaikista yrityksistä tai lähes 17 prosenttia työntekijöiden määrästä ja 16 prosenttia koko liikevaihdosta. EU:n kemianteollisuuden työllisyys heikkeni 4,4 prosenttia vuonna 1994, joka oli hyvä talouden elpymisen vuosi. Vuonna 1995 työllisyys todennäköisesti heikkenee edelleen, mutta aiempaa vähemmän. Vaikka vuorina 1994 kemianteollisuuden palveluksessa oli 1,65 miljoonaa ihmistä, tämä lukumäärä on alentunut lähes jatkuvasti vuodesta 1980, jolloin työntekijöitä oli 1,95 miljoonaa (vaikka noususuhdanteen aikana vuosina 1987-1990 lukumäärä pysyi vakaana). Voidaan havaita, että sekä USA:n että Japanin kemianteollisuudessa työllisyyden heikkeneminen oli huomattavasti vähäisempää (taulukko 3). Taantuvaa työllisyyttä on tasapainottanut työntekijöiden ammattitaidon paraneminen, sillä työntekijöiltä vaaditaan nyt pidempää koulutusta ja harjoittelua, jotta he selviytyvät tietokoneilla valvottujen prosessien hoitamisesta. Kemianteollisuuden on täytynyt jatkuvasti uudistaa rakenteitaan maailmanlaajuisen kilpailun vuoksi; heikkenevä työllisyys on eräs merkki tästä. Tämä on vaikuttanut erityisesti kemian perusaloihin: COM (93) 718 13 7. 8. lannoiteteollisuus työllisti 140 000 ihmistä vuonna 1980, ja vuonna 1995 tämä lukumäärä oli 28 000. Tietyt tuotteet, erityisesti petrokemikaalit, ovat hyvin kausittaisia, sillä niiden hinnat ja kannattavuus heilahtelevat suuresti. Jotkut näkevät teollisuuden yhteistyötoimenpiteet mahdollisuutena välttää ylikapasiteettiongelmat talouden laskukauden aikana: korkeat yksikkökustannukset, säälimättömät hintojen leikkaukset, suuret rahoitustappiot ja uuteen teknologiaan kohdistuvien investointien puuttuminen. Rakenteellinen ylikapasiteetti johtuu olennaisesti kyvyttömyydestä mukauttaa rakenne kausittaisiin vaatimuksiin tarkoituksenmukaisilla toimenpiteillä, kuten laitosten sulkemisella. Uuden kapasiteetin tulo taantuneille markkinoille voi lisätä ongelman suuruutta. EU:n kemianteollisuus on tällä hetkellä suhteellisen kannattavaa useiden laihojen vuosien jälkeen. Kestävä maailmanlaajuinen talouden nousukausi on varmasti osasyy tähän. Bruttomääräinen käyttöylijäämä nousi vuonna 1994 13,5 prosenttiin. Teollisuuden reaalituotanto kasvoi 6 prosenttia vuonna 1994. Vuonna 1995 kasvu on pienempää, mutta silti tyydyttävää, erityisesti verrattuna lamavuosiin 1990-1993. Mutta jopa noina heikkoina vuosina EU:n kemianteollisuus kasvatti tuotantoaan, kun muiden teollisuudenalojen tuotanto laski 1990-luvun alussa. Vuosina 1985-1994 kemianteollisuuden tuotanto kasvoi norjeammin kuin BKT, joka puolestaan kasvoi nopeammin kuin koko teollisuuden tuotanto (ks. taulukko 4). Suhteellinen taantuma, joka on vaikuttanut koko EU:n tuotantoalaan, ei ole ollut yhtä vallitseva kemianalalla, mutta suhdannevaihteluista johtuen sijoitetun pääoman keskimääräinen tuotto on alhaisempaa Euroopassa kuin USA:ssa ja Itä-Aasiassa. 9. Euroopan kemianteollisuuden nykyinen kilpailukyky on seurausta viidestä pääasiallisesta tekijästä: joustavuus ja halukkuus rakennemuutokseen; avoimia markkinoita ja vapaakauppaa suosiva monikansallinen rakenne; suurempi vastuuntunto ympäristöstä; innovaatiovalmiudet; erittäin ammattitaitoiset työntekijät ja hallinto. n. R TFfffllSUUDEN PIIRTEET 10. Kemianteollisuus on maailmanlaajuinen teollisuus, jossa toimii useita monikansallisia yrityksiä, vaikka monet tuotantomarkkinat ovat edelleen alueellisia. Varsin monet tehtaat Euroopassa kuuluvat amerikkalaisille yrityksille. Euroopassa toimivilla yrityksillä on myös merkittäviä investointeja USA:ssa ja muualla maailmassa. Monet alat hyötyvät merkittävistä mittakaavaeduista tuotannossa ja jakelussa, ja tämä voi johtaa maailmanlaajuisiin tuotantomarkkinoihin. Kauppa ja investoinnit ovat tärkeitä. EU:n kemian tuotannosta viedään 20 prosenttia. 11. Yleisesti ottaen tämä teollisuudenala on sekä pääoma- että tutkimusvaltainen. Monilla teollisuuden osa-alueilla käytetään pääomavaroja yli miljoona ecua työntekijää kohti. Tämän vuoksi kiinteät kustannukset ovat korkeita ja kassavirtojen tarve on suuri. Yli 5 prosenttia liikevaihdosta menee tutkimukseen ja teknologian kehittämiseen (TTK). 14 Henkisellä omaisuudella on erittäin tärkeä asema ja siitä tulee yhä tärkeämpi osa kilpailukykyä: tämän vuoksi kemianteollisuus on erityisen haavoittuvainen, jos henkistä omaisuutta ei suojata. Patentit ovat tärkeimpiä osoittimia pyrkimyksistä saavuttaa tällaisia etuja. Eurooppaan sijoittautuneet kemianyritykset ovat tärkeimpien patenttien omistajien joukossa maailmassa (taulukko 5). EU:n kemianteollisuudella ei kuitenkaan ole varaa tuudittautua tyytyväisyyteen tällä alueella. EU: 11a oli kokonaisuudessaan ainoastaan 36 prosenttia patenteista kemianalalla vuosina 1987- 1989, mikä ei ole yhtään parempi kuin EU:n keskiarvo kaikkien teknologiatyyppien osalta. USA:n osuus patenteista oli kemianalalla suurempi kuin keskiarvo. 12. 13. Euroopassa toimivat kemianyritykset näyttävät käyttävän pääomaansa vähemmän kuin USA ja Japani. Vuonna 1994 Euroopan kemianteollisuus investoi hiukan enemmän kuin vuonna 1993, mutta silti tämä luku oli 25 prosenttia pienempi kuin vuonna 1990. Sitävastoin USA:n kemianteollisuus käytti pääomaa merkittävästi enemmän vuonna 1994 ja tämä oli 40 prosenttia enemmän kuin vuonna 1990. Japanissa pääoman käyttö väheni vuonna 1994, ja tämä oli hieman vähemmän kuin vuonna 1990 (taulukko 6). Talouden suhdannevaihtelut selittävät osan tästä. Energiakustannuksilla ja kaasun käyttöön pääraaka-aineena liittyvillä kustannuksilla on tärkeä asema koko kemianteollisuudessa, sillä niiden osuus on 15 - 60 prosenttia useimpien tuotteiden valmistuskustannuh»ista. Sähkön ja luonnonkaasun erittäin tärkeä merkitys kloorituotteiden ja vastaavasti lannoitteiden valmistuksessa ovat kaksi esimerkkiä tästä. Suuri osa primäärienergiasta tuodaan EU:iin, kuten monet teollisuuden raaka-aineet, erityisesti peruskemikaaleja varten. Tämä saattaa johtaa tiettyihin epäedullisiin tuotantokustannuksiin. 14. Kemianteollisuuden tehokkuus suhteessa energiaan on edistynyt huomattavasti. Energian kulutus tuotantoyksikköä kohti laski 25 prosenttia vuosina 1960 - 1980 ja edelleen 25 prosenttia vuosina 1980 - 1993. Monilla aloilla tehokkuus energian suhteen alkaa saavuttaa teoreettiset rajansa. Alhaisemmat kaasun ja sähkön hinnat ovat tämän vuoksi entistäkin tarpeellisimpia kilpailukyvylle. Pariisissa sijaitsevan Kansainvälisen energiatoimiston tietojen mukaan OECD:n eurooppalaisten jäsenten teollisuus maksoi luonnonkaasusta 169 dollaria/ekvivalenttinen öljytonni, kun USA:n teollisuus maksoi siitä vuonna 1993 127 dollaria/ekvivalenttinen öljytonni. Teollisuuden maksamat sähkön hinnat olivat 7,4 senttiä/kWh (866 dollaria/ekvivalenttinen öljytonni) OECD:n eurooppalaisten jäsenten osalta ja 4,9 senttia/kWh (565 dollaria/ekvivalenttinen öljytonni) USA:n osalta. Lisäksi Euroopassa hinnat vaihtelevat jopa 100 prosenttia jäsenvaltioiden välillä. 15. Kemianteollisuus tuottaa tuotteita, jotka vaikuttavat kaikkien elämään. Tämä on osasyy siihen miksi kemiallisten tuotteiden kansanterveyttä ja ammatillista terveyttä sekä ympäristöä koskeviin kysymyksiin liittyy erityisiä arkaluonteisia aiheita. Hallitukset ja teollisuus ovat täysin tietoisia niistä ja ne myös vastaavat niihin. ÏÏ. C EU:N KEMIANTEOLLISUUDEN KOHTAAMAT HAASTEET 15 16. EU:n kemianteollisuuden tavoitteena on säilyttää asemansa maailmantaloudessa ja parantaa sitä sekä saada tyydyttävä tuotto pääomalle. Tältä osin sen tavoite on tarjota asiakkailleen maailmanlaajuisesti kaikkein korkealaatuisimpia tuotteita, mahdollisimman alhaisella kilpailukykyisellä hinnalla, terveellä ja ympäristön kannalta kestävällä tavalla ja pitkällä aikavälillä. Tämän vuoksi sen on saatava riittävästi voittoa nykyisistä myynneistään, jotta se voi investoida uusien tuotteiden kehittämiseen. Koska pääoma liikkuu maailmassa erittäin nopeasti, on Euroopan tarjottava lisäksi houkutteleva tuotto sijoitetulle pääomalle tai muuten investoinnit supistuvat ja alan toiminta vähenee. Komission ja jäsenvaltioiden tavoitteena on tarjota paras mahdollinen horisontaalinen kehys, jonka avulla kemianteollisuus ja muut teollisuudenalat voivat toteuttaa päämääränsä ja tavoitteensa sekä varmistaa, että tämä ylläpitää tai nostaa ammattitaitoisten työntekijöiden työllisyyden tasoa Elhssa. ILC1 Paremmat ja ympäristön kannalta kestävämmät tuotteet 17. 18. Uudet ja korkealaatuisemmat tuotteet edellyttävät innovaatiota. Nämä ovat tuotteita, jotka täyttävät ympäristöä koskevat edellytykset ja kuluttajien mieltymykset, joilla voidaan vähentää autojen päästöjä, ja joiden avulla saadaan uusia kankaita tai parempia ihonhoitotuotteita. Haasteena on varmistaa, että innovaation avulla saadaan edelleenkin parempia tuotteita, joiden ympäristövaikutukset ovat pienempiä koko tuotteen elinkaaren ajan. Innovaatio voi olla pieni parannus tai ratkaisevasti erilainen molekyyliyhdistelmä. Innovaatio edellyttää huomattavaa sijoittamista TTKeen. Se edellyttää myös erinomaista tieteellistä perustaa sekä sopivaa korkeasti koulutettujen tiedemiesten ja tutkijoiden ryhmää. Yritykset voivat päättää paljonko ne sijoittavat TTKeen, mutta julkisten viranomaisten on varmistettava, että väestö on korkeasti koulutettua ja niiden olisi rohkaistava järkiperäistä tieteellistä keskustelua sellaisista aiheista kuten uudet tuotteet ja prosessit. Viranomaiset tunnistavat riippumattoman julkisen sektorin tutkimustarpeen vastatakseen yleisiin vaarojen hyväksyttävyyttä koskeviin huoliin ja havaintoihin. Viranomaiset voivat lisäksi ehkäistä innovaatiota uusien tuotteiden testaus- ja rekisteröintivaatimuksilla. Innovaatio on avaintekijä EU:n teollisuuden kilpailukyvyn varmistamisessa ja parantamisessa. Euroopan kemianteollisuuden tietyiltä naaroilta on saatu kertomuksia, joiden mukaan markkinoille saatettujen uusien tuotteiden lukumäärä vuodessa on pienentynyt merkittävästi viimeisten 15 vuoden aikana; väriaineteollisuuden osalta vähennys on ollut 50 prosenttia. On viitteitä siitä, että monet Euroopan kemianalan yritykset sijoittavat yhä enemmän innovaatioon liittyvistä toimistaan EU:n ulkopuolelle - erityisesti USA:han. Julkisten viranomaisten ja teollisuuden on toimittava yhdessä näiden huolestuttavien suuntausten voittamiseksi. Erityisesti ympäristölainsäädännön tulisi rohkaista innovaatiota takaamalla samanaikaisesti ympäristön suojelun korkea taso. Se voi suoritutua parhaiten tästä kaksoisroolistaan, kun se yhdistetään tarkoituksenmukaisella tavalla muihin politiikkoihin. D. C2 Kilpailukykyisesti hinnoitellut tuotteet 16 19. Kilpailukykyisesti hinnoitellut tuotteet ovat ainoa tapa, jolla EU:n kemianteollisuus myy, tekee rahaa ja jatkaa investointeja ja toimintaansa. Haasteena on varmistaa, että Eurooppa voi edelleen tuottaa hyviä tuotteita riittävän alhaisilla hinnoilla, jotta se pystyy kilpailemaan muualla maailmassa valmistettujen tuotteiden kanssa. Yhtenä keinona on keskittyä niihin tuotteisiin ja prosesseihin, joissa Euroopalla on suhteellinen etu. Jatkuva rakennemuutos on tarpeen, jolloin tehottomimmat yritykset poistuvat tietyltä alalta ja teollisuus kokonaisuudessaan siirtää investoinnit kannattamattomilta sektoreilta kannattaville sektoreille. Tähän tapahtumasarjaan liittyy tiettyjä haittoja; osana haastetta on poistaa esteet, esimerkiksi liian suuret valtion tuet. 20. 21. Tehokas voimavarojen kohdentaminen edellyttää toimivia markkinoita, ja EU:n kemianteollisuus hyötyy maailmanlaajuisena teollisuutena avoimista markkinoista koko maailmassa. Tällaiset markkinat panevat alulle jatkuvan rakennemuutoksen, mutta tehokas voimavarojen kohdentaminen ja todelliset osoitukset kilpailukyvystä voidaan saavuttaa ainoastaan, jos kilpailu on tehokasta. EU:n kohtaamana haasteena olisi varmistaa, että ulkomaalaiset kemianalan tuottajat mukautuvat Maailman kauppajärjestön (WTO) sääntöihin. Jatkossakin tärkein EU:n kemianteollisuuden myyntikohde on Eurooppa, mutta myös vienti on tärkeä tulonlähde. Euroopassa toimivat yritykset haluavat ehdottomasti olla mukana kyseisillä nopeasti kasvavilla markkinoilla, jotta ne voivat hyötyä mittakaavaeduista ja alentuneista kustannuksista. Useimmiten ennustetaan Tyynenmeren valtioiden (Pacific Rim) markkinoiden kasvavan nopeimmin. EU:n yrityksiä on jo kaikissa Tyynenmeren valtioissa, mutta osallistumisen tarve on suurempi. Kiina on todennäköisesti ensi vuosikymmenellä tärkeä myyntialue ja muut Itä- ja Etelä-Aasian maat tulevat harjoittamaan voimakkaasti maailmanlaajuista myyntiä. Ei ole helppoa myydä tai osallistua liikeyrityksiin maapallon toisella puolella, mutta se on haaste, joka on kohdattava. Asiaa voidaan helpottaa varmistamalla tasapuoliset edellytykset investoinneille ja vapaalle pääsylle näihin maihin. Tyynenmeren valtioilla tulee olemaan tärkeä asema kemiallisten tuotteiden toimittajana muulle maailmalle. 22. Maailmanlaajuinen kilpailu ja kilpailukykyinen tuotanto mittakaavaetujen avulla edellyttää, että tuotantopaikoilla ja yrityksillä on oltava vähimmäiskoko. Yhteisyritykset ja sulautumat ovat kaksi mahdollista tapaa luoda näiden etujen saavuttamiseksi tarvittavia riittävän suuria yrityksiä, edellyttäen että tällaiset toiminnot eivät johda tuntuviin kilpailun rajoituksiin. EU. n kilpailuviranomaisten haasteena on varmistaa, että yritykset voivat kasvaa riittävän suuriksi ollakseen kilpailukykyisiä, mutta samalla estää, etteivät tällaiset toiminnot ehkäise tehokasta kilpailua EU:ssa. Kuitenkin myös pk-yrityksillä on tärkeä asema, erityisesti sellaisilla aloilla kuten erikoiskemikaalit ja -maalit sekä lakat, joissa myynti tapahtuu loppukäyttäjille. Useat pk-yritykset ovat suurempien yritysten toimittajia tai asiakkaita, ja eräs teollisuuden kohtaama avainhaaste on se, kuinka parantaa tätä monimutkaista, mutta mahdollisesti hyvin joustavaa rakennetta kustannusten alentamiseksi. 17 23. Yhtenäismarkkinoiden ajatus perustuu siihen, että yritykset voivat hyötyä suurten markkinoiden mittakaavaeduista. Yhtenäismarkkinat ovat kyllä edenneet pitkälle, mutta haasteena on varmistaa jäljellä olevien esteiden riistäminen ja yhtenäisyyden parantaminen. Tiettyjä kemikaaleja koskevia kansallisia erityismääräyksiä on edelleen. Kuten muut teollisuudenalat, myös kemikaaliala kärsii todella yhtenäistetyn rautatie- ja maantieverkoston puutteesta. Sähkö- ja kaasualan yhä puuttuvat sisämarkkinat ovat suuri epäkohta, joka vaikuttaa kielteisesti kemianteollisuuden kilpailuasemaan. Euroopan yhtenäisvaluutan puuttuminen asettaa lisähaasteita, koska valuuttavaihtelut aiheuttavat suuria hankaluuksia. ffl. KILPAILUKYKYÄ PARANTAVAT TOIMET 24. Näihin haasteisiin vastaamiseksi teollisuuden, komission ja jäsenvaltioiden on toteutettava erityistoimia. Jotkut toimet ovat jo käynnissä ja niitä on vahvistettava; mutta lisää uusia aloitteita tarvitaan. Komission on yhdessä teollisuuden ja jäsenvaltioiden kanssa keskityttävä teollisuuden kilpailukykyä koskevassa politiikassaan neljään ensisijaiseen alueeseen: parantaa sääntelevää kehystä, varmistaa tehokas kilpailu, edistää investointeja henkiseen omaisuuteen ja kehittää teollisuuden yhteistyötä. IHA SÄÄNTELYÄ KOSKEVAA KEHYSTÄ PARANTAVAT TOIMET 25. Useimmat kemianteollisuuden toimet vaikuttavat kansanterveyteen ja ympäristöön, minkä vuoksi monia teollisuuden toiminta-aloja säädellään. Tarkemmin sanottuna tuotantoprosesseja ja tuotteita koskevat säännöt ovat kemianteollisuudelle ensiarvoisen tärkeitä. Koska se on hyvin pääomavaltaista teollisuutta, on erittäin tärkeää, että lainsäädännöllinen kehys on mahdollisimman vakaa ja ennakoitavissa oleva. HI. A. 1. Nykyinen kehys 26. Yhteisön lainsäädännöllisten toimenpiteiden oikeudellinen perusta määritellään tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti sen tavoitteen valossa, johon tällä toimenpiteellä pyritään. Lainsäädäntö, jonka tavoitteena on taata tavaroiden vapaa liikkuvuus sisämarkkinoilla, perustuu 100 a artiklaan. Kun lainsäädännön tavoitteena on suojella ympäristöä, käytetään 130 s artiklaa oikeudellisena perustana. Edelleen 118 a artiklassa vahvistetaan menettelytapa terveyteen ja turvallisuuteen liittyvien aloitteiden kehittämiseksi, jossa edellytetään kustannuksiltaan tehokkaita tutkimuksia pk-yritysten säästämiseksi pakkokeinoilta, kokonaisvaltaista tieteellistä perustaa asetuksille ja kolmen osapuolen neuvotteluja. Se mahdollistaa jäsenvaltioille ylläpitää tai ottaa käyttöön tiukempia toimia työolosuhteiden suojelemiseksi. Lisäksi 129 artiklassa tarjotaan kehys kansanterveyttä koskevien toimenpiteiden kehittämiseksi. 27. Sisämarkkina-asiat ja ympäristön suojelu liittyvät läheisesti toisiinsa. Kun komissio ehdottaa sisämarkkinalainsäädäntöä, sen on pidettävä korkeaa ympäristön suojelun tasoa perustana (100 a artiklan 3 kohta), kun taas halutessaan 'soveltaa' (100 a artiklan 4 kohdan mukaisesti), 'pitää voimassa tai toteuttaa' (130 t artiklan mukaisesti) tiukempia ympäristösääntöjä kuin EY:n tasolla voimassa olevat, jäsenvaltioiden on 18 28. 29. varmistettava 130 t artiklan mukaisesti, että tällaiset kansalliset toimenpiteet ovat sopusoinnussa perustamissopimuksen sääntöjen kanssa, tavaroiden vapaaseen liikkuvuuteen liittyvät periaatteet mukaan luiden. Kemikaalien vapaa liikkuvuus Kemialliset tuotteet liikkuvat vapaasti sisämarkkinoilla. 'Cassis de Dijon' -tuomiosta4 johdetun vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen mukaisesti yhdessä jäsenvaltiossa laillisesti tuotetut ja markkinoidut tuotteet on periaatteessa hyväksyttävä kaikissa jäsenvaltioissa. Sellaisten tapausten tunnistamiseksi, joissa jäsenvaltio on kieltänyt tavaroiden vapaan liikkuvuuden, vaikka ne olisi tuotettu ja/tai markkinoitu laillisesti toisessa jäsenvaltiossa, on laadittu tiedotusmenettely, jossa komissio ja jäsenvaltiot vaihtavat tavaroiden vapaan liikkuvuuden periaatteista poikkeavia kansallisia toimenpiteitä koskevia tietoja tammikuusta 1997 alkaen. Vaikka vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta sovelletaan kaikentyyppisiin tuotteisiin, jotkut jäsenvaltioiden toimet voivat pirstoa sisämarkkinoita. Tämä velvoittaa komissiota yhdenmukaistamaan eli ehdottamaan unionin laajuista sääntelyä, joka koskee terveydelle ja ympäristölle aiheutuvaa vaaraa ja takaa samalla vapaan liikkuvuuden. Unionin tasolla on luotu laaja kemikaaleja koskeva kehys. Yhteisön suora osallistuminen alkoi erikoistoimenpiteillä. Vaarallisten aineiden luokitusta, pakkaamista ja merkintöjä koskevan yhdenmukaistetun järjestelmän keittäminen alkoi direktiivin 67/548/ETY hyväksymisellä. Tätä seurasi yhdenmukaistettu järjestelmä vaarallisten valmisteiden5 ja aineiden6 markkinoinnin ja käytön rajoittamiseksi. Direktiivillä 88/379/ETY vahvistettiin vaarallisten valmisteiden luokitusta, pakkaamista ja merkintöjä koskevat yhdenmukaistetut säännöt. Viime vuosina valvontaa on laajennettu suunnitelmallisemmin koskemaan uusien aineiden ilmoittamista7 ja käytössä olevien aineiden järjestelmällistä arviointia8. Biosideille on luotava järjestelmällinen hyväksymisjärjestelmä. Lisäksi on luotu yhteisön kehys, jossa vahvistetaan olennaiset turvallisuusvaatimukset, joita on noudatettava koko yhteisön alueella vaarallisten aineiden vapaan liikkuvuuden mahdollistamiseksi. Yhteisön kemikaalialan lainsäädäntötoimia on yleensä kiitelty siitä, että yksi sääntökokoelma unionin tasolla on selvästi tehokkaampi kuin 15 erilaista järjestelmää kansallisella tasolla. Yhdisteleminen jatkossakin on tietysti mahdollistaja sitä tehdään parhaillaan vaarallisten valmisteiden, lannoitteiden ja puhdistusaineiden osalta. 30. Ympäristöolosuhteet ovat erilaiset eri jäsenvaltioissa ja sen vuoksi eräät jäsenvaltiot saattavat haluta soveltaa yhteisön lainsäädäntöä tiukempia kansallisia sääntöjä. Tärkeimpänä haasteena on saavuttaa tasapaino sisämarkkinoiden kehittämis- ja ylläpitotarpeen ja näiden jäsenmaiden korkeamman ympäristönsuojelun tason tarpeen välillä. 4 Asia 120/78, Yhteisöjen tuomioistuin, tuomio 20. 2. 1979 5 Direktiivi 76/769/ETY 6 Direktiivi 79/117/ETY 7 Direktiivin 67/548/ETY kuudennella muutoksella 8 Neuvoston asetus 793/93/ETY 19 31. Komissio jatkaa kemikaaleja koskevien sisärnarkkinasääntöjen yhdistämistä hankaluuksien välttämiseksi, kuten erilaisista kansallisista lainsäädännöistä johtuvien kaupan rajoitusten välttämiseksi. Ympäristölainsäädäntö ja kestävä kehitys 32. 33. Teollisuus pitää toisinaan ympäristövaatimusten noudattamista kannattamattomana kustannuksena. Jos ympäristön huomioonottamista pidetään johtavana periaatteena, voi tämä edistää uusien tekniikoiden ja tuotteiden innovaatioita ja muodostaa siten kilpailuedun. Myös myönteisillä ympäristövaikutuksilla voidaan saada aikaan tärkeitä voimavarojen säästöjä ja niillä voidaan vaikuttaa osaltaan yritysten julkisen kuvan kirkastamiseen. Sekä julkisten viranomaisten että teollisuuden päätavoitteena on parantaa teollisuuden kansainvälistä kilpailukykyä kestävän kehityksen periaattein. Kestävän kehityksen käsitteeseen kuuluvat taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristötekijät, kuten Rio de Janeirossa vuonna 1992 kokoontuneessa Yhdistyneiden kansakuntien ympäristö- ja kehityskonferenssissa todettiin. Viidennessä ympäristöä koskevassa toimintaohjelmassa9 painotettiin, että nämä kolme tekijää ovat avainasemassa kehitettäessä kestävään kehitykseen perustuvia politiikkoja. HI. A. 2 TWevien toimien periaatteet 34. 35. 36. Komission 16 päivänä tammikuuta 1996 hyväksymä 'Sääntelypolitiikan suuntaviivat' on pohjana tuleville ehdotuksille. Tärkeimpänä tavoitteena on varmistaa, että politiikkojen arviointi heijastaa yhteistä etua. Seuraavissa kappaleissa esitetään tiivistelmänä, kuinka tähän voitaisiin päästä, kun EU:n kemianteollisuuteen vaikuttavaa lainsäädäntöä valmistellaan. Kun mahdolliset terveydelle tai ympäristölle aiheutuvat vaarat on havaittu (usein jäsenvaltiossa), komission olisi päätettävä, aikooko se toimia vai ei. Asiaan puuttuminen ei ehkä ole välttämätöntä ja se voidaan ratkaista jäsenvaltioiden sääntöjen vastavuoroisella tunnustamisella. Perustamissopimuksen 130 r artiklan 2 kohdassa määrätään, että ennalta varautumisen periaatetta on sovellettava ympäristökysymyksiin. Tätä voitaisiin mahdollisesti soveltaa, kun ilmenee erittäin korkea-asteinen ympäristöön tai ihmisten terveyteen kohdistuva vaara eikä vaara- arviointia käytännön syistä voida suorittaa. Asiaan puuttumiseen oikeuttavaa yksityiskohtaista analyysia tarvitaan myös. Tässä yhteydessä suoritetaan ensin vaarojen arviointi yhteisön periaatteiden mukaisesti. Tämän jälkeen, kun ei-hyväksyttävän vaaran olemassaolo on vahvistettu, tunnistetaan yksityiskohtaiset strategiat vaarojen vähentämiseksi ja valitaan kustannustehokkain vaihtoehto. Tähän tapahtumasarjaan on kuuluttava käytettävissä olevien vaihtoehtojen tarkoituksenmukainen kustannus- ja hyötyarviointi. (Ks. liitteen COM (92) 23 lopullinen (Final) 20 esimerkki tällaisten periaatteiden asianmukaisesta soveltamisesta nikkelin tapauksessa). Kun on kyse ympäristöön liittyvistä ehdotuksista, perustamissopimuksen 130 r artiklan 3 kohdassa edellytetään, että valmistellessaan ympäristöön liittyviä toimia yhteisö ottaa huomioon mahdolliset hyödyt ja kustannukset silloin, kun toimet toteutetaan tai kun niitä ei toteuteta. Tämä periaate on myös viidennessä ympäristöä koskevassa toimintaohjelmassa. Sama pätee myös jäsenvaltioihin niiden toimivaltojen aloilla. Asianmukainen talous- ja ympäristöanalyysi, jonka tarkoituksena on arvioida toimenpiteen yhteiskunnallista nettohyötyä, valottaa toimenpiteen tehokkuutta ja lisää puolueettomuutta muutoin mahdollisesti tunteenomaisiin väittelyihin. CEFIC:n on jatkettava asianmukaisen tieteellisen tiedon tuottamista (työntekijöiden altistuminen, toksikologiset tutkimukset) asianmukaisen oikeudellisen kehyksen aikaansaamiseksi kilpailuympäristön parantamista varten. 37. Komissio suorittaa laajan vaarojen arvioinnin sekä asianmukaisen arvioinnin kustannuksista ja hyödyistä ennen kemianteollisuuteen vaikuttavien ehdotusten tekemistä. Aloilla, joilla jäsenvaltiot aikovat soveltaa EU:n voimassaolevia sääntöjä tiukempia sääntöjä, komissio rohkaisee niitä tekemään saman arvioinnin Kun jäsenvaltiot jo soveltavat tällaisia tiukempia sääntöjä, komissio kiinnittää erityistä huomiota, tekemiensä kansallisten määräysten ja yhteisön lainsäädännön välistä yhteensopivuutta koskevien analyysien mukaisesti, tällaisten kansallisten toimenpiteiden vaara-arviointiin sekä kustannus-hyöry-näkökohtiia 38. Päätös siitä, millä tasolla asiaan puututaan, on hyvin tärkeä. Tapahtuuko se kansainvälisellä tasolla (OECD, UNEP, PARCOM) vai EU:n tasolla? Ilmeisesti on mietittävä, onko vaara sellainen, että se voi ylittää tapausta koskevat aluerajat. Jos EU toteuttaa tiukempaa sääntelyä, se voi myös vaikuttaa EU:n kemianteollisuuden kilpailuasemaan muun maailman muiden kemianteollisuudenhaaroihin nähden. Tarvitaan kansainvälistä politiikkojen lähentymistä, joka on yksi keskeisistä seikoista nykyisessä kauppaa ja ympäristöä koskevassa keskustelussa10, jotta vältyttäisiin kiusaukselta perustella protektionismia ympäristöä ja terveyden suojelua koskevilla väitteillä, sekä estettäisiin eräitä maita käyttämästä hyödyksi suhteellista etua kemiallisten tuotteiden 'likaisina tuottajina'. Muiden teollisuusmaiden sääntöjen ollessa EU:n sääntöjä löysemmät tiettyjä tuotantolinjoja saatetaan siirtää EU:n ulkopuolelle; tämä voi myös rohkaista sellaisten tuotteiden tuontia kolmansista maista, joiden tuotanto ei ole enää mahdollista EU:ssa. 39. Kun yksimielisyyteen ei päästä kansainvälisellä tasolla, otetaan huomioon Euroopan uusien ympäristöä koskevien toimenpiteiden vaikutukset kemianteollisuuden ja muiden teollisuudenalojen kilpailukykyyn. Olisi ehkä suositeltavaa saada vähintään OECD-maat ja edistyneet kehitysmaat mukaan ympäristösääntöihin. 40. On valittava sopivin toimmtatyyppi. Sääntelyn ohella vapaaehtoinen toiminta ja taloudelliset keinot voivat osaltaan auttaa toivottujen terveys- ja ympäristötavoitteiden saavuttamisessa. Vapaaehtoiset sopimukset ja taloudelliset keinot ovat 10 Ks. kauppaa ja ympäristöä koskeva tiedonanto (luonnos) neuvostolle, I jakso 2. 3 kohta 21 41. 42. 43. 44. 45. todennäköisemmin tehokkaampia ympäristövaikutusten parantamisessa kuin kemikaalien vapaan liikkuvuuden sääntelemisessä. Vapaaehtoiset toimet voivat olla yksipuolisia teoUisuusohjelmia. kuten kemianteollisuuden Vastuu Huomisesta -ohjelma (Responsible Care Programme) tai Voluntary Energy Efficiency Programme (VEEP). Vapaaehtoiset lähestymistavat ja sopimukset heijastavat julkisten viranomaisten ja teollisuuden kahdenvälistä yhteistyötä ja ne voivat auttaa yhteisön tavoitteiden saavuttamisessa. Yksi näkyvä esimerkki vapaaehtoisten alakohtaisten sopimusten suuresta merkityksestä on hiilidioksidipäästöjen vähentäminen, edellyttäen että niihin kuuluu määrällisiin rajoituksiin perustuvia tavoitteita. Teollisuus pitää tätä parempana lähestymistapana kuin hiilidioksidi-/energiaveroja. Esimerkkejä tuotteita koskevista vapaaehtoisista toimista kansainvälisellä ja EU:n tasolla ovat bromatuista liekinestoaineista aiheutuvien vaarojen vähentäminen (pantu täytäntöön OECD:n tasolla) ja puhdistusaineiden merkitseminen (pantu täytäntöön EU:n tasolla). Edelleen esimerkkinä vapaaehtoisista toimista on eräissä jäsenvaltioissa teollisuuden soveltama joidenkin vaarallisten torjunta-aineiden korvaaminen vaarattomammilla torjunta- aineilla. Teollisuus kehittää ja laajentaa Vastuu Huomisesta (Responsible Care) -aloitteita ja muita ympäristön hallintajärjestelmiä, jotka johtavat kokonaisuudessaan parempiin ympäristövaikutuksiin. Se kehittää uusia prosesseja ja tuotteita, jotka ovat ympäristöystävällisempiä ja hyödyntävät voimavaroja tehokkaammin, sekä investoi uusiin laitteisiin ja laitoksiin, jotka vähentävät päästöjä ja energiankäyttöä [Voluntary Energy Efficiency Programme (VEEP)]. Vapaaehtoisia sopimuksia valmisteltaessa olisi kiinnitettävä huomiota kilpailusääntöjen noudattamiseen, koska yritysten välistä yhteistyötä edellyttävät vapaaehtoiset sopimukset saattavat aiheuttaa ongelmia, jos osallistuvat yritykset toimivat kilpailua estävällä tavalla. Kun tällaiset vapaaehtoiset sopimukset kuuluvat perustamissopimuksen 85 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, niissä voidaan kuitenkin hyötyä yksittäisestä poikkeuksesta, jos 85 artiklan 3 kohdan edellytykset täyttyvät. Vapaaehtoisten lähestymistapojen tai sopimusten käyttöä koskevaa yhteisön puiteohjelmaa valmistellaan parhaillaan, ja sillä pyritään vahvistamaan EU:n ympäristöpolitiikan perusteet sekä varmistamaan se, etteivät tällaiset sopimukset pirsto sisämarkkinoita. Taloudellisia keinoja käytetään ympäristöalalla yhä laajemmin. Erityisesti julkiset viranomaiset voivat vaikuttaa yritysten ja kuluttajien ympäristöön liittyviin valintoihin verotuksen kautta. Yleensä verokeinoista, esimerkiksi kannustimista nopeutettuihin poistoihin, päätetään jäsenvaltioiden tasolla valtion tukia koskeva yhteisön politiikka huomioon ottaen sekä erityistapauksissa neuvoston direktiiveissä11 säädetyt verotusta 11 [Esimerkiksi pakkauksista ja pakkausjätteistä annetun direktiivin 94/62/EY 15 artikla (EYVL N:o L 365, 31. 12. 94, s. 10)] 22 koskevat erityissäännökset huomioon ottaen. Hiilidioksidia koskevat asiakirjat ovat osoittaneet, kuinka vaikeaa on päästä yksimieliseen sopimukseen ympäristöön liittyvissä veroissa. Tähän mennessä jotkut jäsenvaltiot (Tanska, Suomi, Alankomaat ja Ruotsi) ovat toteuttaneet yksipuolisesti kansallisia suunnitelmia, joissa on poikkeuksia tiettyjen toimien osalta. Niiden mielestä taloudelliset keinot ovat kustannuksiltaan tehokas tapa käsitellä ympäristöongelmia. Epäoikeudenmukaisen kilpailun ja vääristyneen voimavarojen kohdentamisen estämiseksi näiden poikkeuksien on noudatettava ympäristötuesta joulukuussa 1993 hyväksytyssä komission puiteohjelmassa12 määrättyjä edellytyksiä. ECOFIN-neuvoston pyynnöstä komissio valmistelee parhaillaan mahdollisuutta suunnitella uutta lähestymistapaa energiatuotteiden verotukseen, jossa käsitellään, yhteisön tasolla, kilpailuongelmaa ja samalla luodaan kehystä, jonka mukaan jäsenvaltiot halutessaan voivat noudattaa muita erityispolitiikkoja, kuten hiilidioksidipäästöjen vähentäminen. EU:n kemianteollisuus ei ole kuitenkaan vakuuttunut siitä, että ympäristömaksut olisivat hyvä tapa käsitellä ympäristösuojeluun liittyviä ongelmia. 46. Dsäksi komissio valmistelee parhaillaan tiedonantoa ympäristömaksuista. Tässä tiedonannossa annetaan jäsenvaltioille suuntaviivat, kuinka taloudellisia keinoja käyttäniämällä saavutetaan ympäristötavoitteet sisämarkkinoiden edellytysten mukaisesti, samalla muun muassa edellä mainittu ympäristötukea koskeva puiteohjelma tiukasti huomioon ottaen. III. B TEHOKKAAN KUPAILUN VARMISTAVAT TOIMET 47. Kemianteollisuus, johon kuuluu monia useissa jäsenvaltioissa toimivia yrityksiä sekä maailmantalouden monikansallisia yrityksiä, edellyttää tehokasta kilpailua sekä EU:ssa että sen ulkopuolella. IÏÏ. B. 1 Tehokas kilpailu EU:n sisällä Kilpailulaki, sulautumat ja yhteisyritykset 48. Teollisuuden kilpailukyky edellyttää kokonaisuudessaan sitä, että suuret yritykset eivät saisi käyttää väärin mahdollista hallitsevaa asemaansa eivätkä omaksua kilpailua estäviä käytäntöjä. Kilpailuviranomaisten olisi hyväksyttävä sellaiset sulautumat ja yhteisyritykset, jotka eivät johda tuntuvan kilpailun rajoittumisen uhkaan, ja olla hyväksymättä sellaiset, joiden osalta tällainen uhka on olemassa. Tässä yhteydessä on erityisen tärkeää arvioida, kuinka yhtiökumppanit ovat sijoittautuneet maailmanlaajuisiksi levittäytyneille markkinoille, erityisesti peruskemikaalien ja kehittyneiden tekniikoiden osalta. 49. Komissio varmistaa, että sekä osuustoiminnalliset että yrityskeskittymän luonteiset yhteisyritykset arviodaan nopeasti. Komissio on antanut Vihreän kirjan tarkistetusta sulautumisasetuksesta, josta keskustellaan parhaillaan neuvoston ja Euroopan 12 EYVL N:o C 72, 10. 3. 1994, s. 8 23 parlamentin kanssa Komissio pyrkii alentamaan sulautumisasetuksessa muodostuneita kynnyksiä poistamalla moninkertaiset ilmoitukset ja luomalla todellisen Yhden luukun toimipaikan'. Kausittainen ylikapasiteetti ja kapasiteetin puute 50. Monet pääomavaltaiset teollisuudenalat ovat alttiita kausittaiselle ylikapasiteetille ja kapasiteetin puutteelle, ja petrokemiallinen ala on erityisen haavoittuvainen. Ongelma havaitaan helposti, mutta tehokkaiden menetelmien kehittäminen sen käsittelemiseksi on paljon vaikeampaa, erityisesti kun yritykset uskovat kilpailutilanteessa onnistuvansa, ja jopa lisäävänsä markkinaosuuttaan muiden kustannuksella. Lisäksi petrokemian alalla voivat kausittaisen ylikapasiteetin ja kapasiteetin puutteen syyt ja seuraukset olla Euroopan ulkopuolella ja tämän vuoksi maailmanlaajuinen analyysi olisi tarpeen. Teollisuus osallistuu jossain määrin komission työhön strategioiden suunnittelemiseksi. 51. Komissio tukee rakennemuutosta rakenteellisten soveltumattomuuksien tapauksissa ja tutkii syyt kapasiteetin kausittaisiin ja rakenteellisiin epäsopivuuksiin petrokemian alalla arvioidessaan, voisiko jonkinlainen yhteistyö teollisuudessa helpottaa ilmenneitä ongelmia kilpailusääntöjä rikkomatta. Valtion tuki 52. Valtion tuella ei saa antaa epäoikeudenmukaisia etuja joillekin kemianalan yrityksille antamalla tulokseltaan heikompien tuottajien säilyttää markkinaosuutensa tai jopa kasvattaa sitä, mikä alentaisi teollisuuden tehokkuutta ja siten sen kilpailukykyä kokonaisuudessaan. Teollisuuden ei pitäisi myöskään kohdata epäoikeudenmukaisesti tuettua kilpailua muilta aloilta. Kemianteollisuuteen kuuluu monia pääomavaltaisia toimia ja sille on eduksi valtion tuen aiheuttamien vääristymien vähentäminen. Määritellessään, mitkä valtion tuet ovat sallittuja, komissio jatkaa avointen ja puolueettomien perusteiden soveltamista. Alakohtainen tukikehys saattaa syrjiä pieniä yrityksiä ja uusia tulokkaita. Esimerkiksi uusi synteettisiä kuituja koskeva'kehys on vähentänyt näitä aikaisemmin esiintyneitä vääristymiä. Tarkistetun pk-yrityksille tarkoitetun valtion tukia koskevan kehyksen avulla pienten yritysten on helpompi investoida aineettomiin kohteisiin. 53. Komissio jatkaa pyrkimyksiään lisätä avoimuutta valtion tukia koskevien sääntöjen osalta ja sen hallinnossa valtion tukia koskevissa tapauksissa vähentääkseen myönnettyjen valtion tukien kokonaismäärää ja minimoidakseen tällaisen avun mahdollisesti aiheuttamat vääristymät Komissio jatkaa tutkimuksiaan alueellisen tuen horisontaalisesta valvontajärjestelmästä suurille investointihankkeille, joka loisi monia aloja koskevan sääntelyjärjestelmää 54. Energian ja muiden tuotantotekijöiden hinnat Tehokas kilpailu edellyttää rajoittamatonta pääsyä tuotantotekijöihin maailmanmarkkinahinnoin, jos halutaan välttää EU:n joutuminen epäedulliseen asemaan. Energia on yksi tärkeimmistä tuotantotekijöistä. Kuitenkin 24 maatalouspohjaiset tuotteet kuten sokeri ja tärkkelys, jotka ovat tiettyjen hienokemikaalien ja erikoistuotteiden perusaineina, olisi myös otettava huomioon. 55. Paljon työtä on jo tehty energiamarkkinoilla jäljellä olevien yhdentymisesteiden tunnistamiseksi, ja esteiden poistamisessa on myös edetty jonkin verran. On kuitenkin tunnustettava, että energia-alalla sähkö- ja kaasumarkkinat eivät ole vielä läheskään avoimet ja kilpailukykyiset. Teollisuuden, kuten kemianteollisuuden, joka on mukana maailmanlaajuisessa kilpailussa, on saatava hyötyä kilpailukykyisistä tuotantotekijöinä olevista energiahinnoista, jotka voidaan varmistaa sisäisten energiamarkkinoiden toteuttamisella. Suuret teolliset käyttäjät hyötyvät erityisesti alemmista kustannuksista, mikä johtaa välittömiin ja välillisiin etuihin kaikille kuluttajille, ja se myös nostaa teollisuuden kilpailukykyä maailmanlaajuisesti. 56. Komissio jatkaa pyrkimyksiä energiamarkkinoiden vapauttamiseksi EU:ssa, mikä johtaisi tehokkaampaan energian tuotantoon ja jakeluun sekä myös halvempiin energiasta johtuviin tuotantotekijöihin kemianteollisuudelle ja muille teollisuudenaloille. Todellinen kolmannen osapuolen pääsy kaasu- ja sähkömarkkinoille on eräs tärkeimmistä seikoista tällaisessa vapaiittamiskehityksessä. m. B. 2 Tehokas kilpailu EU:n ulkopuolella 57. Tehokas kilpailu EU:n ulkopuolella edellyttää, että komissio luo vakaat kilpailuedellytykset ja varmistaa äskettäin perustetun WTO:n tehokkaan toiminnan. Sekä komission että Euroopan kemianteollisuuden pitkän aikavälin tavoitteena on poistaa kaikki kaupan esteet. Kemikaalien tariffit ovat kehittyneissä maissa suhteellisen alhaiset ja ne alenevat entisestään, ja tariffien yhdenmukaistetut määrät tulevat olemaan 0 %, 5,5 % ja 6,5 % Uruguayn kierroksen ansiosta, jossa EU:n, USA:n, Kanadan ja Japanin teollisuudet olivat tärkeässä asemassa. Kehitysmaita, erityisesti rikkaampia kehitysmaita ja edistyneempiä maita kuten Malesiaa, Thaimaata, Brasiliaa, Meksikoa ja Kiinaa olisi rohkaistava alentamaan tariffejaan näiden yhdenmukaistettujen määrien mukaisiksi. 58. Komissio pyrkii varmistamaan, että VVTCfcn uudet jäsenet, erityisesti suhteellisen kehittyneet maat, soveltavat yhdenmukaistettuja kemikaalien tariffeja heti alusta alkaen. Komissio pyrkii myös alentamaan muiden maiden tariffeja 59. Muut kuin tariffiesteet ja muut kuin tariffimääräykset, erityisesti raaka-aineiden kaksoishinnoittelu, vääristävät kauppaa. Jälkimmäinen koskee erityisesti petrokemian teollisuutta, jonka osalta raaka-aineiden kaksoishinnoittelu tietyissä kehitysmaissa aiheuttaa epäoikeudenmukaista kilpailua. Tämän ongelman ratkaisemiseksi on useita tapoja, ja yksi niistä olisi velvoittaa, silloin kun mahdollista, WTO:hon liittymään haluavat maat luopumaan tällaisten käytäntöjen soveltamisesta. Luonnonvarojen kaksoishinnoittelulla saattaa olla vääristävä vaikutus kauppavirtoihin ja investointipäätöksiin. Testaus- ja varmentamisongelmat muodostavat myös usein muita kuin tariffiesteitä kemikaalien kaupalle, ja Kiina ja Puola ovat äskettäin aiheuttaneet tällaisia ongelmia EU:ssa toimiville viejille. Kauppaa vääristävä erityisrekisteröinti ja pakolliset ilmoitusmenettelyt olisi lopetettava. Vaikka WTO ei 25 pidä seuraavia toimenpiteitä laittomina, muodostavat vaarallisten kemikaalien ja valmisteiden luokitusta, pakkaamista ja merkintöjä sekä vaarallisten aineiden kauppaa varten annettavaa ilmoitettua ennakkosuostumusta koskevat tekniset säännöt myös esteitä kaupankäynnille. Vaikka Yhdistyneet kansakunnat yrittää edistää näiden sääntöjen maailmanlaajuista yhdenmukaistamista, työ edistyy hitaasti. Työtä pyritään norjeuttamaan yhteisesti EU:n ja USA. n johdolla. 60. Markkinoille pääsyä koskevan aloitteensa mukaisesti komissio pyrkii käsittelemään näitä ongelmia ensisijaisesti käyttämällä kaikkia saatavilla olevia välineitä monenvälisellä tasolla ja erityisesti toimien valvojana varmistamaan, että yhteisön kauppakumppanit sitoutuvat WTO:n velvoitteisiin ja noudattavat niitä. Se myös tarvittaessa nostaa esille markkinoille pääsyä koskevat asiat sen kahdenvälisten suhteiden yhteydessä kolmansien maiden kanssa sekä noudattaa muita politiikkoja, kuten kansainvälisen teollisuusyhteistyön edistämistä. 61. Komissio antoi kaupan esteitä koskevan asetuksen joulukuussa 1994 muiden kuin tariffiesteiden ja muiden kaupan vääristymien tunnistamiseksi. Komissio puuttuu asiaan, jos kyseinen yritys tai teollisuus tekee valituksen. Vahingollisella polkumyynnillä tai tukitoimien avulla yhteisöön tapahtunutta tuontia vastaan taistellaan ajanmukaisia kauppapolitiikan keinoja tiukasti soveltaen kyseisen yrityksen tai teollisuuden tekemän pätevän valituksen jälkeen. Transatlantic Business Dialogue (TABD) sisältää työryhmiä, jotka käsittelevät muun muassa varmentamista, sääntelyä ja kaupan vapauttamista. Jos TABD tätä suosittelee, komissio voisi aloittaa uudelleen kahdenväliset neuvottelut USA:n kanssa luokitusta, pakkaamista ja merkintöjä sekä ilmoitettua ennakkosuostumusta koskevien sääntöjen yhdenmukaistamiseksi ensin kahdenvälisesti ja sitten maailmanlaajuisesti. 62. Kilpailupolitiikan kansainvälinen ulottuvuus ja kansainvälisten sääntöjen puuttuminen vaikuttavat myös kilpailukykyyn. Tämä on erityisen vahingollista silloin, kun markkinat ovat luonteeltaan maailmanlaajuiset. Eräs esimerkki on USA:n raakafosfaattien tuottajien vientikartelli, joka estää EU:n lannoitevalmistajia ostamasta fosfaattia riittävän halvalla hinnalla kilpaillakseen USA:ssa valmistettujen fosfaattilannoitteiden kanssa. Kauppa ja kilpailu ovat tärkeitä seikkoja uusissa kauppaneuvotteluissa. Komissio pyrkii monenväliseen sopimukseen, jonka pääpiirteitä olisivat yhteisiin sääntöihin, myönteisiin sitoviin yhteisön keinoihin sekä kiistojen ratkaisumenettelyyn perustuvan kehyksen luominen. 63. EU:n ja USA:n kilpailuviranomaisten välinen toimintojen yhteensovittaminen on jo varmistettu sopimuksella. Samantapaista sopimusta harkitaan tehtäväksi esimerkiksi Japanin kanssa. Eurooppa-sopimuksiin sisältyy kilpailusääntöjä, joiden täytäntöönpanomääräykset ovat samat kuin EU/USA-sopimuksessa. Tällaisia sääntöjä on myös Välimeren maiden kanssa tehdyissä sopimuksissa. 64. Komissio suunnittelee tutkivansa kilpailulaista tehtyjä kansainvälisiä sopimuksia -sekä kahdenvälisiä että monenvälisiä sopimuksia. Komissio arvioi tapauskohtaisesti kilpailusääntöjen yhdistämisestä saatavat mahdollisuudet ja edut uusissa yhteistyö- ja assosiointisopimuksissa kaupan esteiden poistamiseksi näissä maissa Lisäksi 26 OECD:ssä tehtävä kansainvälisiä investointeja koskeva työ saattaa vähentää kaksoishinnoittelun kaltaisia käytäntöjä. Tämä kaataa kotimaisten tuottajien välisten yhteensovitettujen käytäntöjen aiheuttamat vientikartellit ja markkinoille pääsyn esteet ILC AINEETTOMIA INVESTCHNTEJA VAHVISTAVAT TOIMET 65. Yrityksen kilpailukyky riippuu 21. vuosisadan aattona yhä enemmän sen innovaatiokyvyistä13 prosessien, tuotteiden, työn järjestelyn ja uusien teknologioiden nopean omaksumisen osalta. Investoinnit tutkimukseen ja kehitykseen, henkiseen omaisuuteen, harjoitteluun, terveyteen ja turvallisuuteen, tietojenkäsittelyyn ja kaikille 'aineettomille' alueille ovat elintärkeitä, jos kemianteollisuus haluaa pysyä kilpailukykyisenä. Tutkimuksen tuottavuus on tärkeä tavoite, ottaen huomioon tutkimuksen vaikutukset standardeihin ja sääntelyyn, TTK:n aseman uusien teknologioiden nopeassa omaksumisessa erityisesti pk-yritysten osalta, tarpeen julkisen sektorin johdonmukaisempaan ja paremmin yhteensovitettuun asioihin puuttumiseen sekä yksityisen sektorin pyrkimykset TTK:n osalta. Lisäksi kemianteollisuudessa otetaan edelleen huomioon asianmukaisella tavalla kemiaa ja kemiantekniikkaa koskevat koulutus- ja harjoittelukysymykset sekä lujitetaan teollisuuden tieteellistä pohjaa. Kemianteollisuuden innovaatioilla on myös tärkeä vaikutus muille aloille, kuten ajoneuvoihin ja elektroniikkaan. I HO Tutkimus ja kehitys 66. Kemianteollisuudessa on jo pitkään yrrirnärrerty TTK:n tärkeys kilpailukyvyn peruslähteenä johtaessaan tuotteiden ja prosessien innovaatioihin. Sillä on viime aikoihin asti ollut taipumusta välttää yhteistoimintaa kilpailijoidensa kanssa. Vaikka se on ollut mukana aiemmissa puiteohjelmissa, tämä oli melko vähäistä ottaen huomioon sen TTK-valmiudet. Yhteiskunta painostaa kuitenkin yhä enemmän kehittämään 'puhtaampia' tekniikoita ja ylläpitämään kilpailukykyistä asemaa maailmanmarkkinoilla TTK:n korkeiden kustannusten ja suurten riskien ohella, mikä on tehnyt neljänteen puiteohjelmaan osallistumisen kemianteollisuudelle houkuttelevammaksi ja t^keämmäksi. Tämä on saanut teollisuuden tekemään SUSTECH-aloitteen, joka ulottuu kemianteollisuuden ulkopuolelle ja joka tähtää TTK-yhteistoiminnan edistämiseen sellaisilla teknologioiden aloilla, jotka varmistavat kestävän prosessiteollisuuden Euroopassa. Ilmaisua 'kestävä' käytetään tässä yhteydessä tarkoittamaan prosessiteollisuutta, joka on tehokas suhteessa voimavaroihin ja energiaan ja joka synnyttää mahdollisimman vähän jätteitä ja vahinkoa ympäristölle. 67. Nykyisessä neljännessä puiteohjelmassa erityisillä ohjelmilla, kuten Teollisuus- ja materiaaliteknologiat (BRITE-EURAM), Standardimittaus ja -testaus (SMT), Informaatioteknologiat (ESPRIT), Ympäristö ja ilmasto, Meritieteet ja -teknologia sekä Bioteknologiat rahoitetaan useita kemianteollisuudelle tärkeitä hankkeita. Kaksi 13 Ks. Vihreä kirja innovaatioista 1995. 27 esimerkkiä: ESPRIT-ohjelmassa kuuluu PRIMA-aloitteen piiriin 16 suurta kemian-, elintarvike- ja juoma-, teräs-, paperi- ja käyttötavarateollisuuden yritystä ja sen tarkoituksena on erityisesti vahvistaa Euroopan prosessiteollisuuden kilpailukykyä käyttämällä informaatioteknologiaa mahdollisimman paljon hyödyksi; BRITE- EURAM ohjelman ADMIRE-hankkeeseen kuuluu useita kemianalan yrityksiä, jotka tekevät yhteistyötä uusien suuren mittakaavan kaasu-nestereaktoreiden suunnittelumenetelmien parissa. 68. Erityisryhmien perustaminen on ollut tärkeä askel edistettäessä teollisuudenalojen ja Euroopan viranomaisten välistä toimien parempaa yhteensovittamista TTK- ohjelmissa: kemianteollisuus voi osallistua ja sen myös pitäisi osallistua aktiivisesti tulevaisuuden auto, juna ja lentokone -hankkeisiin sekä vesiteknologian ja terveydenhoidon hankkeisiin. Kilpailukyvystä huolehtiminen tarkoittaa, että TTK- ohjelmien rakenteen on tuettava eri alojen välillä tapahtuvaa työtä, jotta tulokset saadaan markkinoille nopeammin ja prosessit saadaan yksinkertaisemmiksi ja joustavimmiksi. Tähän voidaan päästä osittain temaattisten rylimittymien avulla, joiden tarkoituksena on turvata yhteensovittamisen ja yhdentämisen kautta lisäarvo parantamalla yhteisvaikutuksia, helpottamalla teknologian siirtoa ja nopeuttamalla tulosten tiedottamista ja hyödyntämistä. Ryhmittymiä voidaan perustaa myös tiettyjen toimittajien tai käyttäjäryhmien ympärille, kuten prosessiteollisuus, ja ne voivat sisältää havainnollisiin esityksiin ja täytäntöönpanoon suuntautuvia toimia. 69. Neljännessä puiteohjelmassa tuetaan edelleen kemianteollisuuden TTK-y hteistoiminta- aloitteita. Tutkimuksen-teollisuuden erityisryhmät yhdistävät muut yhteisön politiikat ja taytäntöönpanohanldkeet TTKreen. lama malli on jo osoittanut aivonsa ja sitä voidaan laajentaa Uusia temaattisia ryhmittymiä voisi syntyä suoraan teollisuuden piiristä ja käyttäjien pyynnöistä, ja kemianteollisuudella olisi keskeinen asema tärkeänä toimittajana. Komissio toivoo teollisuudelta panosta viidennen puiteohjelman linjoihin. 1II. C2 Henkinen omaisuus 70. Henkinen omaisuus on erittäin tärkeä seikka kemianteollisuuden kilpailukyvyssä. Patenttijärjestelmän avulla yritykset voivat saada takaisin TTKeen tekemänsä investoinnit. Eräänä Euroopan kilpailukykyä uhkaavana seikkana on ollut farmaseuttisille aineille sekä, yhä tänä päivänä, kasvinsuojeluaineille annetun henkisen omaisuuden suojan todellisen voimassaoloajan lyhyys. Vaikka patentit ovat voimassa 20 vuotta, niiden todellinen voimassaoloaika saattaa olla ainoastaan kymmenen vuotta, koska patentin myöntämisen ja kyseisten tuotteiden markkinoille saattamisen välinen aika voi olla pitkä. Tämä johtuu tiukoista ja pitkistä testausmenettelyistä, joita tällaiset voimakkaat kemikaalit tarvitsevat. 71. Vaikka farmaseuttisille aineille on myönnetty enintään viisi vuotta kestävä täydentävä patenttisuoja patentin lisäsuojatodistusta koskevan suunnitelman14 perusteella, tätä Asetus 1768/92 28 72. 73. samaa ollaan vasta nyt hyväksymässä kasvinsuojeluaineille15. Sen varhainen hyväksyminen on tärkeää, jotta varmistetaan Euroopan pysyminen johtavassa asemassa maailmassa TIX:n ja kasvinsuojeluaineiden tuotannon osalta, kun neuvosto hyväksyy sen toivottavasti kokonaisuudessaan vuoden 1996 alussa. Biotekniikka on tärkeä tekijä tulevaisuuden kilpailukyvyssä, sillä se on teknologiaa, jolla voidaan tuottaa korkean lisäarvon omaavia ihmisten tarpeisiin vastaavia tuotteita (esimerkiksi toistaiseksi parantumattomien tautien lääkkeet, paremmat viljakasvit, joita voidaan kasvattaa ympäristöystävällisemmin tai joihin ankarat ilmasto-olosuhteet - kuivuus, kylmyys jne. - vaikuttavat vähemmän). Biotekniikka on tämän vuoksi avainasemassa tiettyjen kemianyritysten toiminnassa, mutta sitä säätelevässä lainsäadännössässä on useita puutteita, kuten yhdenmukaistetun patenttisuojan puuttuminen Euroopassa. Ilman selkeää ja vaaroihin perustuvaa lainsäädännöllistä järjestelmää, tutkimus ja tuotanto tehdään yhä enenevässä määrin Japanissa ja USA:ssa, jotka ovat jo johtavassa asemassa maailmassa tällä alalla. Euroopan parlamentti hylkäsi bioteknisten keksintöjen patenttisuojan yhdenmukaistamista ja parantamista koskevan ehdotuksen. Komissio esitti uuden ehdotuksen joulukuussa 199516. Siinä erotetaan selvästi keksinnön ja löydön käsitteet. Jos ehdotus hyväksytään, se vaikuttaa innovatiivisemman ilmapiirin syntymiseen ja sen avulla saadaan yhdenmukaistettu perusta patenttien suojaamiseksi EU:ssa. Sillä varmistetaan, että biotekniset keksinnöt voidaan patentoida Euroopassa kiinnittämällä samalla huomiota eettisiin näkökohtiin. Komissio on äskettäin ehdottanut myös geneettisesti muunnettujen mikro-organismien käyttöä suljetuissa oloissa koskevien sääntöjen muuttamista, jolla pyritään tekemään direktiivistä enemmän vaaroihin perustuva sekä lisäämään sen joustavuutta vaarantamatta nykyistä ihmisten terveyden ja ympäristön suojelun korkeaa tasoa. Ehdotuksessa hahmotellaan tiettyjen vaarattomien ja vähäistä vaaraa aiheuttavien toimien hallinnolliset menettelyt poistaen näin turhat sääntelyt, joita ei voida perustella turvallisuussyin, ja joilla on tämän vuoksi kielteinen vaikutus Euroopan investointivalmiuksiin, samalla riittävä avoimuus kuluttajien suhteen säilyttäen. Lisäksi äskettäin tarkistettu ryhmäpoikkeus teknologian siirrossa tarjoaa välttämättömän lainsäädännöllisen turvan sopimuksille, joilla lisensoidaan henkistä omaisuutta, mikä on biotekniikan alalla erityisen tärkeää. IILC3 Tieteellisen kulttuurin tarve 74. EU:n kemianteollisuus on huolissaan tieteellisen kulttuurin heikkenemisestä Euroopassa. Jotta teollisuus pysyisi johtavassa asemassa maailmassa, se tarvitsee tieteellisesti pätevää työvoimaa sekä hallintoa, joka tekee tieteellisiin periaatteisiin pohjautuvia päätöksiä. Liian monet koululaiset ja yliopisto-opiskelijat uskovat, että tiede on heille 'liian vaikeaa' tai 'liian likaista'. Kansallisten hallitusten on tehtävä 15 KOM(95) 456 lopullinen 16 KOM(95) 661 lopullinen 29 enemmän ja komission on mahdollisuuksiensa rajoissa edistettävä tieteeseen myönteisesti suhtautuvaa ilmapiiriä. 75. Teollisuus lisää pyrkimyksiään tieteellisen ja teknisen kulttuurin parantamiseksi Euroopassa Tavoitteenaan 'Koulutus- ja teollisuusyhteistyö' CEFÏC on jo ryhtynyt kolmeen toimenpiteeseen: 'Kemianteollisuus ja nuoret' on monivuotinen ohjelma, jolla pyritään kannustamaan alle 18-vuotiaita ymmärtämään paremmin tieteen perusasiat sekä kemianteollisuuden tuomat edut ja haitat sekä keinot, joilla tällaisia haittoja voi vähentää. Tieteen koulutuspalkinto' on vuosittainen kilpailu Euroopan parhaiden tiedeopettajien löytämiseksi. 'Museohankkeella' pyritään uudistamaan kemianalan näyttelyjä Euroopan museoissa. Komissio painottaa myöskin vahvan tieteellisen ja teknisen perustan taivetta opetuksessa julkaisemassaan Valkoisessa kirjassa 'Opetus ja oppiminen: kohti oppimisyhteiskuntaa'17. SOCRATES-ohjelma rahoittaa opettaja- ja opiskelijavaihtoa sekä edistää uuden teknologian käyttöä kouluissa III. C. 4 Harjoittelu 76. Harjoittelu on tärkeä yhteisön toimiala ja sillä voi olla merkitystä tieteellisen ilmapiirin parantamisessa. Kolme erillistä yhteisön rahoitusohjelmaa auttavat parantamaan harjoittelua: Leonardo da Vinci-ohjelmalla pyritään edistämään harjoittelupolitiikan ja -käytäntöjen laatua ja kehittämään uusia oppimistapoja pilottihankkeiden, vaihto-ohjelmien ja harjoittelupaikkojen sekä maiden välisten yhteistyötutkimusten ja -analyysien avulla. Jo aiemmin mainitulla neljännellä TTK- puiteohjelmalla annetaan erityistä rahoitustukea harjoittelua ja etäopiskelua koskevia tutkimushankkeita varten. Puiteohjelman neljäs toimenpidekokonaisuus koskee tutkijoiden liikkuvuuden edistämistä, ja tavoitteena on inhimillisten voimavarojen lisääminen määrällisesti ja laadullisesti Euroopassa. Pyrkimyksenä on edistää harjoittelua tutkimuksen kautta sekä parantaa maiden välillä tapahtuvaa liikkuvuutta ja yhteistyötä. Joihinkin TIK-ohjelmiin kuuluu myös erityisharjoittelua tutkimushankkeita täydentävänä toimena, kuten nuorten opiskelijoiden teollisuusharjoittelu BRITE-EURAM-ohjelman tutkimushankkeeseen osallistumalla. Yksi erityisohjelma, Ympäristö ja ilmasto, rahoittaa myös hankkeita sosiaalis taloudellisilla aloilla, mukaan lukien tutkimuksen parhaista keinoista innovaation levittämiseksi sekä vaihto-ohjelmia ja jatkotutkimuksia helpottavat hankkeet. Rakennerahastot tukevat taloudellisesti harjoittelua ja kehitystyötä. Tällainen rahoitus voi olla peräisin kansallisista ohjelmista tai yhteisön aloitteista. ADAPT ja uuden neljän toimenpideohjelman hankkeet ovat keskittyneet erityisesti harjoitteluun. Terveyden ja turvallisuuden sisällyttäminen tällaisiin harjoitteluohjelmiin on yhtä tärkeää kuin kustannuksiltaan tehokas lähestymistapa ja kilpailukykyyn myötävaikuttavat tekijät. 77. Tulevassa TTK-puiteohjelmassa luodaan lisämahdollisuuksia harjoittelun tukemiseen tutkimuksen kautta Rakennerahastot painottavat jatkossakin harjoittelun merkitystä 17 KOM(95) 590 30 kilpailukykyä parantavana tekijänä. Uusi ilmoitus ehdotuksiksi vuoden 1996 Leonardo da Vinci -ohjelmaan on julkaistu 29 päivänä helmikuuta 1996. m. D TOIMENPITEET TFOIIISIttinm 78. Teollisuuden yhteistyötä koskevilla teollisuuspolitiikan toimenpiteillä on sisäinen ja ulkoinen ulottuvuus. Molempien tarkoituksena on lisätä teollisuudenalojen kilpailukykyä antamalla niille mahdollisuuksia, joita niillä ei olisi toimiessaan yksin, helpottamalla muiden kuin luottamuksellisten tietojen siirtoa sekä yritysten välistä kokemusten vaihtoa. III. D. 1 Teollisuuden yhteistyö EU:ssa Kemianalan tietoverkosto 79. 80. 81. Yksi teollisuuden yhteistyömuoto on tiedonkulun ja viestinnän paraiitaminen. Komissio on perustanut kattavan kemianalan verkon 'Le Réseau d'Information pour le Secteur Chimique (RISC)', jotta se ja teollisuus olisivat paremmin tietoisia toistensa toimista ja toivomuksista. RISC:n päätavoitteena on luoda eri yksityisen ja julkisen alan toimijoiden välille yhteisvaikutusta vuoropuhelun rohkaisemiseksi sekä tietojenvaihdon mahdollistamiseksi komission ja teollisuuden välillä eurooppalaisten liittojen kautta. Nykyisiä toimia verkossa ovat eri aloja, kuten taloutta, ulkomaankauppaa ja lainsäädäntöä koskevien tietojen vaihto, kerääminen, käsittely ja analysointi kilpailulakeja täysin noudattaen. RLSGa kehitetään edelleen, sillä tavoitteena on parantaa teollisuuden liittojen yhdentymistä, jolloin elektronisesta tiedonsiirrosta saadaan mahdollisimman suuri hyöty. RISC mahdollistaa myös muiden Euroopan liittojen yhdentymisen paremmin politiikanteon vaiheisiin. Komissio ja teollisuus uhraavat tulevaisuudessakin merkittävästi voimavaroja viestinnän parantamiseen, erityisesti tietoyhteiskunnan tarjoamiin keinoihin liitryea Investoinnit informaatioteknologiaan lisääntyvät edelleen Parempia yhteyksiä kehitetään informaatioteknologian edistyksen tuomien tulosten yhdistämiseksi kemianteollisuuden tarpeisiin, ja siten sen kilpailukyvyn parantamiseksi konkreettisesti. Pk-yritykset Pk-yrityksiä suosivia ohjelmia ja tukitoimenpiteitä on useita sekä yrityspolitiikassa että muissa unionin politiikoissa tarkoituksenaan parantaa toimintaympäristöä sekä tukea pk-yritysten perustamista ja kehittämistä. Komissio teki maaliskuussa ehdotuksen neuvoston päätökseksi18 uudesta monivuotisesta ohjelmasta yrityksille ja pk-yrityksille ajanjaksolle 1997-2000, jossa esitetään oikeudellinen ja talousarvioon pohjautuva perusta yhteisön erityisyrityksiä koskevan politiikan toimille. Vaikka nämä politiikat eivät kohdistu erityisesti kemianalaan, muutamat niistä ovat erityisen 18 KOM (96) 98 lopullinen, 20. 3. 1996 31 kiinnostavia juuri kemianalan pk-yrityksille. Euro-Info-Centres tarjoavat liiketoiminnan tietoverkon ja toimivat 'ensimmäisenä luukkuna', B. C. Net -, Europartenariat- ja Interprise-ohjelmat tarjoavat yhteistyömahdollisuuksia, ja on myös muita toimia, joiden tarkoituksena on parantaa pk-yritysten hallintovalmiuksia, pääsyä rahoitusta ja teknologiaa koskevaan taitotietoon. Yhtenä erityisesimerkkinä kilpailukyvyn parantamiseen tähtäävästä alueesta on kansainvälisten laatustandardien varmentaminen. Kemianalan pk-yritysten on vaikea saavuttaa näitä, mutta laadunvarmistustodistus on erittäin tärkeä niiden myyntimahdollisuuksille. Pk- yrityksiä olisi rohkaistava ja autettava niiden saamiseksi. Myös ehdotettu SAFE- ohjelma myötävaikuttaa osaltaan tukien parempaa laatujohtamista pk-yrityksissä. 82. Parhaillaan toteutetaan erityistoimenpiteitä kemianalan pk-yritysten kilpailukyvyn parantamiseksi ja pk-yritysten välisten sekä pk-yritysten ja suurempien yritysten välisten yhteyksien edistämiseksi. CEF1C, muut liitot ja komissio tekevät tutkimuksia ymmärtääkseen paremmin kuinka pk-y ritykset toimivat kemianalalla ja mistä niiden kilpailukyky riippuu Näin ollen niiden asema alihankinnassa, työpaikkojen luomisessa ja viennissä tutkitaan tarkasti ja tämän jälkeen tehdään ehdotuksia niiden kilpailukyvyn parantamiseksi. III. D. 2 Teollisuuden yhteistyö EU:n ulkopuolella 83. Komission tehtävänä on luoda sellainen kehys yksittäisille yrityksille, että ne voivat ryhtyä investointeihin ja muissa muodoissa tapahtuvaan teollisuuden yhteistyöhön sen avulla. Yksittäiset yritykset päättävät itse kenen kanssa ja kuinka ne tekevät yhteistyötä. Komission rooli on välittömämpi, kun on kyse enemmän valtion valvonnassa olevista talouksista. Teollisuuden yhteistyö hyödyttää vastaanottavia alueita ja Euroopan teollisuutta. Kaikilla alueilla kemianalan yritysten välittömillä investoinneilla saadaan kipeästi tarvittavaa pääomaa isäntämaille ja varmistetaan voimavarojen parempi kohdentaminen. Se myös tarjoaa mahdollisuuksia päästä uusille nopeasti kasvaville markkinoille ja pysyä siellä. 84. Mikään yksittäinen teollisuuden yhteistyöstrategia ei ole sopiva kaikilla eri alueilla maailmassa: kunkin alueen erityisominaisuudet edellyttävät, että yhteisissä institutionaalisissa välineissä on myös alueellisia suuntauksia. Transatlantic Business Dialoguen ja Japanin kanssa tehtävän erityisyhteistyön lisäksi voidaan mainita kolme teollisuuden yhteistyötyyppiä, jotka eivät ole toisiaan poissulkevia: yhteistyö EU:n lähialueilla, mukaan lukien Keski- ja Itä-Euroopan maat (KIE-maat)19; Venäjä sekä eräät vasta itsenäistyneet maat ja Välimeren maat; yhteistyö talouttaan nopeasti kasvattavien maiden kanssa, mukaan lukien Kiina, ASEAN-maat ja Latinalainen Amerikka; sekä raaka-aineiden, kuten energian, hankintamahdollisuuksia parantavat hankkeet. Teollisuuden yhteistyö kuuluu PHARE- ja TACIS-ohjelmiin ja ECIP- rahoitusvälineeseen (Euroopan yhteisön investointikumppanit) sekä AL Invest - ohjelmaan Latinalaisen Amerikan osalta ja Med Invest -ohjelmaan Välimeren maiden 19 Ks. komission tiedonanto teollisuusyhteistyöstä KIE-maiden kanssa, KOM(95) 71 lopullinen 32 osalta. Lisäksi teollisuuden toimet Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren (ACP) maiden hyväksi suoritetaan 'IV Lomén yleissopimuksen' mukaisesti. Sopimuksessa on luku Teollisuuden kehittäminen sekä valmistus ja jalostus', jossa säädetään muun muassa (i) teollisuuden yhteisyrityksistä EU:n ja ACP-maiden yritysten välillä, (ii) 'teknisen, metallurgisen ja kemiallisen teollisuuden' tukemisesta, (iii) teknologioiden siirrosta, (iv) ulkoisista investoinneista ACP-maiden teollisuusyritysten hyväksi, (v) harjoittelusta, (vi) tutkimuksesta. Saman sopimuksen mukaisesti perustettiin Teollisuuden kehittämiskeskus (CDI, Centre for the Development of Industry) teollisen kehityksen edistämiseksi ACP-maissa. Lähialueet 85. EU:n jäsenyyttä tavoittelevien Keski- ja Itä-Euroopan maiden valmistautumiseksi jäsenyyttä varten laaditussa esijäsenyysstrategiassa määritellään EU. n ja KIE-maiden välisen vuoropuhelun jäsennelty kehys ja siinä esitetään konkreettiset ohjeet lainsäädännöllistä yhteensoveltuvuutta varten: Valkoinen kirja assosioituneiden KIE- maiden valmistautumiseksi EU:n sisämarkkinoihin liittymistä varten. Kemianteollisuuden asema tässä prosessissa on välitön. Komissio on luonut suhteita KIE-maihin selvittääkseen EU:n menettelyjen kanssa ristiriidassa olleet varmentamismenettelyt. EU:n ja KIE-maiden puhdistusaineiden ja kosmeettisten valmisteiden tuottajien välisen yhteistyön avulla tietyt KIE-maat ymmärtävät paremmin EU:n varmentamista koskevaa lainsäädäntöä ja pyrkivät ottamaan käyttöön samantapaisen lainsäädännön. Kosmetiikkayhdistys (COLIPA) järjesti tapaamisen itä eurooppalaisten kansallisten viranomaisten ja kosmeettisten valmisteiden tuottajien kanssa Prahassa vuoden 1995 lopulla. Lannoitetuottajien yhdistys (EFMA) on myös osallistunut hankkeeseen edistääkseen parempaa lannoitteiden käyttöä Venäjällä. 86. Komissio, kyseiset liitot ja yritykset antavat edelleen KIE-maille teknistä apua tulevan jäsenyyden lainsäädännöllisiä toimia varten, tukevat investointeja ja yhdenmukaistetun toimielimiä koskevan kehyksen kehittämistä. EU:n teollisuus tekee yhteistyötä KIE-maiden teollisuuden sekä kansallisten hallintojen kanssa, jotta tällainen lainsäädäntö toimisi niin, ettei tarpeettomia hallinnollisia kuormituksia tai kaupan esteitä synny, sekä harjoittaa vientiä näistä kemiallisten laitostensa alhaisemman ympäristön suojelun tason vääristämistä maista. Assosiointisopimusten mukaisesti komissio on perustanut KIE-maiden kanssa sekakomiteoita, joissa käsitellään teollisuudenalojen välisen yhteistyön erityisaloja, ja komissio kehittää teollisuuden yhteistyötä myös Välimeren maiden kanssa 87. Yhteisty ötoimet KIE-maiden kemianyritysten hallinnon, harjoittelun ja muiden alojen tukemiseksi, joihin CEFIC jo osallistuu, voivat jatkua PHAJRE. n rahoittamana, näiden maiden ollessa etusijalla Teollisuus aloittaa uudelleen KIE-maiden ympäristötekniikkaa koskevan EASTT-ohjelman, jonka tarkoituksena on mahdollisimman hyvän käytännön tekniikan ja taitotiedon saavuttaminen sen varmistamiseksi, etteivät jäsenyyttä tavoittelevien maiden ympäristöä koskevat toimet ja standardit estä EU-jäsenyyttä. EU nopeasti kasvavilla markkinoilla 33 88. Kiinassa on valtavat markkinat, joilla on suuria mahdollisuuksia. Monet EU:n kemianalan yritykset investoivat jo Kiinaan, mutta komissio on osaltaan vaikuttamassa siihen, että Kiina toivottaa tällaiset investoinnit tervetulleiksi myös tulevaisuudessa. Yhtenä komission tehtävänä investointien helpottamiseksi ja edistämiseksi oli rohkaista Kiinaa ottamaan käyttöön EU:n sääntelyä noudattava sääntelykehys. Eräitä varmentamis- ja laatutoimenpiteitä on jo toteutettu. COLIPA tekee yhteistyötä kiinalaisten kosmeetiikkavalmisteiden tuottajien kanssa kosmetiikkaa koskevan sääntelyn osalta. 89. Komissio kehittää teollisuuden yhteistyötä Kiinan ja muiden Itä-Aasian maiden sekä Latinalaisen Amerikan kanssa varmistaakseen EU:n teollisuudelle hyvän aseman niiden kehityksessä sekä hyötyäkseen näistä nopeasti kasvavista markkinoista Pääasioita ovat kemiallisten tuotteiden lainsäädäntö (erityisesti Kiinan osalta), teknologian siirto, menestyksekkäät yhteisyritykset ja muut välittömät ulkomaaninv estoinnit Ympäristöasioiden merkitys kasvaa ja niiden osalta valmistellaan teollisuuden yhteistyöhankkeita 90. Raaka-aineiden hankintamahdollisuudet energia mukaan lukien Teollisuuden yhteistyöhankkeet voivat parantaa raaka-aineiden hankintamahdollisuuksia. Eräs mahdollinen hankekokonaisuus olisi laajentaa Länsi- Euroopan petrokemiallisten raaka-aineiden putkisto Keski- ja Itä-Eurooppaan ja jopa Venäjälle asti. Venäjältä alkavia kaasuputkia voitaisiin myös kehittää niin, että kaasua voitaisiin toimittaa erityisesti Euroopan kemianalan yrityksille. Suunnitelmia on kehitetty kaasun toimittamiseksi Persianlahden alueelta. Teollisuuden yhteistyöhön voisivat kuulua Persianlahden yhteistyöneuvosto (GCC) sekä Välimeren maat, jotta kaasua voitaisiin toimittaa esimerkiksi maitse Saudi-Arabiasta johonkin Pohjois- Afrikan satamaan. 91. Komissio suosii hankkeita, jotka parantavat raaka-aineiden ja energian hankintamahdollisuuksia ja ottaa käyttöön menetelmiä, joilla kannustetaan EU:n yrityksiä ryhtymään tällaisiin toimenpiteisiin. IV. PÄÄTELMÄT TOIMINNASTA JA TYÖOHJELMA 92. 93. EU:n kemianteollisuus on EU:n toiseksi suurin tuotantoteollisuus ja maailman tärkein kemikaalien tuottaja. Sen osuus EU:n tuotantoteollisuuden TTK:n kustannuksista on 30 prosenttia. Sen on kohdattava monia haasteita, jos se aikoo säilyttää kilpailukykynsä maailmassa, saati parantaa sitä. Päävastuu kemianteollisuuden kilpailukyvystä on sillä itsellään. Komission ja jäsenvaltioiden on luotava sopiva kehys ja tarvittaessa toteutettava erityistoimia tämän kilpailukyvyn parantamiseksi. EU:n teollisuuden kilpailupolitiikkaa koskevan tiedonannon neljällä ensisijaisella alueella on tunnistettu joukko toimenpiteitä teollisuutta, komissiota ja jäsenvaltioita varten. Näiden toimenpiteiden toteuttaminen auttaa varmasti Euroopan kemianteollisuuden kilpailukykyä ja niistä voi muodostua tällaisen politiikan täytäntöönpanomalli samantapaiset ominaisuudet ja haasteet omaaville teollisuudenaloille. 34 94. 95. Sääntelevän kehyksen parantamista koskevan haasteen kohtaamiseksi Euroopan unioni varmistaa, että sisämarkkinoiden lainsäädännöllisiä tekijöitä yhdistetään ja että erilaisesta kansallisesta lainsäädännöstä johtuvat ongelmat ratkaistaan. Muodollisia periaatteita sovelletaan unionin tasolla yksittäisiä kemikaalien markkinointia sääteleviä luokitus-, rajoitus- tai hyväksymistapauksia varten. Periaatteilla varmistetaan se, että yhteisö päättää säännelläkö vai ei, kuka sääntelee ja kuinka sääntely pitäisi tehdä. Samoin ympäristön sääntelyssä ldinnitetään paljon huomiota kilpailukykyyn kustannushyötyarvio ja asianmukainen vaara-arviointi aina perustamissopimuksen mukaisesti huomioon ottaen. Silloin kun on tarkoituksenmukaista ja mahdollista, kansainvälisellä tasolla tapahtuva ympäristön sääntely on suotavampaa kuin EU:n tasolla toteutetut toimenpiteet. Vapaaehtoisia sopimuksia tarkastellaan tapauskohtaisesti ja niiden osalta laaditaan parhaillaan yhteisön kehystä. Tehokkaan kilpailun varmistamista koskevan haasteen kohtaamiseksi komissio analysoi mahdolliset teollisuuden ehdotukset rakenteellisen ylikapasiteetin voittamiseksi, missä sitä esiintyy, perustamissopimuksen sääntöjen mukaisesti. Se ryhtyy vapauttamaan sähkö- ja kaasumarkkinoita, jolloin kemianteollisuuden ja muiden teollisuudenalojen on mahdollista saada ldlpailukytyisemrriin hinnoiteltua energiaa. WTO:ssa komissio pyrkii alentamaan tariffeja ja vähentämään muita kuin tariffiesteitä kiinnittäen erityistä huomiota kaksoishinnoittelun ongelmaan erityisesti uusien WTO:n jäsenien osalta. Sekä OECD että WTO työskentelevät jatkossakin investointien kannustamistoimenpiteistä aiheutuvien vääristymien sekä kauppaa ja kilpailua koskevien monenvälisten sopimusten parissa. Kemikaalit kuuluvat myös Transatlantic Business Dialoguen piiriin. Kemianteollisuutta pyydetään välittämään komissiolle tietoja kolmansissa maissa kohtaamistaan markkinoille pääsyn ongelmista, jotta komissio voi ryhtyä toimenpiteisiin niiden ratkaisemiseksi. 96. Aineettomampien investointien varmistamista koskevan haasteen kohtaamiseksi teollisuuden, komission ja jäsenvaltioiden olisi keskityttävä innovaatiota, TTKtä, koulutusta ja koko tieteellistä kulttuuria lujittaviin pyrkimyksiin. Mtä tulee EU:n TTKtä koskeviin toimiin, kemianteollisuus yhdentyy pareirimin olemassa oleviin erityisryhmiin ja kohdennetumpiin ryhmittymiin. Henkisen omaisuuden suojaa vahvistetaan: maatalouskemikaalien ja biotekniikan alat hyötyvät erityisistä patentointia koskevista parannuksista. Komission ohjelmat aina TfK-puiteohjelmasta rakennerahastoihin, SOCRATES- ja Leonardo da Vinci-ohjelmiin vahvistavat Euroopan tiedemiesten koulutusta ja harjoittelua. 97. Teollisuuden yhteistyön edelleen edistämiseksi koskevan haasteen kohtaamiseksi komissio ja teollisuus kehittävät edelleen RISOn tietoverkkoa ja parantavat tiedottamista kemianteollisuuden pk-yrityksistä ja niitä varten toteutetuista toimenpiteistä. EU:n ulkopuolella teollisuuden yhteistyötä lujitetaan USA:n kanssa TABD:n kautta ja Japanin kanssa erityisten sääntelyä purkavien hankkeiden kautta. Toimenpiteitä toteutetaan myös kemianalan yrityksissä EU:n lähellä olevissa maissa, kuten KIE-maissa, nopean talouskasvun maissa, kuten Kiinassa sekä runsaita energia- ja raaka-ainevaroja omaavissa maissa, kuten GCC-maissa ja Venäjällä. 35 98. Edellä tarkoitettujen toimenpiteiden aloittaminen ja täytäntöönpano edellyttää jo olemassa olevien EU:n kemianteollisuuden eri edustajien (CEFIC, alakohtaiset yhdistykset ja joissakin tapauksissa yksittäiset yritykset), jäsenvaltioiden ja komission välisten suhteiden syventämistä ja vahvistamista. Työohjelmassa olisi tarkasteltava uudelleen tärkeimpiä toimialoja, esimerkiksi sisämarkkinasääntöjä, ympäristötoimenpiteitä, EU:n sisäisiä ja ulkopuolisia kilpailuasioita, TTKtä, koulutusta ja harjoittelua, pk-yritysten tiedottamista/viestintää sekä yhteistyötä kolmansien maiden kanssa. 36 Taulukko 1 : Tuotanto, kauppa vuonna 1994 (miljardia ecua) EU U SA Japani Tuotanto 316 287 196 Vienti 67 43 20 Tuonti 41 28 17 Kauppatase 26 15 3 Lähteet : CEFIC & Eurostat 350 300 250 S 200 o o> « 50 I-4b—^— H- li L. !•_, Hl , IMU Kauppatase Tuotanto Tuonti Vienti 100 BU SA j • Japani j 37 Taulukko 2 : Maailman 30 tärkeintä kemianalan yritystä H 9941 Yritys Maailmanlaajuinen liikevaihto miljoonaa ecua miljoonaa US$ 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 HOECHST BASF BAYER DU PONT DOW CIBA-GEIGY RHONE POULENC MERCK & Co ELF GROUP ICI MITSUBISHI CHEMICAL ASAHI CHEMICAL AKZO NOBEL SANDOZ ROCHE SHELL SUMITOMO CHEMICAL EXXON PFIZER MONSANTO SOLVAY ENICHEM ZENECA HULS L'AIR LIQUIDE LILLY, ELI GENERAL ELECTRIC MITSUI TOATSU BOC HENKEL 25 714 22 625 22 494 18 932 16 827 13 771 13 069 12 586 11 934 11 826 11 021 10 983 10 261 9 760 9 069 8 705 8 046 8 024 6 962 6 955 6 588 6 024 5 765 5 392 4 808 4 802 4 740 4712 4 482 4 389 30 586 26 911 26 755 22 518 20 015 16 380 15 545 14 970 14 195 14 066 13 109 13 063 12 204 11 608 10 787 10 354 9 570 9 544 8 281 8 272 7 836 7 166 6 857 6 414 5 719 5 712 5 638 5 604 5 331 5 220 Lähteet : Chemical Insight & CEFIC - 3 8- Taulukko 3 : Työllisyys (tuhatta) 1980 1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 EU 1959. 90 1890. 90 1850. 00 1799. 50 1788. 30 1780. 40 1779. 20 1767. 60 1769. 50 1790. 90 1797. 40 1897. 90 1816. 40 1734. 10 1656. 90 U SA 1107. 40 1109. 00 1075. 10 1042. 80 1049. 00 1043. 50 1021. 00 1024. 60 1057. 30 1073. 90 1086. 10 1075. 80 1084. 00 1078. 40 1053. 90 JAPANI 409. 30 408. 10 405. 00 402. 00 395. 90 395. 70 396. 30 391. 60 390. 60 393. 00 401. 00 406. 00 415. 00 413. 00 410. 00 2000,00 1800,00 1600,00 1400,00 1200,00 1000,00 800,00 600,00 400,00 200,00 0,00 o 00 o> T- CM n 00 QO 00 ro o) OÏ Lähde : CEFIC. EU U SA | | JAPANI ! co oo oo oo xf m co CT) CT) CT) CT) CT) f- -39 Taulukko 4 : Kasvumäärät EU Kemikaalit EU Teollisuus EU BKT I 1985-1994 (% P-a. ) 3 1. 7 2. 4 Lähde : CEFIC & Eurostat 1985-1994 (% p. a. ) EU Kemikaalit EU Teollisuus EU BKT 40 Taulukko 5a : Kekseliäimmät yritykset Keksintöjen lukumäärä vuosina 1988/1989 (Lähde : Panorama 1993) Maailmanlaajuisesti Eastman Kodak (USA) Bayer (EU) Hoechst (EU) Bosch (EU) Fujitsu (JPN) BASF (EU) GE (USA) Canon (JPN) Philips (EU) Fuji (JPN) IBM (USA) Hitachi (JPN) Mitsubishi Electric (JPN) Siemens AG (EU) Toshiba (JPN) 1014 1198 1198 1229 1289 1290 1306 1414 1541 1545 1623 1723 1747 1966 2009 500 1000 1500 2000 2500 Toshiba (JPN) Serrans AG (BJ) MtsubishiBectric (JPN) Hoechst (BJ) Bayer (BJ) Eastman Kodak (USA) 41 - Taulukko 5b Kekseliäimmät yritykset Keksintöjen lukumäärä vuosina 1988/1989 (Lähde : Panorama 1993) Euroopasta Alcatel (FR) ABB (CH) Rhône Poulenc (FR) Shell (UK/NL)) Unilever (NL) ICI (UK) Henkel (P) Thomson (FR) Daimler (D) Ciba Geigy AG (CH) Bayer (D) Hoechst (D) Bosch (D) BASF (D) Philips (NL) Siemens AG (D) 339 367 382 424 475 490 553 557 685 738 1198 1198 1229 1290 1541 1966 0 200 400 600 800 1000 1200 1400 1600 1800 2000 42- Taulukko 6 : Pääoman käyttö (% liikevaihdosta) Länsi- Eurooppa 5. 10 4. 70 4. 50 4. 20 4. 20 4. 60 5. 40 5. 90 5. 90 6. 40 7. 00 6. 70 6. 20 5. 30 4. 60 U SA JAPANI 6. 40 6. 30 6. 60 4. 80 4. 80 5. 30 5. 00 5. 20 5. 60 6. 80 6. 70 8. 30 8. 20 7. 60 7. 90 6. 10 6. 40 6. 60 6. 40 6. 40 6. 90 7. 00 7. 90 8. 50 9. 10 9. 90 9. 90 9. 60 7. 40 6. 20 1980 1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 Lähteet : ESCIMO & CEFIC LÄNSI_EUR0OPP7r U SA JAPANI 3,00 2,00 1,00 Ui 0,00 V T f f ' pï :'|rf-'fVI,B;rp ' F ' - f ' Pl 1 1- 43 Liite Sääntelyn vaikutusten arvioinnin periaatteiden soveltaminen nikkeliallergian ongelmaan esimerkki A4 1. Johdanto Monet ihmiset ovat allergisia koruissa olevalle nikkelille. Toisin sanoen he kärsivät korvissaan esiintyvästä arkuudesta ja tulehduksista käyttäessään halpoja korvakoruja, arkuudesta ja tulehduksista ranteissaan käyttäessään halpoja rannekoruja ja kellonrannekkeita ja niin edelleen. Halpojen korujen suorasta ihokosketuksesta johtuvien vaikutusten lisäksi monet kärsivät arkuudesta käsissään, mikä estää työnteon. Kukaan ei ole nikkelille allerginen syntyessään. Herldstyminen tapahtuu tavallisesti, kun korvat (tai nenä) on rei'itetty ja nikkeli pääsee kosketuksiin haavan kanssa. Kun herkistyminen on kerran tapahtunut, nikkeliallergia voi vaivata aina halpoja koruja käytettäessä. Halvat muotikorut ovat hyvin suosittuja erityisesti nuorten keskuudessa. Teollisuudenalan vuosittainen liikevaihto EU:ssa on noin 850 miljoonaa ecua, josta suuri osa muodostuu jäsenvaltioiden välisestä kaupasta. Tämä ala on hyvin kilpailukykyinen ja nikkeliä käytetään sen alhaisten kustannusten ja laatuominaisuuksien vuoksi. Muotikorujen laajalle levinneen käytön vuoksi nikkeliallergian katsotaan vaikuttavan noin 30 miljoonaan ihmiseen EU:ssa. Aiheuttamansa paljon kärsimyksen lisäksi se johtaa merkittäviin julkisiin menoihin nikkelille altistuneiden hoidossa sekä huomattaviin menetettyjen työpäivien aiheuttamiin taloudellisiin kustannuksiin, ammatillisesta altistumisesta johtuvia lisäkustannuksia lukuun ottamatta. EU:n ulkopuolella ei ole olemassa sääntöjä nikkelin käytöstä muotikoruissa. 2. Miksi toimia? 45 On välttämätöntä toimia useista syistä. Ensiksikin on tarve vähentää kansanterveydelle aiheutuvaa vaaraa, joka vaikuttaa jo 30 miljoonaan ihmiseen. Toiseksi, muotikorujen sisämarkkinoiden, joiden arvo on useita satoja miljoonia ecuja/vuosi, ei saa antaa edelleen pirstoutua - nikkeliä koskevia kansallisia sääntöjä sovelletaan jo Tanskassa, Saksassa ja Ruotsissa ja niistä keskustellaan Italiassa. Kolmanneksi on välttämätöntä toimia kustannussyistä - EU:lle koituvien hoitokustannusten arvioidaan olevan 40 miljoonaa ecua/vuosi ja menetettyjen työpäivien määrää pidetään myös merkittävänä. 3. Kenen pitäisi toimia? Nikkeliallergia ei ole selvästikään ainoastaan eurooppalainen ongelma. Se koskee koko kehittynyttä maailmaa. Näin ollen ensimmäisenä vaihtoehtona olisi, että OECD toimii. OECD:n tasolla ei olla ongelman suhteen kuitenkaan yksimielisiä. Yksimielisyys vaaditaan ja ainakin kaksi maata olisivat vastustavalla kannalla (USA, Sveitsi). Asiaan puuttumisen on tapahduttava EU:n tasolla sisämarkkinoiden suojelemiseksi. Komission olisi johdettava toimintaa, ja se onkin tehnyt niin (ks. jäljempänä 6 kohta). 4. Mitä pitäisi tehdä? Sen päättämiseksi, mitä on tehtävä, on välttämätöntä tutkia ennen kaikkea vaarat. Pääasiallisin vaara liittyy korvien ja nenän rei'itykseen. Nikkelin käyttö lävistyksessä ja parantumisvaiheessa olisi lopetettava. Toissijainen vaara liittyy muotikorujen käyttöön. Tutkimukset ovat osoittaneet, että nämä tuotteet saavat aikaan allergisen reaktion, kun nikkeliä vapautuu koruista suurina määrinä hien vaikutuksesta. Nikkelin käyttöä muotikoruissa ei tarvitse lopettaa kokonaan, mutta näihin tuotteisiin tarvitaan selvästikin jotakin enemmän kuin varoitusmerkintä (kokemus on osoittanut, että nuoret eivät usein lue merkintöjä). Lyhyesti, paras tapa vaaran valvomiseksi näyttäisi olevan seuraava: kieltää nikkelin käyttö korvien ja nenän rei'ityksessa ja määrätä raja, millä nopeudella nikkeliä saa vapautua muotikoruista ja -tuotteista. Tämä on toteutettavissa oleva suunnitelma, sillä turvallisia korvikkeita nikkelille on saatavilla. Kuitenkin ennen kuin se voidaan hyväksyä, on välttämätöntä tarkistaa, että valvonnasta saatavat edut ylittävät haitat. Edut ovat selvät: suojeltaisiin 30 miljoonaa ihmistä nikkeliallergian vaaroilta, säilytettäisiin useiden satojen miljoonien ecujen/vuosi sisämarkkinat, julkiset viranomaiset säästäisivät 40 miljoonaa ecua/vuosi ja taloudessa vältettäisiin monien työpäivien menetys. 46 Haittoja esiintyy kuitenkin kuluttajien, teollisuuden ja valtion tasolla. Kuluttajien on maksettava jopa 15 % enemmän muotikoruista EU:n teollisuuden on ehkä suoriuduttava noin 70 miljoonan ecun kertainvestoinneista ja sitä voi haitata noin 30 miljoonalla eculla/vuosi nousevat käyttökustannukset. Lopuksi, komission on sijoitettava 150 000 ecua testausmenetelmien kehittämiseen. Edut näyttäisivät kuitenkin suuremmilta kuin vastaavat haitat. 5. Kuinka se pitäisi tehdä? Lähestymistapa, jossa tehtäisiin vapaaehtoista yhteistyötä komission ja muotikoruteollisuuden välillä ei olisi tehokas useista syistä johtuen. Ensinnäkin, ei ole olemassa teollisuusosapuolta, sillä muotikoruteollisuus ei ole järjestäytynyt unionin tasolla, eikä edes kansallisella tasolla. Toiseksi, vapaaehtoiset valvonnat eivät ole todennäköisesti tehokkaita, sillä suurin osa muotikoruista on peräisin unionin ulkopuolelta, on monia tuojia ja miljoonia vähittäismyyjiä. Komission on suunniteltava sitovat säännöt, jotka kansalliset viranomaiset voivat saattaa voimaan. Ei ole kuitenkaan tarvetta säännellä kaikkien niiden eri tuotteiden yksityiskohtaista suunnittelua, jotka saattavat aiheuttaa nikkeliallergiaa, eli korvakorut, rannekorut, kellot ja kaulakorut, myös silmälasit, napit, soljet, hakaset, hiussoljet, vetoketjut, jne. Tarvitaan seuraavaa: ensinnäkin direktiivi ensinnäkin direktiivi - joka kieltää nikkelin käytön rei'ityksessa; ja n käytön rei'ityksessa; ja - jossa säädetään nikkelin vapautumisraja kaikille tuotteille, jotka joutuvat pitkäaikaiseen kosketukseen ihon kanssa; suoraan ja ja toiseksi, yhdenmukaistettujen testausmenetelmien sarja, joiden avulla kansalliset viranomaiset voivat helposti ja edullisesti valvoa näitä säännöksiä. 6. Loppuhuomautukset Neuvosto hyväksyi yksimielisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/271, joka perustuu edellä kuvattuun lähestymistapaan, heinäkuussa 1994. Se tulee voimaan 6 kuukautta sen jälkeen, kun CEN on julkaissut kolme eurooppalaista standardia, jotka sisältävät valvontaa varten tarvittavat testausmenetelmät (viimeisin arvio voimaantulosta on vuoden 1997 keskivaiheilla). EYVL N:o L 188, 22. 7. 1994, s. l 47 ISSN 1024-4492 KOM(96) 187 lopullinen ASIAKIRJAT FI 10 08 15 Luettelonumero : CB-CO-96-212-FI-C ISBN 92-78-03862-8 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg