title: A Tanács 96/25/EK irányelve (1996. április 29.) a takarmány-alapanyagok forgalmáról, a 70/524/EGK, a 74/63/EGK, a 82/471/EGK és a 93/74/EGK irányelv módosításáról, valamint a 77/101/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről

eurovoc_concepts:
animal nutrition
application of EU law
health risk
labelling
trading operation
veterinary legislation

text: 96 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/19. kötet 31996L0025 1996. 5. 23. AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA L 125/35 A TANÁCS 96/25/EK IRÁNYELVE (1996. április 29. ) a takarmány-alapanyagok forgalmáról, a 70/524/EGK, a 74/63/EGK, a 82/471/EGK és a 93/74/EGK irányelv módosításáról, valamint a 77/101/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és külö- nösen annak 43. cikkére, tekintettel a Bizottság javaslatára (1), tekintettel az Európai Parlament véleményére (2), tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (3), (1) (2) (3) (4) (5) mivel a mezőgazdasági termékek előállításának, feldolgo- zásának és felhasználásának keretein belül a takarmány- alapanyagok jelentős szerepet töltenek be a mezőgazda- ságban; mivel a minőség, a hatékonyság és a környezet iránti növekvő érdeklődés jegyében a takarmány-alapanyagok szerepe egyre fontosabb lesz a mezőgazdaságban; mivel ilyen körülmények között a takarmány-alapanya- gok forgalmára vonatkozó szabályok különösen hasz- nosak a tápláléklánc teljes átláthatóságának biztosítá- sában, miközben javítják a mezőgazdasági termelés, azon belül is az állattenyésztés minőségét; mivel az egynemű takarmány forgalmazásáról szóló, irányelv (4) 1976. november 23-i 77/101/EGK tanácsi szabályozza az egynemű takarmányok forgalmazását; mivel a tagállamokban még mindig különféle hagyomá- nyok érvényesülnek a nyers-, illetve alapanyagok forgal- mazásának szabályozását illetően; mivel a 77/101//EGK irányelv ezen oknál fogva lehetővé teszi, hogy a tagál- lamok bizonyos esetekben eltéréseket állapítsanak meg; mivel az ilyen megengedett eltérések eredményeként egyes tagállamokban a 77/101/EGK irányelv mind az egynemű takarmányok, mind pedig a takarmány-alap- anyagok forgalmazását szabályozza, más tagállamokban viszont csak az egynemű takarmányokét, lehetővé téve, hogy az egynemű takarmányokat a szabályok megkerü- lésével takarmány-alapanyagként adják el; (6) (7) (8) (9) mivel a belső piac zavartalan működésének érdekében a tagállamok között még mindig fennálló eltéréseket meg kell szüntetni; mivel a vizsgált ágazat nagy kiterjedésére tekintettel a 77/101/EGK irányelv helyébe új szabályokat kell léptetni; mivel az egynemű takarmányok és a takarmány-alap- anyagok egymáshoz annyira hasonlóak és közelállók, hogy az irányelv hatályának következetes integrációja érdekében azonos osztályba kell sorolni azokat „takar- mány-alapanyagok” néven; a „takarmány-alapanyagok” új meghatározása mivel magában foglalja az ilyen termékek rendeltetését is, vagyis az állatok szájon át való táplálását, a „takarmány” és az „összetett takarmány” fogalmának jelenleg érvényes meghatározása szerint; mivel így biztosítható a „takar- mány” fogalmának immár valamennyi takarmány-alap- anyagra és összetett takarmányra kiterjedő gyűjtőfoga- lomként való használata; a termékekről takarmány-adalékanyagokról mivel a „takarmány” ezen összetett meghatározása külö- nösen fontos szóló, irányelv (5), 1970. november 23-i 70/524/EGK tanácsi valamint a takarmányban előforduló nemkívánatos anya- szóló, 1973. december 17-i gokról és irányelv (6) 74/63/EGK tanácsi szempontjából; mivel bizonyos esetekben a „takarmány” és a „takarmány-alap- anyag” fogalmának használatára egyaránt sor kerül a rendelkezések pontos megállapítása céljából; mivel az 74/63/EGK irányelv bizonyos rendelkezései csak a takar- mány-alapanyagokra, míg más rendelkezések valamennyi takarmányra vonatkoznak, a takarmány-alapanyagokat is beleértve; (10) mivel a tápláléklánc egészének átláthatósága érdekében ez az irányelv a takarmány-alapanyagok teljes „for- galmát” szabályozza; (1) HL C 236. , 1994. 8. 24. , 7. o. (2) HL C 305. , 1994. 10. 31. , 147. o. (3) HL C 102. , 1995. 4. 24. , 10. o. (4) HL L 32. , 1977. 2. 3. , 1. o. A legutóbb a 90/654/EGK irányelvvel (HL L 353. , 1990. 12. 17. , 48. o. ) módosított irányelv. (5) HL L 270. , 1970. 12. 14. , 1. o. A legutóbb a 95/55/EK bizottsági irányelvvel (HL L 263. , 1995. 11. 4. , 18. o. ) módosított irányelv. (6) HL L 38. , 1974. 2. 11. , 31. o. A legutóbb a 93/74/EGK irányelvvel (HL L 237. , 1993. 9. 22. , 23. o. ) módosított irányelv. 03/19. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 97 (11) mivel az állattenyésztésben elért kielégítő eredmények nagy mértékben függenek a megfelelő, jó minőségű takarmány-alapanyagok helyes felhasználásától; mivel a takarmány-alapanyagoknak ezért mindenkor megbízható és kifogástalan kereskedelmi minőségűnek kell lenniük; mivel nem jelenthetnek veszélyt sem az állati, sem pedig az emberi egészségre, és nem hozhatók megtévesztő módon forgalomba; (16) mivel nem kötelező feltüntetni a takarmány-alapanyagok analitikai összetételére vonatkozó jellemzőket, ameny- nyiben az értékesítés előtt a vevő kijelenti, hogy nincs szüksége ilyen információkra; mivel az ilyen címkézés alóli mentesség különösen az újabb értékesítésükig raktári készleten tartott termékekre vonatkozik; (12) mivel számos termék szolgálhat takarmányozási és azon kívüli célra egyaránt, a takarmányozási célú forgalomba hozatalt kötelező alkalmi címkével jelezni, amikor a kérdéses termék ilyen célból kerül forgalomba; (13) mivel a takarmány-alapanyagok forgalmazása gyakran nagy mennyiségű, egységekre osztott, illetve ömlesztett anyagok szállítását jelenti; mivel az ilyen anyagokat rendszerint különféle okmányok kísérik, például számla vagy fuvarlevél; mivel ezek a papírok az irányelv 5. cikke értelmében „kísérőokmány”-ként szolgálhatnak; mivel ez csak akkor engedhető meg, ha a szállítmány (egysé- geinek) egyértelmű azonosító jelölése, egy közös hivat- kozási szám feltüntetése és egy kísérőokmány jelenléte megfelelőképpen biztosított a forgalmazás minden egyes szakaszában, például hivatkozási számok vagy más jelö- lések használatával; (17) mivel a gazdálkodók közötti takarmányalapanyag- forgalom nagyrészt olyan természetes állapotban lévő, friss vagy tartósított növényi, illetve állati eredetű termé- kekből áll, amelyeket vagy alávetettek bizonyos egyszerű fizikai kezelésnek, mint például darabolás vagy darálás, vagy nem, és amelyeket tartósítószertől eltekintve nem kezeltek semmiféle az ilyen termékek jellemzői általánosan ismertek és praktikus okokból nem kell megkövetelni az ebben az irányelvben említett adatok feltüntetését a megfelelő kísérőokmá- nyon, például a számlán; mivel azonban ez a felmentés nem érvényes azokra a termékekre, amelyeket valami- lyen adalékanyaggal kezeltek, tekintettel arra, hogy az ilyen kezelés megváltoztathatja a termék analitikai össze- tételét és tápértékét; adalékanyaggal; mivel (18) mivel számos kiskereskedő általában kis mennyiségen- ként adja el az állati, illetve növényi eredetű takarmány- alapanyagokat, elsősorban a kedvtelésből tartott állatok etetésére; mivel az ilyen termékek esetében – ismerve általános jellemzőiket – praktikus okokból nem kell megkövetelni az összetétel részletes leírását; (14) mivel a takarmány-alapanyagok nagymértékben külön- bözhetnek egészségesség és táplálóérték szempontjából, világosan meg kell különböztetni egymástól a különféle takarmány-alapanyagokat úgy, hogy forgalomba hoza- feltüntető taluk alkalmával megfelelő címkével látják el azokat; egyedi megnevezésüket (19) mivel egyes harmadik országokban nem állnak mindig rendelkezésre azok az analitikai eszközök, amelyek lehetővé teszik az ezen irányelv alapján megkövetelt információk feltüntetését a takarmány-alapanyagok anali- tikai összetételét illetően; mivel ezért a tagállamoknak meg kell engedni, hogy bizonyos körülmények között fogalomba hozhassanak a Közösségen belül ilyen anya- gokat, amennyiben ellátják azokat az összetételre vonat- kozó ideiglenes adatokkal; (15) mivel a takarmány-alapanyagok vásárlóit, illetve felhasz- nálóit a teljes tápláléklánc során pontos és hiteles kiegé- szítő információkkal kell ellátni, beleértve a takarmány- alapanyag minőségét közvetlenül befolyásoló analitikai összetételt; mivel meg kell akadályozni, hogy az eladó elmulassza feltüntetni az analitikai összetételt, annak érdekében, hogy a kisebb vásárlóknak ne kelljen hiába kérniük ezt az információt, és a kényszerű többszöri analízis ne okozzon felesleges többletköltségeket közvet- lenül a tápláléklánc vége előtt; mivel bizonyos tagál- jelent a gazdaságokban lamok számára nehézséget ilyen körülmények végzett helyszíni ellenőrzés; mivel között olyan rendelkezések elfogadására van szükség, amelyeknek megfelelően már a tápláléklánc elején vilá- gosan fel kell tüntetni az analitikai összetételt; (20) mivel amennyiben nem állnak rendelkezésre az analitikai összetételre vonatkozó eredeti, végleges adatok, külö- nösen azon harmadik országból származó takarmány- alapanyagok esetében, amelyek először kerülnek forga- lomba a Közösségen belül, a kikötők és a közúti, illetve vasúti csomópontok felesleges túlterhelésének elkerülése érdekében lehetővé kell tenni az ideiglenesen feltüntetett adatok tíz munkanapon belüli végleges jóváhagyását; (21) mivel a Közösség számos alapvető szabálya rendelkezik a takarmány-összetevők és az egynemű takarmányok listáiról; 98 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/19. kötet (22) mivel gyakorlati okokból és azért, hogy biztosítani lehessen a szükséges jogi konzisztenciát és hatékony- ságot, a kapcsolódó területeken már létrehozott listákhoz hasonlóan össze kell állítani a főbb takarmány-alap- anyagok listáját; (27) mivel az általában a kedvtelésből tartott állatokon kívüli állatok számára szánt összetett takarmány elkészítéséhez használt és forgalmazott főbb összetevők nem kizáró- lagos listájának létrehozásáról szóló, 1992. október 26-i 92/87/EGK bizottsági céljából címkézés összeállítja takarmányok összetevőinek listáját; mivel az említett irányelv ezen irányelv A. és B. részének alkalmazásával egyidejűleg hatályát veszti; az összetett irányelv (2) (23) mivel egy ilyen lista sohasem lehet teljes a forgalmazható és felhasználható termékek és melléktermékek nagyfokú változatosságának, az élelmiszer-ipari technológia ál- landó fejlődésének, és annak szükségessége következ- tében, hogy a gyártók és a gazdálkodók élhessenek a szabad választás lehetőségével; mivel lehetőség van olyan takarmány-alapanyagok forgalmazásának engedélyezé- sére is, amelyek nem szerepelnek a fent említett listában, feltéve hogy egyedi megnevezésük következtében nem téveszthetők össze a Közösség által megállapított név viselésére jogosult anyagokkal; (28) mivel a takarmány-alapanyagokra vonatkozó adatok azonosítására és cseréjére szolgáló rendszerek egyér- telműségének és nemzetközi szintű összehasonlíthatósá- gának javítása érdekében utasítani kell a Bizottságot, intézkedé- hogy adott esetben fogadjon el végrehajtási seket a takarmány-alapanyagokra vonatkozó gyakorlati nemzetközi kódrendszer bevezetésével kapcsolatosan, amelynek alapjául a takarmány-alapanyagok különféle vonatkozásainak, úgymint eredet, feldol- gozás, eltarthatóság, minőség stb. összegzése szolgál; rendeltetés, (24) mivel a azon amelyek amelyeket takarmányozási a takarmány-alapanyagok, 74/63/EGK irányelv I. mellékletében az egynemű takar- mányokra megengedett legmagasabb szintnél nagyobb mennyiségben tartalmaznak nemkívánatos anyagokat és termékeket, csak olyan összetett takarmány-előállítóknak szállíthatók, ágazatban működő egyes létesítmények és közvetítők engedélyezé- sére és nyilvántartására vonatkozó feltételek és szabályok megállapításáról szóló, 1995. december 22-i 95/69/EK tanácsi irányelv (1) rendelkezéseivel összhangban engedé- fel kell tüntetni a kötelező egyedi lyeztek; mivel ezt címkén megjelölve a termék rendeltetését is; mivel a nemkívánatos anyagokat és termékeket fel kell sorolni a 74/63/EGK irányelv II. mellékletének B. részében, kivé- telt téve az aflatoxinnal, a kadmiummal, az arzénnel, valamint az említett anyagokat tartalmazó takarmány- alapanyagokkal kapcsolatban, amelyek már szerepelnek a 74/63/EGK irányelv II. mellékletének A. részében; (25) mivel a fő takarmány-alapanyagok listájának módosítása tudományos eljárást igényel; (29) mivel a végrehajtási intézkedések elfogadásának elősegí- tése céljából a tagállamok és a Bizottság között a Takar- mányok Állandó Bizottságán belüli együttműködést létrehozó eljárást kell követni; (30) mivel biztosítani kell, hogy ezzel az irányelvvel össz- hangban hivatalosan és egységes módon ellenőrizhető legyen a feltüntetett adatok pontos és hiteles volta a Közösség egészén belül, a takarmány-alapanyagok forgal- mazásának valamennyi szintjén; különösen (31) mivel az irányelv bevezetésével egyidejűleg törölni kell az „egynemű takarmány”, „alap- és nyersanyagok (össze- tevők)”, „alap- és nyersanyagok” és „összetevők” fogal- jogszabályokban makat; mivel a hatályos közösségi a 74/63/EGK, a 70/524/EGK, a és 82/471/EGK (3) és a 93/74/EGK (4) tanácsi irányelvben a „takarmány-alapanyag” kifejezés lép ezen fogalmak helyébe „takarmány-alapanyag” adott meghatározása helyébe az ezen irányelvben közölt takarmány meghatározás érinti; mivel ugyanezen okból meghatározását a a aktusával módosítani Bizottság 80/511/EGK (5), a 82/475/EGK (6) és a 91/357/EGK (7) bizottsági irányelvet, valamint a 91/516/EGK bizottsági határozatot (8); lép; mivel ez a összetett esetben a is jogi kell és (26) mivel az ezen irányelv mellékletének B. részében foglalt listát kell használni a takarmány-alapanyagok forgalma- zásánál, függetlenül azok rendeltetésétől, valamint a összetett takarmány előállításához használt takarmány- alapanyagok címkézése során; (1) HL L 332. , 1995. 12. 30. , 15. o. (2) HL L 319. , 1992. 11. 4. , 19. o. (3) HL L 213. , 1982. 7. 21. , 8. o. (4) HL L 237. , 1993. 9. 22. , 23. o. (5) HL L 126. , 1980. 5. 21. , 14. o. (6) HL L 213. , 1982. 7. 21. , 27. o. (7) HL L 193. , 1982. 7. 17. , 34. o. (8) HL L 281. , 1991. 10. 9. , 23. o. 03/19. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 99 (32) mivel biztosítani kell, hogy a mellékletek rendelkezései folyamatosan igazodjanak a tudományos és műszaki ismeretek legújabb vívmányaihoz; mivel az ilyen módo- sításokat az irányelvben megállapított eljárás gyors alkal- mazásával kell végrehajtani a tagállamok és a Bizottság között a Takarmányok Állandó Bizottságán belüli szoros együttműködés létrehozása érdekében; (33) mivel az állati és az emberi egészség hatékony védelme és a belső piac zavartalan működése érdekében közösségi szintű intézkedésekre van szükség, ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET: 1. cikk Ez az irányelv a takarmány-alapanyagok Közösségen (1) belüli forgalmazására alkalmazandó. Ez az irányelv a takarmányozás területén hozott egyéb (2) közösségi rendelkezés sérelme nélkül alkalmazandó. 2. cikk Ezen irányelv alkalmazásában: a) „takarmány-alapanyagok”: természetes állapotú, friss vagy tartósított, különféle növényi vagy állati eredetű termékek, ezek ipari feldolgozásából származó termékek, valamint szerves vagy szervetlen anyagok, adalékanyagokkal vagy azok nélkül, amelyeket állatok etetésére szándékoznak akár közvetlenül, akár feldolgozás után, vagy összetett takarmá- előkeverékek vivőanyagaként nyok előállításához felhasználni; vagy b) „forgalomba hozatal” („forgalmazás”): takarmány-alapanyag eladás céljából – beleértve az eladásra felkínálást – vagy bármely más, harmadik személy részére, visszterhes vagy ingyenes átruházási történő készletezése, forma céljából valamint maga az eladás, és átruházás más formái. 3. cikk A tagállamok előírják, hogy takarmány-alapanyagok csak akkor forgalmazhatók a Közösségen belül, ha megbízható és kifogás- talan kereskedelmi minőségűek. Előírják, hogy az ilyen takar- mány-alapanyagok nem jelenthetnek veszélyt sem az állati, sem az emberi egészségre, és nem hozhatók megtévesztő módon forgalomba. 5. cikk A tagállamok előírják, hogy takarmány-alapanyagok csak (1) akkor hozhatók forgalomba, ha a kísérőokmányban, illetve adott esetben a csomagoláson, a tartályon vagy az azokhoz rögzített címkén jól láthatóan, olvashatóan és eltávolíthatatlanul jellemzőket, amelyek valódiságáért a feltüntetik az alábbi csomagoló, Közösségben székhellyel importőr, eladó, illetve forgalmazó felel: rendelkező előállító, a) a „takarmány-alapanyag” megjelölés; b) a takarmány-alapanyag megnevezése és adott esetben a 7. cikkben említett egyéb jellemzők; c) a melléklet B. részében felsorolt takarmány-alapanyagoknál a melléklet B. részében foglalt táblázat negyedik oszlopában előírt jellemzők; d) a melléklet B. részében fel nem sorolt takarmány-alapanya- táblázat második goknál a melléklet C. részében foglalt oszlopában előírt jellemzők; e) adott esetben a melléklet A. részében előírt jellemzők; f) szilárd termékek esetében súlyegységben, folyékony ter- mékek esetében pedig súly- vagy térfogategységben kifeje- zett nettó mennyiség; g) az e bekezdésben említett jellemzőkért felelős személy neve vagy cégneve, valamint címe vagy bejegyzett székhelye. (2) Egyéb információk is feltüntethetők a csomagoláson, a tartályon, a címkén és a kísérőokmányokban, feltéve hogy ezek az információk olyan objektív vagy számszerű paraméterekre vonatkoznak, amelyek igazolhatók, és nem tévesztik meg a vásárlót. Az ilyen információt el kell különíteni az (1) bekez- désben említett információktól. (3) A végső felhasználóknak szánt, 10 kg-nál nem nagyobb tömegű takarmány-alapanyagok esetében az (1) és a (2) bekez- désben meghatározott értékesítés helyén jellemzőket megfelelő formában is lehet közölni a vásárlóval. az Amennyiben a (4) tételt forgalmazás megosztanak, az (1) bekezdésben említett jellemzőket az eredeti tételre tett utalással együtt újra fel kell tüntetni az adott tétel minden egyes újabb egységének csomagolásán, tartályán vagy kísérőokmányán. során valamely (5) Amennyiben a forgalomban lévő takarmány-alapanyag összetétele megváltozik, az (1) bekezdésben említett jellemzőket megfelelően módosítani kell az új jellemzőket közlő személy felelősségére. 4. cikk 6. cikk A tagállamok előírják, hogy a takarmány-alapanyagok forga- lomba hozatalára a melléklet A. részében megállapított álta- lános rendelkezéseket kell alkalmazni. Az 5. cikktől eltérve nem kell megkövetelni az 5. cikk (1) (1) bekezdésének c) és d) pontjában, valamint a melléklet A. része V. pontjának 2. és 3. alpontjában említett jellemzők feltüntetését az alábbi esetekben: 100 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/19. kötet a) amennyiben az ügylet előtt a vásárló írásban kijelenti, hogy nem tart igényt ezekre az információkra; b) a 90/667/EGK irányelv (1) sérelme nélkül, azon állati vagy növényi eredetű, friss vagy tartósított, esetleg egyszerű fizikai kezelésnek alávetett takarmány-alapanyagok forgal- mazása esetében, amelyeket 10 kg-ot nem meghaladó tömegenként, kedvtelésből tartott állatok számára közvet- lenül a végső felhasználó részére értékesít az ugyanabban a tagállamban bejegyzett eladó. (2) Amennyiben a Közösség területén először forgalomba hozott, harmadik országból származó takarmány-alapanyag esetében nem lehetséges az 5. cikk (1) bekezdésének c) és d) pontjában említett, valamint a melléklet A. része V. pontjának 2. , 3. alpontjában előírt garanciák megadása az összetételt illetően annak következtében, hogy az érintett országban nem állnak rendelkezésre a megfelelő analitikai eszközök, a tagál- lamok megengedhetik, hogy az 5. cikk (1) bekezdésének g) pontjában említett felelős személy ideiglenes adatokat közöljön, feltéve hogy: a) az ellenőrzésért felelős illetékes hatóságokat előre tájékoz- tatják a takarmány-alapanyag érkezéséről; b) az összetétel meghatározó jellemzőit közlik a vásárlóval és az illetékes hatósággal, a szállítmány Közösségbe érkezésétől számított tíz munkanapon belül; c) a kísérőokmányokban szereplő összetételi jellemzőket a következő, vastagon szedett megjegyzések kísérik: „ideiglenes adat, amelynek igazolását a … (a vizsgálattal megbízott laboratórium neve és címe) a … (a vizsgálandó minta referenciaszáma) alapján legkésőbb …-ig (dátum) köteles elvégezni”; b) nem kell megkövetelni az 5. cikk (1) bekezdésének c), d), e) és (f) pontjában, valamint a melléklet A. részében említett jellemzők feltüntetését olyan növényi vagy állati eredetű melléktermékek forgalmazása esetén, amelyek agráripari feldolgozásból származnak, és nedvességtartalmuk megha- ladja az 50 %-ot. (4) Az 5. cikk (1) bekezdésének a) pontjától eltérve: – a német nyelvű szövegben a „Futtermittel-Ausgangser- zeugnis” helyébe az „Einzelfuttermittel” megnevezés lép, – az olasz nyelvű szövegben a „materie prime per alimenti degli animali” helyébe a „mangime semplice” megnevezés lép, – a görög nyelvű szövegben a „πρώτη ύλη ζωοτροφών” helyébe a „απλή ζωοτροφή” megnevezés lép. 7. cikk A tagállamok megállapítják, hogy a melléklet B. részében (1) takarmány-alapanyagok csak az ott meghatározott felsorolt egyedi néven és azzal a feltétellel forgalmazhatók, ha megfe- lelnek a mellékletben megállapított leírásoknak. (2) A tagállamok megengedik az (1) bekezdésben említett listán kívüli takarmány-alapanyagok forgalmazását, feltéve hogy az ilyen anyagok más néven és/vagy más feltételekkel kerülnek forgalomba, mint a mellékletben felsorolt anyagok úgy, hogy ne legyenek alkalmasak a vásárló megtévesztésére a számára kínált termék valódi azonosságát illetően. d) a tagállamok tájékoztatják a Bizottságot az ebben a bekez- désben említett eltérések alkalmazásának körülményeiről. 8. cikk (3) Az 5. cikktől eltérve: a) a 90/667/EGK irányelv sérelme nélkül nem kell megköve- telni az 5. cikk (1) bekezdésében említett jellemzők feltünte- tését olyan növényi vagy állati eredetű, természetes állapotú, friss vagy tartósított, fizikai kezelésnek alávetett vagy nem alávetett termékek esetében, amelyeket nem kezeltek adalék- anyaggal a tartósítószerek kivételével, és amelyeket egy adott tagállamban székhellyel rendelkező mezőgazdasági gazdál- kodó, illetve termelő kínál eladásra egy ugyanabban a tagál- lamban működő állattenyésztőnek, illetve végső felhaszná- lónak; (1) HL L 363. , 1990. 12. 27. , 51. o. A tagállamok előírják, hogy: a) azok a takarmány-alapanyagok, amelyek a 74/63/EGK irányelv által a takarmányok tekintetében megengedett legmagasabb szintet meghaladó mennyiségű nemkívánatos anyagot vagy terméket tartalmaznak, csak akkor hozhatók forgalomba, ha a 95/69/EK irányelvvel összhangban összeál- lított nemzeti listában szereplő összetett takarmányt előállító engedélyezett létesítménynek szállítják azokat; b) az 5. cikk (1) bekezdésének a) pontjától eltérve, e cikk a) pontja értelmében takarmány-alapanyagnak minősülő anya- gokat a következő feliratot tartalmazó címkével kell ellátni: „összetett takarmányt előállító engedélyezett létesítménynek szánt takarmány-alapanyag”. A 6. cikk (4) bekezdése alkal- mazandó. 03/19. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 101 9. cikk A Közösségen belüli forgalmazás céljából a kísérőokmányon, a csomagoláson, a tartályon vagy az azokhoz rögzített címkén olvasható szöveget legalább a rendeltetési ország által meghatá- rozott nemzeti nyelven vagy a Közösség hivatalos nyelveinek egyikén fel kell tüntetni. (3) A Bizottság képviselője tervezetet nyújt be a bizottság számára a meghozandó intézkedésekről. A bizottság, az elnöke által az ügy sürgősségére tekintettel megállapított határidőn belül, véleményt nyilvánít a tervezetről. A véleményt a Szerződés 148. cikkének (2) bekezdésében a Tanácsnak a Bizottság javaslata alapján elfogadandó határozataira előírt többséggel kell meghozni. A bizottságban a tagállamok képvise- lőinek szavazatait az említett cikkben meghatározott módon kell súlyozni. Az elnök nem szavazhat. 10. cikk (4) a) A Bizottság a tervezett intézkedéseket elfogadja, ha azok összhangban vannak a bizottság véleményével. A tagállamok biztosítják, hogy a takarmány-alapanyagok forga- lomba hozatalára az ezen irányelvben megállapított rendelkezé- sekkel összefüggő okokból nem alkalmaznak az irányelvben előírtakon kívül egyéb korlátozást. 11. cikk A 14. cikkben megállapított eljárásnak megfelelően: a) a felsorolt takarmány-alapanyagok tekintetében numerikus kódrendszer fogadható el, amelynek alapjául a takarmány- alapanyag eredetére, a felhasznált termékre/melléktermékre, illetve annak feldolgozására és érettségére/minőségére vonat- kozó magyarázó jegyzetek szolgálnak, és amelyek lehetővé teszik a takarmány nemzetközi szintű azonosítását, külö- nösen a megnevezés és a leírás alapján; b) a melléklet a tudományos és műszaki ismeretek fejlődésére való figyelemmel módosítható. b) Ha a tervezett intézkedések nincsenek összhangban a bizottság véleményével, vagy a bizottság nem nyilvání- tott véleményt, a Bizottság a meghozandó intézkedé- sekről haladéktalanul javaslatot terjeszt a Tanács elé. A Tanács minősített többséggel határoz. Ha a javaslatnak a Tanács elé terjesztésétől számított három hónapos határidőn belül a Tanács nem döntött, a javaslatot a Bizottság fogadja el, hacsak a Tanács egyszerű többséggel az ellen nem szavazott. 14. cikk (1) A 70/524/EGK irányelv a következőképpen módosul: a) az „egynemű takarmány” kifejezés helyébe minden esetben a „takarmány-alapanyag” kifejezés lép; 12. cikk b) a 2. cikk f) pontja helyébe a következő szöveg lép: A tagállamok minden szükséges intézkedést megtesznek, hogy biztosítsák az ezen irányelv követelményeinek a forgalmazás során való megfelelésük hatósági ellenőrzését, legalább minta- vétel útján. „f) »takarmány-alapanyagok«: állapotú, természetes friss vagy tartósított, különféle növényi vagy állati eredetű termékek, ezek ipari feldolgozásából származó termékek, valamint szerves vagy szervetlen anyagok, adalékanya- gokkal vagy azok nélkül, amelyeket állatok etetésére szándékoznak akár közvetlenül, akár feldolgozás után, vagy összetett takarmányok előállításához vagy előkeve- rékek vivőanyagaként felhasználni;”; 13. cikk c) a 2. cikk g) pontja helyébe a következő szöveg lép: A Bizottság munkáját a 70/372/EGK (1) tanácsi határo- létrehozott Takarmányok Állandó Bizottsága (a továb- (1) zattal biakban: „bizottság”) segíti. (2) Amennyiben az ebben a cikkben megállapított eljárást kell követni, az elnök – saját kezdeményezésére vagy valamely tagállam képviselőjének kérelmére – haladéktalanul a bizottság elé terjeszti az ügyet. „g) »összetett takarmányok«: teljes értékű vagy kiegészítő szolgáló adalékanyagokkal takarmányok formájában, takarmány-alapanyagok vagy azok nélkül;”. állatok etetésére keverékei, (2) A 74/63/EGK irányelv a következőképpen módosul: (1) HL L 170. , 1970. 8. 3. , 1. o. a) az „egynemű takarmány(ok)” kifejezés helyébe minden esetben a „takarmány-alapanyag(ok)” kifejezés lép; 102 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/19. kötet b) a 2. cikk b) pontja helyébe a következő szöveg lép: 16. cikk „b) »takarmány-alapanyagok«: ezek ipari állapotú, természetes friss vagy tartósított, különféle növényi vagy állati eredetű termékek, származó termékek, valamint szerves vagy szervetlen anyagok, adalékanyagokkal vagy azok nélkül, amelyeket állatok etetésére szándékoznak akár közvetlenül, akár feldol- gozás után, vagy összetett takarmányok előállításához vagy előkeverékek vivőanyagaként felhasználni;”; feldolgozásából c) a 2. cikk h) pontja helyébe a következő szöveg lép: „h) »összetett takarmányok«: teljes értékű vagy kiegészítő szolgáló adalékanyagokkal takarmányok formájában, takarmány-alapanyagok vagy azok nélkül;”; állatok etetésére keverékei, d) a 2. cikk i) pontját el kell hagyni; e) a „nyers- illetve alapanyag(ok)” kifejezés helyébe minden esetben a „takarmány-alapanyag(ok)” kifejezés lép. A 82/471/EGK irányelv 1. cikkének (2) bekezdése a (3) következőképpen módosul: a) a d) pontból az „egynemű és” szavakat el kell hagyni; b) a következő ponttal egészül ki: „g) takarmány-alapanyagok forgalmazása. ”. (4) A 93/74/EGK irányelv a következőképpen módosul: a) Az 5. cikk 8. pontjában az „összetevők” kifejezés helyébe minden esetben a „takarmány-alapanyagok” kifejezés lép; b) A 2. cikk b) pontja helyébe a következő szöveg lép: „b) »összetett takarmány«: takarmányok formájában, takarmány-alapanyagok vagy azok nélkül;”. teljes értékű vagy kiegészítő szolgáló adalékanyagokkal állatok etetésére keveréke, A tagállamok által közölt információk alapján a Bizottság 2001. július 1-je előtt jelentést tesz a Tanácsnak a 6. cikk (1) bekezdésének a) pontja, (2) bekezdése, valamint a (3) bekezdés a) pontjának alkalmazása során nyert tapasztalatokról, szükség esetén megfelelő javaslatokkal együtt. 17. cikk A tagállamok legkésőbb 1998. június 30-ig hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfe- leljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot. Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hiva- talos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg. 18. cikk Az elfogadott rendelkezéseket 1998. július 1-jétől kell alkal- mazni. A tagállamok ugyanakkor megállapítják, hogy azok az 1998. takarmány-alap- anyagok, amelyek nem felelnek meg ennek az irányelvnek, 1999. június 30-ig maradhatnak forgalomban. forgalomba hozott július 1. előtt 19. cikk Ez az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő 20. napon lép hatályba. Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei. 20. cikk Kelt Luxembourgban, 1996. április 29-én. 15. cikk A 77/101/EGK irányelv 1998. július 1-jétől hatályát veszti. a Tanács részéről az elnök W. LUCHETTI 03/19. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 103 MELLÉKLET A. RÉSZ Általános rendelkezések I. MAGYARÁZÓ MEGJEGYZÉSEK 1. A takarmány-alapanyagok felsorolását és megnevezését a B. rész tartalmazza az alábbi kritériumoknak megfe- lelően: – a termék/melléktermék eredete, pl. növényi, állati, ásványi, – a termék/melléktermék felhasznált része, például egész termék, mag, gumó, csont, – a feldolgozási folyamat, amelynek a terméket/mellékterméket alávetették, például hántolás, extrahálás, hőkezelés és/vagy az ennek során keletkező termék/melléktermék, például pehely, korpa, pép, zsír, – a termék/melléktermék érettsége és/vagy minősége, például „alacsony glükozinoláttartalmú”, „magas zsírtar- talmú”, „alacsony cukortartalmú”. 2. A B. részben összeállított lista 12 fejezetből áll. 1. Gabonamagvak, azokból nyert termékek és melléktermékek 2. Olajos magvak és olajtartalmú gyümölcsök, azokból nyert termékek és melléktermékek 3. Hüvelyesek magjai, azokból nyert termékek és melléktermékek 4. Gumók, gyökerek, azokból nyert termékek és melléktermékek 5. Egyéb magvak és gyümölcsök, azokból nyert termékek és melléktermékek 6. Zöldtakarmány és szálastakarmány 7. Egyéb növények, azokból nyert termékek és melléktermékek 8. Tejipari eredetű termékek 9. Szárazföldi állatokból nyert termékek 10. Halak, egyéb tengeri állatok, azokból nyert termékek és melléktermékek 11. Ásványi anyagok 12. Vegyes takarmány-alapanyagok II. A BOTANIKAI TISZTASÁGRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK 1. A B. és a C. részben felsorolt termékek és melléktermékek botanikai tisztasága nem lehet kevesebb, mint 95 %, kivéve ha ettől eltérő szint került megállapításra a B. vagy a C. részben. 2. Botanikai szennyeződésnek minősülnek: a) természetes, de nem káros szennyeződések (szál és szálmaradvány, más kultúrfajok vagy gyomok magvai); b) egyéb olajos magvak vagy olajtartalmú gyümölcsök veszélytelen maradványai, amelyek az előző előállítási folyamatból maradtak, és szintjük nem haladja meg a 0,5 %-ot. 3. A megjelölt értékek az adott állapotban lévő termékek, illetve melléktermékek tömegére vonatkoznak. III. A MEGNEVEZÉSRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK Ha a takarmány-alapanyag megnevezése zárójelbe tett szót vagy szavakat tartalmaz, akkor zárójelbe tett szót, illetve szavakat tetszés szerint fel lehet tüntetni vagy el lehet hagyni, például a szója(bab)olaj szójababolajnak és szója- olajnak egyaránt nevezhető. 104 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/19. kötet IV. A MAGYARÁZÓ JEGYZETRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK Az alábbi magyarázó jegyzet az e melléklet B. és C. részében említett takarmány-alapanyagok előállítása során alkal- mazott főbb eljárásokat sorolja fel. Ha az egyes takarmány-alapanyagok megnevezése a magyarázó jegyzetben foglalt általánosan használt megnevezést vagy minősítést tartalmaz, az alkalmazott eljárásnak összhangban kell lennie az ahhoz fűzött meghatározással. Eljárás Sűrítés Meghatározás Általános használt megnevezés/minősítés Egyes összetevők koncentrációjának növelése víz vagy egyéb alkotórészek eltá- volításával Sűrítmény Hántolás (1) A külső héj eltávolítása gabonaszemről, magról, gyümölcsről, dióféléről és egyéb termésekről Hántolt Szárítás Természetes vagy mesterséges vízelvonás a termék tartósítása céljából Szárított (napon vagy mesterségesen) Extrahálás Bizonyos anyagokból szerves oldószerrel zsírok vagy olajok, illetve vizes oldó- szerrel cukor vagy egyéb vízben oldható alkotórészek kivonása. Szerves oldószer használatakor a keletkező terméknek technikailag oldószertől mentesnek kell lennie Extrahált (olajtartalmú anyag esetén) Melasz, pép (cukrot vagy egyéb vízben oldható termék esetén) komponenst tartalmazó Extrudálás Valamely anyag sajtolónyíláson történő átpréselése, áthajtása vagy áttüremlése. Lásd még puffasztás Extrudált Pelyhesítés Nedves, hőkezelt anyag hengerlése Pehely Lisztőrlés Gabonafélék mechanikai feldolgozása a szemcsenagyság csökkentésére és frakci- ókra (elsősorban liszt, korpa és takarmányliszt) történő szétválasztásának előse- gítésére Liszt, korpa, takarmányliszt Hőkezelés/hevítés foglal magában, Általános fogalom, számos különböző hőkezelési eljárást amelyet meghatározott körülmények között hajtanak végre az anyag táplálóérté- kének vagy szerkezetének módosítása céljából Gőzölt, főtt, puffasztott, hőkezelt Hidrogénezés Olajok és zsírok keményítése olvadáspontjuk növelése céljából Keményített Hidrolízis Préselés Egyszerűbb kémiai összetevőkre történő lebontás megfelelő vizes és esetleg enzimes vagy savas/lúgos kezeléssel Hidrolizált Olajban dús anyagból az olaj/zsír, gyümölcsből vagy egyéb növényi termékből pedig a lé kivonása mechanikai extrakcióval (csigaprés vagy egyéb préstípus) és adott esetben hevítés útján Olajseprő (2)/sajtolt (olajtartalmú anyag esetén) Gyümölcspép, gyümölcstörköly (gyümölcs stb. esetén) Granulátum (pellet) Valamely anyag présgéppel szemcsékké való tömörítése Puffasztott Finomított Keményítő módosítására szolgáló eljárás, amely jelentősen növeli hideg vízben való duzzadóképességét Szennyeződések eltávolítása cukorból, olajból és egyéb természetes anyagokból kémiai vagy fizikai kezeléssel Nedves őrlés Granulálás (pelletálás) Puffasztás Finomítás Csíra, sikér, kemé- nyítő Magvak/gabonaszemek alkotórészeinek mechanikai szétválasztása vízben való áztatás után, esetleg kéndioxid felhasználásával, a keményítő kivonása céljából Csíra, sikér, keményítő (1) A „hántolás” helyébe adott esetben a „héjazás”, „hámozás”, „fejtés” vagy „fosztás” szó lép. (2) Ilyenkor az általánosan használt megnevezés/minősítés a „héjalt”, „hámozott”, „fejtett” vagy „fosztott”. V. A MEGJELÖLT VAGY A B. ÉS A C. RÉSZNEK MEGFELELŐEN FELTÜNTETENDŐ ÉRTÉKEKRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK 1. Eltérő rendelkezés hiányában a megjelölt vagy feltüntetendő értékek a takarmány-alapanyag tömegére vonat- koznak. 03/19. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 105 2. Az irányelv 3. cikkére és 6. cikke (3) bekezdésének b) pontjára is figyelemmel, hacsak az e melléklet B. részében más értéket nem határoznak meg, fel kell tüntetni a takarmány-alapanyag nedvességtartalmát, feltéve hogy meghaladja a takarmány-alapanyag tömegének 14,5 %-át. Amennyiben a nedvességtartalom nem haladja meg a fenti értéket, csak a vásárló külön kérésére kell feltüntetni. 3. Az irányelv 3. cikkére is figyelemmel, hacsak az e melléklet B. részében más értéket nem határoznak meg, fel kell tüntetni a takarmány-alapanyag sósavban oldhatatlan hamutartalmát, feltéve hogy meghaladja a szárazanyag 2,2 %-át. VI. DENATURÁLÓSZEREKRE ÉS KÖTŐANYAGOKRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK Ha az e melléklet B. részének 2. oszlopában, illetve C. részének 1. oszlopában említett termékeket takarmány-alap- anyagok denaturálására vagy kötőanyagaként alkalmazzák, az alábbi adatokat kell megadni: – denaturálószer: a felhasznált termék jellege és mennyisége, – kötőanyag: a felhasznált termék jellege. Kötőanyagok esetében a felhasznált termék mennyisége nem haladhatja meg az össztömeg 3 %-át. VII. A MEGJELÖLT VAGY A B. ÉS A C. RÉSZNEK MEGFELELŐEN FELTÜNTETENDŐ MEGENGEDETT ELTÉRÉSI ÉRTÉ- KEKRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK Amennyiben az irányelv 12. cikkének megfelelően végzett hatósági vizsgálat azt mutatja, hogy valamely takarmány- alapanyag összetétele eltér a feltüntetett összetételtől oly módon, hogy csökkenti annak értékét, a megengedett legnagyobb eltérés a következő: a) nyersfehérje esetében: – 20 % vagy több feltüntetett tartalom esetén 2 egység, – 20 %-nál kevesebb, de 10 %-nál több feltüntetett tartalom esetén a feltüntetett tartalom 10 %-a, – 10 %-nál kevesebb feltüntetett tartalom esetén 1 egység; b) összes cukor, redukáló cukor, szacharóz, laktóz és glükóz (szőlőcukor) esetében: – 20 % vagy több feltüntetett tartalom esetén 2 egység, – 20 %-nál kevesebb, de 5 %-nál több feltüntetett tartalom esetén a feltüntetett tartalom 10 %-a, – 5 %-nál kevesebb feltüntetett tartalom esetén 0,5 egység; c) keményítő és inulin esetében: – 30 % vagy több feltüntetett tartalom esetén 3 egység, – 30 %-nál kevesebb, de 10 %-nál több feltüntetett tartalom esetén a feltüntetett tartalom 10 %-a, – 10 %-nál kevesebb feltüntetett tartalom esetén 1 egység; d) nyersolajok és zsírok esetében: – 15 % vagy több feltüntetett tartalom esetén 1,8 egység, – 15 %-nál kevesebb, de 5 %-nál több feltüntetett tartalom esetén a feltüntetett tartalom 12 %-a, – 5 %-nál kevesebb feltüntetett tartalom esetén 0,6 egység; e) nyersrost esetében: – 14 % vagy több feltüntetett tartalom esetén 2,1 egység, – 14 %-nál kevesebb, de 6 %-nál több feltüntetett tartalom esetén a feltüntetett tartalom 15 %-a, – 6 %-nál kevesebb feltüntetett tartalom esetén 0,9 egység; f) nedvesség és nyershamu esetében: – 10 % vagy több feltüntetett tartalom esetén 1 egység, – 10 %-nál kevesebb, de 5 %-nál több feltüntetett tartalom esetén a feltüntetett tartalom 10 %-a, – 5 %-nál kevesebb feltüntetett tartalom esetén 0,5 egység; 106 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/19. kötet g) összes foszfor, nátrium, kalcium-karbonát, kalcium, magnézium és savszám, valamint petroléterben oldhatatlan anyagok esetében: – 15 % (illetve 15) vagy több feltüntetett tartalom (illetve érték) esetén 1,5 egység, – 15 %-nál (illetve 15-nél) kevesebb, de 2 %-nál (illetve 2-nél) több feltüntetett tartalom (illetve érték) esetén a feltüntetett tartalom (érték) 10 %-a, – 2 %-nál (illetve 2-nél) kevesebb feltüntetett tartalom (illetve érték) esetén 0,2 egység; h) sósavban oldhatatlan hamu és NaCl-ban kifejezett kloridok esetében: – 3 % vagy több feltüntetett tartalom esetén a feltüntetett tartalom 10 %-a, – 3 %-nál kevesebb feltüntetett tartalom esetén 0,3 egység; i) karotin, A-vitamin és xantofil esetében: – a feltüntetett tartalom 30 %-a, j) metionin, lizin és illó nitrogénbázisok esetében: – a feltüntetett tartalom 20 %-a. B. RÉSZ A főbb takarmány-alapanyagok nem kizárólagos listája 1. GABONAMAGVAK, AZOKBÓL NYERT TERMÉKEK ÉS MELLÉKTERMÉKEK Sorszám Megnevezés 1 2 Leírás 3 Kötelezően feltüntetendő adatok 4 1. 01 Zab Az Avena sativa L. és egyéb termesztett zabfajták szemtermése 1. 02 Zabpehely Hántolt, gőzöléssel mennyiségű zabhéjat tartalmazhat feltárt, hengerelt zabszemekből áll. Kis Keményítő 1. 03 Zab-takarmányliszt Rostált, hántolt zab darává és lisztté való feldolgozása során keletkező melléktermék. Főként korpát és némi endospermiumot tartalmaz Nyersrost 1. 04 Zabhéj és -korpa Hántolt zab darává való feldolgozása során keletkező mellék- termék. Főként héjat és korpát tartalmaz Nyersrost 1. 05 Árpa A Hordeum vulgare L. szemtermése 1. 06 Árpa-takarmányliszt Rostált, hántolt árpa árpagyönggyé, darává és lisztté való feldol- gozása során keletkező melléktermék Nyersrost 1. 07 Rizstörmelék Csiszolt vagy fényezett Oryza sativa L. rizs előállítása során keletkező melléktermék. Főként méret alatti és/vagy törött szemekből áll Keményítő 1. 08 Rizskorpa (barna) A hántolt rizs első fényezése során keletkező melléktermék. Főként ezüsthártyát, valamint az aleuronréteg, az endospermium és a csíra szemcséit tartalmazza Nyersrost 1. 09 Rizskorpa (fehér) A hántolt rizs második fényezése során keletkező melléktermék. Főként az aleuronréteg, az endospermium és a csíra szemcséit tartalmazza Nyersrost 03/19. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 107 Sorszám Megnevezés 1 2 1. 10 Rizskorpa, kálcium- karbonát-tartalmú Leírás 3 A hántolt rizs fényezése során keletkező melléktermék. Főként ezüsthártyát, továbbá az aleuronréteg, az endospermium és a csíra szemcséit, valamint kis mennyiségben a feldolgozás során használt kalcium-karbonátot tartalmaz. (A megengedett CaCO3- tartalom legfeljebb 3 %) Kötelezően feltüntetendő adatok 4 Nyersrost 1. 11 Takarmányliszt előfőzött rizsből A hántolt előfőzött rizs fényezése során keletkező melléktermék. Főként ezüsthártyát, továbbá az aleuronréteg, az endospermium és a csíra szemcséit, valamint kis mennyiségben a feldolgozás során használt kalcium-karbonátot (A megengedett CaCO3-tartalom legfeljebb 3 %) tartalmaz. Nyersrost 1. 12 Rizscsírapogácsa Az olajgyártás mellékterméke, amely endospermium- és maghéj- szemcsékkel összetapadt rizscsíra sajtolásakor keletkezik Nyersfehérje Nyerszsír Nyersrost 1. 13 Rizscsíra, extrahált Az olajgyártás mellékterméke, amely endospermium- és maghéj- szemcsékkel összetapadt rizscsíra extrahálásakor keletkezik Nyersfehérje 1. 14 1. 15 1. 16 1. 17 Rizskeményítő Technikailag tiszta rizskeményítő Keményítő Köles Rozs Panicum miliaceum L. szemtermése Secale cereale L. szemtermése Rozs-középtöret Rostált rozsból liszt előállítása során keletkező melléktermék. Főként endospermium-szemcsékből, a külső héj finom törmelé- kéből és némi hulladékszemből áll Nyersrost 1. 18 Rozs-takarmányliszt liszt előállítása során keletkező melléktermék. Rostált rozsból Főként a külső héj törmelékét és a gabonaszem olyan szemcséit tartalmazza, amelyből a rozskorpához viszonyítva kevesebb endospermiumot távolítottak el Nyersrost 1. 19 Rozskorpa Rostált rozsból liszt előállítása során keletkező melléktermék. Főként a külső héj törmelékét és a gabonaszem olyan szemcséit tartalmazza, amelyből az endospermium legnagyobb részét eltá- volították Nyersrost 1. 20 1. 21 Cirok Búza 1. 22 Búza-középtöret Sorghum bicolor (L. ) Moench s. l. szemtermése Triticum aestivum L. , Triticum durum Desf. és egyéb termesztett búzafajok szemtermése Rostált búzából vagy hántolt során keletkező melléktermék. Főként csékből, a külső héj szemből áll liszt előállítása endospermium-szem- finom törmelékéből és némi hulladék- tönkölybúzából Nyersrost 1. 23 Búza-takarmányliszt Rostált búzából vagy hántolt liszt előállítása során keletkező melléktermék. Főként a külső héj törmelékét és a gabonaszem olyan szemcséit tartalmazza, amelyből a búzakor- pához viszonyítva kevesebb endospermiumot távolítottak el tönkölybúzából Nyersrost 1. 24 Búzakorpa (1) Rostált búzából vagy hántolt tönkölyből liszt előállítása során keletkező melléktermék. Főként a külső héj törmelékét és a gabo- naszem olyan szemcséit tartalmazza, amelyből a endospermium legnagyobb részét eltávolították Nyersrost 108 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/19. kötet Sorszám Megnevezés 1 2 1. 25 Búzacsíra Leírás 3 Kötelezően feltüntetendő adatok 4 A búza lisztté őrlésekor keletkező melléktermék, amely főként – hengerelt vagy egyéb – búzacsírából áll, amely tartalmazhat endospermium-szemcséket és a külső héjtöredékét is Nyersfehérje Nyerszsír 1. 26 Búzaglutén Búzakeményítő-gyártás során keletkező szárított melléktermék. Főként a keményítő elválasztása során keletkező sikért tartalmaz Nyersfehérje 1. 27 Búzaglutén takarmány Búzakeményítő-gyártás során keletkező melléktermék. Korpát és sikért tartalmaz, amely dúsítható az áztatófolyadék alkotóré- szeivel és egy kevés csírával is, amelyből kivonták az olajat Nyersfehérje Keményítő 1. 28 Búzakeményítő Technikailag tiszta búzakeményítő Keményítő 1. 29 Tönkölybúza Triticum spelta L. , Triticum dioccum Schrank, Triticum mono- coccum tönkölybúza szemtermése 1. 30 Tritikálé Triticum X Secale hibrid szemtermése 1. 31 Kukorica Zea mays L. szemtermése 1. 32 Kukorica-takarmányliszt liszt vagy dara előállítása során keletkező mellék- Kukoricából termék. Főként a külső héj törmelékét és a gabonaszem olyan szemcséit tartalmazza, amelyből a kukoricakorpához viszonyítva kevesebb endospermiumot távolítottak el Nyersrost 1. 33 Kukoricakorpa Kukoricából liszt vagy dara előállítása során keletkező mellék- termék. Főként a külső héj törmelékét és némi kukoricacsíra-, valamint endospermium-szemcsét tartalmaz Nyersrost 1. 34 Kukoricacsíra pogácsa Az olajgyártás mellékterméke, amelyet a száraz vagy nedves eljá- rással feldolgozott kukoricacsíra sajtolásával nyernek, a csírához endospermium- és maghéjszemcsék tapadhatnak Nyersfehérje Nyerszsír 1. 35 Kukoricacsíra, extrahált Az olajgyártás mellékterméke, amelyet a száraz vagy nedves eljá- rással a csírához endospermium- és maghéjszemcsék tapadhatnak feldolgozott kukoricacsíra extrahálásával nyernek, Nyersfehérje 1. 36 Kukoricaglutén (2) takar- mány Kukoricakeményítő-gyártás keletkező melléktermék. során Korpát és sikért tartalmaz, amely dúsítható az áztatófolyadék alkotórészeivel és egy kevés csírával is, amelyből kivonták az olajat Nyersfehérje Keményítő 1. 37 Kukoricaglutén Kukoricakeményítő-gyártás során keletkező szárított mellék- termék. Főként a keményítő elválasztása során keletkező sikért tartalmaz Nyersfehérje 1. 38 Kukoricakeményítő Technikailag tiszta kukoricakeményítő 1. 39 Előzselatinizált kukoricake- ményítő (3) Hőkezelésnek alávetett kukoricakeményítő, amelynek jelentősen megnőtt a hideg vizes közegben való duzzadóképessége Keményítő 03/19. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 109 Sorszám Megnevezés 1 2 Leírás 3 Kötelezően feltüntetendő adatok 4 1. 40 1. 41 1. 42 1. 43 Malátacsíra A malátakészítés mellékterméke, amely főként kicsírázott gabo- naszemek szárított gyököcskéiből áll Nyersfehérje Sörtörköly, szárított A sörfőzés mellékterméke, amelyet malátázott és nem malátázott gabonaszemek és egyéb keményítőtartalmú termékek maradvá- nyainak szárításával nyernek Nyersfehérje Szesztörköly, szárított A szeszfőzés mellékterméke, amelyet a fermentált gabonaszemek szilárd maradékának szárításával nyernek Nyersfehérje Szesztörköly, sötét, szárí- tott (4) A szeszfőzés mellékterméke, amelyet úgy nyernek, hogy a fermentált gabonaszemekhez az üstmaradékot vagy a bepárolt mosófolyadékot hozzáadják és megszárítják Nyersfehérje (1) Amennyiben finomabb őrlésnek vetik alá, neve kiegészíthető a „finom” jelzővel, vagy egyéb megfelelő megnevezés léphet helyébe. (2) E megnevezés helyébe a „Kukoricatápglutén” megnevezés léphet. (3) E megnevezés helyébe a „Extrudált kukoricakeményítő” megnevezés léphet. (4) E megnevezés helyébe a „Szárított szesztörköly és oldható szeszipari melléktermékek” megnevezés léphet. 2. OLAJOS MAGVAK ÉS OLAJTARTALMÚ GYÜMÖLCSÖK, AZOKBÓL NYERT TERMÉKEK ÉS MELLÉKTERMÉKEK Sorszám Megnevezés 1 2 2. 01 Részben hántolt földimo- gyoró pogácsa Leírás 3 Kötelezően feltüntetendő adatok 4 Az olajgyártás mellékterméke, amelyet a részben hántolt földimo- gyoró (Arachis hypogaea L. és más Arachis-fajok) préselésével nyernek. (A szárazanyagban a maximális nyersrosttartalom 16 %. ) Nyersfehérje Nyerszsír Nyersrost 2. 02 2. 03 2. 04 Részben hántolt földimo- gyoró dara Az olajgyártás mellékterméke, amelyet a részben hántolt földimo- gyoró extrahálásával nyernek. (A szárazanyagban a maximális nyersrost-tartalom 16 %. ) Nyersfehérje Nyersrost Hántolt földimogyoró pogácsa Az olajgyártás mellékterméke, amelyet a hántolt földimogyoró préselésével nyernek Nyersfehérje Nyerszsír Nyersrost Hántolt, extrahált földimo- gyoró dara Az olajgyártás mellékterméke, amelyet a hántolt földimogyoró extrahálásával nyernek Nyersfehérje Nyersrost 2. 05 Repcemag (1) Brassica napus L. ssp. oleifera (Metzg. ) Sinsk. , Brassica napus L. Var. Glauca (Roxb. ) O. E. Schulz és Brassica campestris L. ssp. oleifera (Metzg. ) Sinsk. repcefajok magja. (Minimális botanikai tisztaság 94 %) 2. 06 Repcemag pogácsa (1) Az olajgyártás mellékterméke, amelyet repcemag préselésével nyertek. (Minimális botanikai tisztaság 94 %) Nyersfehérje Nyerszsír Nyersrost 2. 07 Extrahált repcemag dara (1) Az olajgyártás mellékterméke, amelyet a repcemag extrahálásával Nyersfehérje nyernek. (Minimális botanikai tisztaság 94 %) 110 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/19. kötet Sorszám Megnevezés 1 2 Leírás 3 Kötelezően feltüntetendő adatok 4 2. 08 Repcemaghéj Repcemag hajalása során keletkező melléktermék Nyersrost 2. 09 Részben hántolt, extrahált pórsáfrány-mag Az olajgyártás mellékterméke, amelyet a pórsáfrány (Carthamus tinctorius L. ) részben hajalt magva extrahálásával nyernek Nyersfehérje Nyersrost 2. 10 Kopra pogácsa Az olajgyártás mellékterméke, amelyet a kókuszpálma (Cocos nucifera L. ) termésének száraz magfehérjéjét és a külső burkát (tegument) kipréselve nyernek Nyersfehérje Nyerszsír Nyersrost 2. 11 Extrahált kopradara Az olajgyártás mellékterméke, amelyet a kókuszpálma termé- sének száraz magfehérjéjét és külső burkát (tegument) extrahálva nyernek Nyersfehérje 2. 12 Pálmamag pogácsa Az olajgyártás mellékterméke, amelyet a kemény héjat lehetőség szerint eltávolítva az alábbi pálmafajok termésének kipréselésével nyernek: Elaeis guineensis Jacq. , Corozo oleifera (HBK) L. H. Bailey, (Elaeis melanococca auct. ) Nyersfehérje Nyerszsír Nyersrost 2. 13 Extrahált pálmamagdara Az olajgyártás mellékterméke, amelyet a kemény héjat lehetőség szerint a pálmafajok termésének extrahálásával nyernek eltávolítva Nyersfehérje Nyersrost 2. 14 Szója(bab), hőkezelt Megfelelő hőkezelésnek alávetett szójabab (Glycine max. L. Merr. ) 2. 15 2. 16 2. 17 Extrahált, hőkezelt szója(- bab)dara Az olajgyártás mellékterméke, amelyet szójababból extrakcióval és megfelelő hőkezeléssel nyernek. (A szárazanyagban a maxi- mális nyersrost-tartalom 8 %) Nyersfehérje Hántolt, extrahált, hőkezelt szója(bab) dara Az olajgyártás mellékterméke, amelyet hántolt extrakcióval és megfelelő hőkezeléssel nyernek szójababból Nyersfehérje Nyersrost Szója(bab)-fehérje-koncent- rátum Hántolt, extrahált szójababból nyert termék Nyersfehérje 2. 18 Szója(bab)olaj Szójababból nyert olaj 2. 19 Szója(bab)héj Szójabab hántolása során keletkező melléktermék Nyersrost 2. 20 Gyapotmag A gyapot (Gossypium ssp. ) magja, amelyből eltávolították a rosta- nyagot Nyersfehérje Nyerszsír Nyersrost 2. 21 Részben hántolt, extrahált gyapotmagdara Az olajgyártás mellékterméke, amelyet a rostjaitól és héjának egy részétől megtisztított gyapotmag extrahálásával nyernek. (A szárazanyagban a maximális nyersrost-tartalom 22,5 %) Nyersfehérje Nyersrost 2. 22 Gyapotmag pogácsa Az olajgyártás mellékterméke, amelyet a rostjaitól megtisztított gyapotmag préselésével nyernek Nyersfehérje Nyerszsír Nyersrost 03/19. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 111 Sorszám Megnevezés 1 2 2. 23 Nigermag pogácsa Leírás 3 Kötelezően feltüntetendő adatok 4 Az olajgyártás mellékterméke, amelyet a Guizotia abyssinica (L. F. ) Cass. magjának préselésével nyernek. (Sósavban oldhatatlan hamu: max. 3,4 %) Nyersfehérje Nyerszsír Nyersrost 2. 24 2. 25 2. 26 2. 27 2. 28 2. 29 2. 30 Napraforgómag A Helianthus annuus L. magja Extrahált napraforgómag Az olajgyártás mellékterméke, amelyet a napraforgómag extrahá- lásával nyernek Nyersfehérje Részben hajalt, extrahált napraforgómag Az olajgyártás mellékterméke, amelyet a héjától részben megtisz- tított napraforgómag extrahálásával nyernek. (A szárazanyagban a maximális nyersrost tartalom 27,5 %) Nyersfehérje Nyersrost Lenmag Lenmag pogácsa A Linum usitatissimum L. magja. 93 %) (Minimális botanikai tisztaság Az olajgyártás mellékterméke, amelyet nyernek. (Minimális botanikai tisztaság 93 %) lenmag kipréselésével Extrahált lenmagdara Az olajgyártás mellékterméke, amelyet nyernek. (Minimális botanikai tisztaság 93 %) lenmag extrahálásával Nyersfehérje Nyerszsír Nyersrost Nyersfehérje Olajbogyópép Az olajgyártás mellékterméke, amelyet a magrészektől lehetőség szerint megfosztott olajbogyó (Olea europea L. ) extrahálásával nyernek Nyersfehérje Nyersrost 2. 31 Szezámmag pogácsa Az olajgyártás mellékterméke, (Sesamum indicum L. ) magjának kipréselésével nyernek. (Sósavban oldhatatlan hamu: max. 5 %) amelyet a szezám növény 2. 32 Részben hántolt, extrahált kakaóbab Az olajgyártás mellékterméke, amelyet a szárított és pörkölt, héjától részben megtisztított kakaóbab (Theobroma cacao L. ) extra- hálásával nyernek Nyersfehérje Nyerszsír Nyersrost Nyersfehérje (1) Adott esetben a megnevezés kiegészíthető az „alacsony glükozinoláttartalmú” megjelöléssel. Az „alacsony glükozinoláttartalom” alatt a közösségi joganyag szerinti meghatározást kell érteni. 3. HÜVELYESEK MAGJAI, AZOKBÓL NYERT TERMÉKEK ÉS MELLÉKTERMÉKEK Sorszám Megnevezés 1 2 Leírás 3 Kötelezően feltüntetendő adatok 4 3. 01 Csicseriborsó A Cicer arietinum L. magja 3. 02 Extrahált guar dara A Cyamopsis tetragonoloba (L. ) Taub. magjából nyert nyák kivo- nása során keletkező melléktermék Nyersfehérje 3. 03 Ervil Az Ervum ervilia L. magja 3. 04 Lednek (1) A Lathyrus sativus L. megfelelő hőkezelésnek alávetett magja 112 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/19. kötet Sorszám Megnevezés 1 2 Leírás 3 Kötelezően feltüntetendő adatok 4 3. 05 3. 06 3. 07 3. 08 3. 09 3. 10 3. 11 3. 12 3. 13 Lencse A Lens culinaris a. o. Medik magja Édes csillagfürt A Lupinus spp. magja, kis keserűmag-tartalommal. Hőkezelt bab A Phaseolus vagy Vigna spp. magja, amelyet a toxikus lektinek elpusztítása céljából megfelelő hőkezelésnek vetettek alá Borsó A Pisum spp. magja Borsó-takarmányliszt A borsóliszt előállítása során keletkező melléktermék. Főként sziklevélrészeket és kisebb mértékben héjat tartalmaz Nyersfehérje Nyersrost Borsókorpa Lóbab A borsódara előállítása során keletkező melléktermék. Főként a borsó hántolása és tisztítása során eltávolított héjat tartalmazza Nyersrost A Vicia faba L. ssp. faba var. equina Pers. és var. minuta (Alef) Mansf. magja Egyvirágú bükköny A Vicia monanthos Desf. magja Bükköny A Vicia sativa L. var. sativa és más fajták magja (1) A hőkezelés jellegére tett utalással minősíteni kell a megnevezést. 4. GUMÓK, GYÖKEREK, AZOKBÓL NYERT TERMÉKEK ÉS MELLÉKTERMÉKEK Sorszám Megnevezés 1 2 Leírás 3 4. 01 (Cukor)répaszelet (szárított) A cukorgyártás mellékterméke, amely cukorrépa (Beta vulgaris L. ssp. vulgaris var. altissima Doell. ) extrahált és szárított szeleteit tartalmazza. (Sósavban oldhatatlan hamu: a szárazanyag maximum 3,5 %-a) Kötelezően feltüntetendő adatok 4 Összes cukor, szacharózban kife- jezve 4. 02 (Cukor)répamelasz A répacukor gyártásakor vagy finomításakor összegyűlt szirup- maradékból álló melléktermék. (Maximális nedvességtartalom: 25 %) Összes cukor, szacharózban kife- jezve 4. 03 (Cukor)répaszelet, melasz- tartalmú A cukorgyártás mellékterméke, amely melasszal kiegészített száraz cukorrépaszeletekből áll Összes cukor, szacharózban kife- jezve 4. 04 (Cukor)répaseprő Alkohol, élesztő, citromsav és egyéb szerves anyagok előállítása során a cukorrépamelasz fermentációját követően keletkező melléktermék Nyersfehérje 4. 05 (Répa) cukor (1) Cukorrépából kivont cukor Szacharóz 03/19. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 113 Sorszám Megnevezés 1 2 Leírás 3 Kötelezően feltüntetendő adatok 4 4. 06 4. 07 4. 08 4. 09 4. 10 4. 11 Édesburgonya (batáta) Az Ipomoea batatas (L. ) Poir gumója, a külső megjelenéstől függet- lenül Keményítő Manióka A Manhiot esculenta Crantz gyökere, a külső megjelenéstől függet- lenül Keményítő Maniókakeményítő, puffasztott Maniókagyökérből előállított és megfelelő hőkezeléssel jelentősen megnőtt térfogatú keményítő Keményítő Burgonyapép Burgonyából (Solanum tuberosum L. ) kivont keményítő előállítása során keletkező melléktermék Burgonyakeményítő Technikailag tiszta keményítő Burgonyafehérje A keményítőgyártás szárított mellékterméke, amely főként a keményítő elválasztása után kinyert fehérjeanyagokból áll Keményítő Nyersfehérje (1) E megnevezés helyébe a „szacharóz” megnevezés léphet. 5. EGYÉB MAGVAK ÉS GYÜMÖLCSÖK, AZOKBÓL NYERT TERMÉKEK ÉS MELLÉKTERMÉKEK Sorszám Megnevezés 1 2 5. 01 Szentjánoskenyér hüvelye Citrustörköly Almatörköly Leírás 3 Kötelezően feltüntetendő adatok 4 A szentjánoskenyérfa (Ceratonia seliqua L. ) száraz termésének összezúzásával nyert termék, miután a hüvelyből kifejtették a babszemeket Nyersrost Citrusfélék (Citrus spp. ) gyümölcséből levének kipréselése során keletkező melléktermék Nyersrost Alma (Malus spp. ) levének kipréselése során keletkező mellék- termék Nyersrost Paradicsomtörköly Paradicsom (Solanum lycopersicum Karst. ) levének kipréselése során keletkező melléktermék Nyersrost Szőlőtörköly Extrahált szőlőmag A szőlőfeldolgozás mellékterméke, amely a szőlő (Vitis vinifera L. ) levének kipréselése során keletkezik Nyersrost A szőlőfeldolgozás mellékterméke, amely gyakorlatilag egyéb alkotórészektől mentes szőlőszemeket kifejletlen, tartalmaz extrahált Nyersrost 5. 02 5. 03 5. 04 5. 05 5. 06 114 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/19. kötet 6. ZÖLDTAKARMÁNY ÉS SZÁLASTAKARMÁNY Sorszám Megnevezés 1 2 6. 01 Lucernaliszt (1) Leírás 3 Kötelezően feltüntetendő adatok 4 Zsenge lucerna (Medicago sativa L. és Medicago var. Martyn) szárí- tásával és őrlésével nyert termék (Minimális botanikai tisztaság 80 %) (Sósavban oldhatatlan hamu: max. 3,4 %) Nyersfehérje Nyersrost 6. 02 6. 03 6. 04 6. 05 6. 06 6. 07 Lucernapép A lucerna levének kipréselése során keletkező, szárított mellék- termék Nyersfehérje Lucernafehérje- koncent- rátum A lucerna préslé frakcióinak mesterséges szárításával nyert termék, amelyet centrifugáltak és hőkezeltek, hogy a fehérjét kicsapják Karotin Nyersfehérje Lóhereliszt (1) Fiatal lóhere (Trifolium spp. ) szárításával és őrlésével nyert termék (Minimális botanikai tisztaság 80 %) Nyersfehérje Nyersrost Fűliszt (1) Fiatal takarmánynövények szárításával és őrlésével nyert termék Nyersfehérje Nyersrost Búzaszalma Búzaszalma Gabonaszalma, kezelt (2) Gabonaszalmából megfelelő kezeléssel nyert termék Nyersfehérje Nem fehérjeeredetű nitrogén, ha ammóniával kezelt Nátrium, ha NaOH-val kezelt (1) A „liszt” helyébe a „granulátum/pellet” megnevezés léphet. A megnevezés kiegészíthető a szárítás módjával. (2) Az alkalmazott kémiai kezelés jellegére történő utalással minősíteni kell a megnevezést. 7. EGYÉB NÖVÉNYEK, AZOKBÓL NYERT TERMÉKEK ÉS MELLÉKTERMÉKEK Sorszám Megnevezés 1 2 7. 01 (Cukor)nádmelasz Leírás 3 A cukornádból (Saccharum officinarum L. ) kivont cukor gyártá- sakor vagy finomításakor összegyűlt szirupmaradékból álló melléktermék (Maximális nedvességtartalom: 25 %) Kötelezően feltüntetendő adatok 4 Összes cukor, szacharózban kife- jezve 7. 02 (Cukor)nádseprő Alkohol, élesztő, citromsav és egyéb szerves anyagok előállítása során a nádmelasz fermentációját követően keletkező mellék- termék Nyersfehérje 7. 03 7. 04 (Nád)cukor (1) Cukornádból kivont cukor Tengerimoszat-liszt A tengerimoszat, főként barna moszat szárításával és aprításával nyert termék. A jódtartalom csökkentése érdekében ez a termék átmosható Szacharóz Nyershamu (1) E megnevezés helyébe a „szacharóz” megnevezés léphet. 03/19. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 115 8. TEJIPARI EREDETŰ TERMÉKEK Sorszám Megnevezés 1 2 Leírás 3 Kötelezően feltüntetendő adatok 4 8. 01 8. 02 8. 03 8. 04 8. 05 8. 06 8. 07 Sovány tejpor Nagyrészt zsírtalanított tej szárításával nyert termék Nyersfehérje Írópor Vajköpülés után visszamaradó folyadék szárításával nyert termék Nyersfehérje Nyerszsír Laktóz Tejsavópor Sajt, túró és kazein előállítása vagy hasonló eljárások után vissza- maradó folyadék szárításával nyert termék Nyersfehérje Laktóz Alacsony cukortartalmú tejsavópor Olyan tejsavó szárításával nyert termék, amelyből kivonták a laktóz egy részét Nyersfehérje Laktóz Tejsavófehérje-por (1) Tejsavóból vagy tejből kémiai vagy fizikai kezeléssel kivont fehérje-összetevők szárításával nyert termék Nyersfehérje Kazeinpor Sovány tejből vagy íróból savval vagy oltóval kicsapott kazein szárításával nyert termék Nyersfehérje Laktózpor Tejből vagy tejsavóból tisztítással és szárítással elválasztott cukor Laktóz (1) E megnevezés helyébe a „tejalbumin-por” megnevezés léphet. 9. SZÁRAZFÖLDI ÁLLATOKBÓL NYERT TERMÉKEK Sorszám Megnevezés 1 2 9. 01 Húsliszt (1) Leírás 3 Kötelezően feltüntetendő adatok 4 szárítás és darálás útján nyert Melegvérű szárazföldi állatok testének egészéből vagy egyes részeiből hőkezelés, termék, amelyből a zsírt részben kivonhatták vagy fizikai úton eltávolít- hatták. A termék lényegében nem tartalmazhat patát, szarvat, sörtét, szőrt és tollat, sem az emésztőrendszer tartalmát (A szárazanyagban a minimális nyersfehérje-tartalom: 50 %) (Sósavban oldhatatlan hamu: max. 2,2 %) Nyersfehérje Nyerszsír Nyershamu 9. 02 Húsos csontliszt (1) Melegvérű szárazföldi állatok testének egészéből vagy egyes termék, részeiből hőkezelés, amelyből a zsírt részben kivonhatták vagy fizikai úton eltávolít- hatták. A termék lényegében nem tartalmazhat patát, szarvat, sörtét, szőrt és tollat, sem az emésztőrendszer tartalmát szárítás és darálás útján nyert Nyersfehérje Nyerszsír Nyershamu 9. 03 Csontliszt Melegvérű szárazföldi állatok csontjának hőkezelése, szárítása és finomőrlése útján nyert termék, amelyből a zsír nagy részét kivonhatták vagy fizikai úton eltávolíthatták. A termék lénye- gében nem tartalmazhat patát, szarvat, sörtét, szőrt és tollat, sem az emésztőrendszer tartalmát Nyersfehérje Nyershamu 116 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/19. kötet Sorszám Megnevezés 1 2 Leírás 3 Kötelezően feltüntetendő adatok 4 9. 04 9. 05 9. 06 9. 07 9. 08 Töpörtyű Faggyú és egyéb kivont vagy fizikai úton eltávolított állati zsír feldolgozása során visszamaradó termék Nyersfehérje Nyerszsír Baromfi vágóhídi fehérje- liszt (1) Vágóhídi baromfihulladékból darálással termék. Lényegében nem tartalmazhat tollat (Sósavban oldhatatlan hamu: max. 3,3 %) és szárítással nyert Hidrolizált toll-liszt Baromfitoll hidrolízisével, szárításával és őrlésével nyert termék (Sósavban oldhatatlan hamu: max. 3,4 %) Nyersfehérje Nyerszsír Nyershamu Nyersfehérje Vérliszt Levágott melegvérű állatok vérének szárításával készült termék. Lényegében nem tartalmazhat idegen anyagot Nyersfehérje Állati zsír Melegvérű szárazföldi állatok zsírjából álló termék (1) Ha a termék szárazanyagra számított zsírtartalma a 13 %-ot meghaladja, „magas zsírtartalmú” terméknek kell nevezni. 10. HALAK, EGYÉB TENGERI ÁLLATOK, AZOKBÓL NYERT TERMÉKEK ÉS MELLÉKTERMÉKEK Sorszám Megnevezés 1 2 10. 01 Halliszt (1) 10. 02 Sűrített halpréslé Leírás 3 Kötelezően feltüntetendő adatok 4 A haltest egészének vagy egyes részeinek feldolgozásával nyert termék, amelyből az olaj egy részét kivonhatták és amelybe hal- préslét pótolhattak vissza (Sósavban oldhatatlan hamu: max. 2,2 %) Nyersfehérje Nyerszsír Nyershamu folyadékból álló stabilizált Halliszt előállítása során kipréselt termék, amelyből a halolaj nagy részét és a víztartalom egy részét kivonták Nyersfehérje 10. 03 10. 04 Halolaj Halból nyert olaj Finomított, keményített halolaj Halból nyert, finomítási eljárásnak alávetett és hidrogénezett olaj Jódszám (1) Ha a termék szárazanyagra számított nyersfehérje-tartalma a 75 %-ot meghaladja, „magas fehérjetartalmú” terméknek lehet nevezni. 03/19. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 117 11. ÁSVÁNYI ANYAGOK Sorszám Megnevezés 1 2 11. 01 Kalcium-karbonát (1) Leírás 3 Kötelezően feltüntetendő adatok 4 Kalcium-karbonát források, pl. mészkő, osztriga- vagy kagylóhéj őrlésével, vagy savas oldatból való kicsapatásával nyert termék (Sósavban oldhatatlan hamutartalom: max. 5 %) Kalcium Sósavban oldhatatlan hamu 11. 02 11. 03 11. 04 11. 05 11. 06 Kalcium- és magnézium- karbonát Mésztartalmú tengeri alga (Maerl) Kalcium-karbonát és magnézium-karbonát természetes elegye Kalcium Magnézium Természetes eredetű, mésztartalmú algákból nyert termék, őrölt vagy granulált (Sósavban oldhatatlan hamutartalom: max. 5 %) Kalcium Sósavban oldhatatlan hamu Magnéziumoxid Technikailag tiszta magnéziumoxid (MgO) Kovaföld Természetes magnézium-szulfát (MgSO4·H2O)· Magnézium Magnézium Dikalcium-foszfát (2) Csontokból vagy szervetlen forrásokból nyert precipitált kalcium- monohidrogén-foszfát (CaHPO4·H2O)· Kalcium Teljes foszfor 11. 07 Mono-dikalcium-foszfát Vegyiparilag tartalmaz dikalcium-foszfátot és monokalcium-foszfátot előállított egyenlő termék, amely arányban 11. 08 Fluortalanított nyers foszfát Tisztított őrlésével nyert termék és megfelelően defluorizált természetes foszfátok Teljes foszfor Kalcium Teljes foszfor Kalcium 11. 09 Enyvtelenített csontliszt Enyvtelenített, sterilizált és őrölt csontok, amelyekből eltávolí- tották a zsírt Teljes foszfor Kalcium 11. 10 Monokalcium-foszfát Technikailag [Ca(H2PO4)2·H2O]· tiszta kalcium-foszfát/bis (dihidrogénfoszfát) 11. 11 Kalcium-magnézium- foszfát Technikailag tiszta kalcium-magnéziumfoszfát 11. 12 Mono-ammónium-foszfát Technikailag tiszta mono-ammóniumfoszfát (NH4H2PO4)· Teljes foszfor Kalcium Magnézium Teljes foszfor Teljes nitrogén Teljes foszfor 11. 13 Nátrium-klorid (1) Technikailag tiszta nátrium-klorid vagy természetes NaCl-forrás, pl. (ásványi-) illetve (tengeri) só őrlésével készült termék Nátrium 11. 14 Magnézium-propionát Technikailag tiszta magnézium-propionát Magnézium (1) A forrás jellege feltüntethető kiegészítésképpen a névben, vagy felválthatja azt. (2) A megnevezés tartalmazhatja az előállítási eljárást. 118 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/19. kötet 12. VEGYES TAKARMÁNY-ALAPANYAGOK Sorszám Megnevezés 1 2 Leírás 3 12. 01 Sütő- és tésztaipari hulladék Kétszersült, keksz, kenyér vagy száraztészta gyártása során keletkező melléktermék 12. 02 Édesipari hulladék Csokoládé, cukorka és egyéb édességek gyártása során keletkező melléktermék 12. 03 Zsírsavak Állati vagy növényi eredetű zsírok és olajok lúgos oldattal vagy vízgőz-desztillációval során keletkező melléktermék történő savtalanítása 12. 04 Zsírsavak sói (1) Zsírsavak kalciummal, nátriummal vagy kálium-hidroxiddal való elszappanosítása során keletkező termék Kötelezően feltüntetendő adatok 4 Keményítő Összes cukor, jezve Keményítő Összes cukor, jezve Nyerszsír szacharózban kife- szacharózban kife- Nyerszsír Kalcium (vagy nátrium vagy kálium adott esetben) (1) A megnevezést ki lehet egészíteni a keletkezett só megjelölésével. C. RÉSZ A listában nem szereplő takarmány-alapanyagok egyes összetevőinek feltüntetésére vonatkozó rendelkezések Az irányelv 5. cikke (1) bekezdésének d) pontjával összhangban, az e melléklet B. részében foglalt listában nem szereplő takarmány-alapanyagok forgalmazása során fel kell tüntetni az alábbi táblázat második oszlopában megjelölt összetevők tartalmát. A csoport, amelyhez a takarmány-alapanyag tartozik Kötelezően feltüntetendő adatok 1 2 Gabonamagvak Gabonamagvak termékei és melléktermékei Olajos magvak, olajtartalmú gyümölcsök Olajos magvak olajtartalmú gyümölcsök termékei és melléktermékei Hüvelyesek magvai Hüvelyesek magvainak termékei és melléktermékei Gumók, gyökerek Gumók, gyökerek termékei és melléktermékei A cukorrépa-feldolgozóipar termékei és melléktermékei Keményítő, ha > 20 % Nyersfehérje, ha > 10 % Nyerszsír, ha > 5 % Nyersrost Nyersfehérje Nyerszsír, ha > 5 % Nyersrost Nyersfehérje Nyersrost Keményítő Nyersrost Nyersrost Összes cukor, szacharózban kifejezve 03/19. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 119 A csoport, amelyhez a takarmány-alapanyag tartozik Kötelezően feltüntetendő adatok 1 2 Egyéb magvak és gyümölcsök termékei és melléktermékei Zöldtakarmány és szálastakarmány Egyéb növények, ezek termékei és melléktermékei A cukornád-feldolgozóipar termékei és melléktermékei Tejipari eredetű termékek Magas laktóztartalmú tejtermékek Szárazföldi állatokból nyert termékek Halak, egyéb tengeri állatok, ezek termékei és melléktermékei Nyersfehérje Nyersrost Nyersfehérje Nyersrost Nyersfehérje Nyersrost Nyersfehérje Nyersrost Összes cukor, szacharózban kifejezve Nyersfehérje Nyersfehérje Laktóz Nyersfehérje, ha > 10 % Nyerszsír, ha > 5 % Nyersfehérje, ha > 10 % Nyerszsír, ha > 5 % Ásványi anyagok A releváns ásványi anyagok Vegyes takarmány-alapanyagok Nyersfehérje, ha > 10 % Nyersrost Nyerszsír, ha > 10 % Keményítő, ha > 30 % Összes cukor, szacharózban kifejezve, ha > 10 %


title: Direktiva Sveta 96/26/ES z dne 29. aprila 1996 o dovoljenju za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika v tovornem in potniškem prometu ter o medsebojnem priznavanju diplom, spričeval in drugih dokazil o formalnih kvalifikacijah za olajšanje uresničevanja pravic teh prevoznikov do ustanavljanja prevoznih podjetij v domačem in mednarodnem prometu

eurovoc_concepts:
access to a profession
carriage of goods
carriage of passengers
carrier
recognition of diplomas
right of establishment
road transport

formats: html pdf print

text: 06/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 285 31996L0026 L 124/1 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI 23. 5. 1996 DIREKTIVA SVETA 96/26/ES z dne 29. aprila 1996 o dovoljenju za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika v tovornem in potniškem prometu ter o medsebojnem priznavanju diplom, spričeval in drugih dokazil o formalnih kvalifikacijah za olajšanje uresničevanja pravic teh prevoznikov do ustanavljanja prevoznih podjetij v domačem in mednarodnem prometu SVET EVROPSKE UNIJE JE ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 75 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije (1), ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora (2), ob ravnanju v skladu s postopkom, navedenim v členu 189c Pogodbe (3), ker so bile Direktiva Sveta 74/561/EGS z dne 12. novembra 1974 o dovoljenju za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika v domačem in mednarodnem tovornem prometu (4), Direktiva Sveta 74/562/EGS z dne 12. novembra 1974 o dovoljenju za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika v domačem in med- narodnem potniškem prometu (5) in Direktiva Sveta 77/796/EGS z dne 12. decembra 1977 o medsebojnem priznavanju diplom, (1) UL C 286, 14. 11. 1990, str. 4 ter spremembe in dopolnila, poslani 16. decembra 1993. (2) UL C 339, 31. 12. 1991, str. 5 in UL C 295, 22. 10. 1994, str. 30. (3) Mnenje Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 1991 (UL C 13, 20. 1. 1992, str. 443) in z dne 20. aprila 1994 (UL C 128, 9. 5. 1994, str. 136), enotno stališče Sveta z dne 8. decembra 1995 (UL C 356, 30. 12. 1995) dne odločba 28. marca 1996 (še neobjavljena v Uradnem listu). Evropskega parlamenta in z (4) UL L 308, 19. 11. 1974, str. 18. Direktiva, kot je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) št. 3572/90 (UL L 353, 17. 12. 1990, str. 12). (5) UL L 308, 19. 11. 1974, str. 23. Direktiva, kot je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) št. 3572/90 (UL L 353, 17. 12. 1990, str. 12). spričeval in drugih dokazil o formalnih kvalifikacijah cestnih pre- voznikov blaga in potnikov, skupaj z ukrepi za učinkovitejše spodbujanje teh prevoznikov pri uveljavljanju pravice do ustanav- ljanja sedeža (6), ob številnih priložnostih bistveno spremenjene in ker naj bodo navedene direktive zaradi smotrnosti in jasnosti združene v enem besedilu; ker je organizacija prometnega trga eden bistvenih dejavnikov pri izvajanju enotne prometne politike, določene v Pogodbi; ker bi sprejetje ukrepov za usklajevanje pogojev za dovoljenja za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika v tovornem in potni- škem prometu (v nadaljnjem besedilu „cestni prevoznik“) utegnilo podpirati dejansko uveljavljanje pravice do svobodnega poslova- nja teh prevoznikov; ker je treba predvideti uvedbo enotnih pravil za dovoljenje za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika v domačem in med- narodnem prometu, da bi prevoznikom zagotovili boljšo uspo- sobljenost in tako prispevali k racionalizaciji trga, izboljšanju kakovosti opravljenih storitev v interesu uporabnikov, prevozni- kov in gospodarstva kot celote ter k večji varnosti na cesti; ker naj zato pravila za dovoljenje za opravljanje dejavnosti cest- nega prevoznika zajemajo dober ugled, finančni položaj in stro- kovno usposobljenost prevoznikov; ker vseeno v ta enotna pravila ni treba vključiti nekaterih vrst pre- voza z omejenim gospodarskim pomenom; ker se od 1. januarja 1993 dostop do trga v čezmejnem cestnem tovornem prometu upravlja s sistemom dovoljenj Skupnosti, ki se izdajajo na podlagi kakovostnih meril; (6) UL L 334, 24. 12. 1977, str. 37. Direktiva, kot je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 89/438/EGS (UL L 212, 22. 7. 1989, str. 101), in popravek (UL L 298, 17. 10. 1989, str. 31). 286 SL Uradni list Evropske unije 06/Zv. 2 ker je treba glede zahteve po dobrem ugledu za učinkovito preoblikovanje trga dovoliti opravljanje dejavnosti cestnega pre- voznika pod enotnimi pogoji kandidatu, ki ni bil obsojen za hujša kazniva dejanja, skupaj s prekrški poslovne narave, ki ni bil raz- glašen za neprimernega za opravljanje te dejavnosti in izpolnjuje predpise, ki se uporabljajo za opravljanje dejavnosti cestnega pre- voznika; ker je zaradi zahteve po primernem finančnem položaju treba predpisati določena merila, ki jih morajo izpolnjevati cestni prevozniki, predvsem za zagotovitev enakopravne obravnave podjetij v različnih državah članicah; ker bi bilo zaradi dobrega ugleda in finančnega položaja primerno priznati ustrezne dokumente, ki jih izda pristojni organ v državi, iz katere cestni prevoznik izhaja ali prihaja, kot zadosten dokaz za dovoljenje za opravljanje zadevnih dejavnosti v državi članici gostiteljici; ker je glede zahteve po strokovni usposobljenosti priporočljivo določiti, da kandidat za cestnega prevoznika dokaže to usposob- ljenost z opravljanjem pisnega izpita, vendar lahko države članice izvzamejo kandidata iz opravljanja tega izpita, če dokaže, da ima dovolj praktičnih izkušenj; ker mora država članica gostiteljica glede zahteve po strokovni usposobljenosti kot zadostni dokaz priznati spričevala, izdana v skladu z določbami Skupnosti o dovoljenju za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika; ker naj bodo za uporabo te direktive izdane določbe za sistem medsebojne pomoči med državami članicami; 2. V tej direktivi pomeni: — „poklicna dejavnost cestnega prevoznika v tovornem prometu“ dejavnost vsakega podjetja, ki prevaža blago za najem ali plačilo, bodisi s samostojnim motornim vozilom ali s kombinacijo vozil, — „poslovanje cestnega prevoznika v potniškem prometu“ pomeni dejavnost vsakega podjetja, ki z motornimi vozili, in opremljenimi tako, da so primerna za konstruiranimi prevoz več kot devet oseb — skupaj z voznikom — in pred- videna v ta namen, opravlja storitve v potniškem prometu za javnost ali za določene skupine uporabnikov, storitve pa pla- čajo osebe, ki prevoz uporabljajo, ali organizator prevoza, — „podjetje“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki ustvarja dobiček ali ne, vsako združenje ali skupino oseb, ki nista pravni osebi, ki ustvarjata dobiček ali ne, ali vsak uradni organ, ki je pravna oseba ali je odvisen od organa, ki je pravna oseba. Člen 2 1. Ta direktiva se ne uporablja za podjetja, ki opravljajo dejavnost cestnega prevoznika z vozili, katerih največja dovoljena masa ne presega 3,5 tone ali dovoljena skupna masa natovorjenega vozila ne presega 6 ton. Države članice lahko zmanjšajo navedene ome- jitve za vse ali nekatere vrste prevozov. ker ta direktiva ne sme vplivati na obveznosti držav članic glede skrajnih rokov za uresničevanje ali uporabo direktiv, določenih v delu B Priloge II, 2. Države članice lahko po posvetovanju s Komisijo iz uporabe vseh ali nekaterih določb te direktive izvzamejo podjetja za cestni prevoz, ki so vključena samo v domači tovorni promet in imajo na prometni trg samo manjši vpliv zaradi: SPREJEL NASLEDNJO DIREKTIVO: NASLOV I — narave blaga, ki se prevaža, ali — kratke razdalje prevozov. Dovoljenje za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika V nepredvidenih okoliščinah lahko države članice odobrijo začasno izvzetje do zaključka posvetovanj s Komisijo. Člen 1 1. Dovoljenje za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika v tovornem ali potniškem prometu se ureja z določbami, ki so jih sprejele države članice v skladu s skupnimi pravili iz te direktive. 3. Države članice lahko po posvetovanju s Komisijo iz uporabe vseh ali nekaterih določb te direktive izvzamejo podjetja, vklju- čena samo v nekatere vrste storitev v potniškem prometu za nekomercialne namene, ali podjetja, katerih glavna dejavnost ni 06/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 287 cestni prevoz potnikov, če imajo njihovi prevozi le manjši vpliv na prometni trg. — plačilnih pogojih in pogojih zaposlovanja v tem poklicu, ali Člen 3 — cestnem tovornem ali potniškem prometu, kot je primerno, zlasti pravil v zvezi s časom vožnje in počitka voznikov, masami in dimenzijami gospodarskih vozil, varnostjo v cestnem prometu in varnostjo vozil. 1. Podjetja, ki želijo opravljati dejavnost cestnega prevoza, morajo: (a) imeti dober ugled; (b) imeti ustrezen finančni položaj; V primerih, navedenih pod (a), (b) in (c), ostane zahteva po dobrem ugledu neizpolnjena do povrnitve ugleda oziroma spre- jetja vsakega drugega ukrepa z enakovrednim učinkom v skladu z ustreznimi nacionalnimi predpisi. (c) izpolnjevati pogoj glede strokovne usposobljenosti. 3. (a) Ustrezen finančni položaj pomeni, da ima podjetje dovolj finančnih sredstev za zagotavljanje primernega zagona in pravilnega upravljanja podjetja. Če je prosilec fizična oseba in ne izpolnjuje zahteve iz (c), mu lahko pristojni organi vseeno dovolijo opravljati dejavnosti cest- nega prevoznika, če pri navedenih organih imenuje drugo osebo, ki izpolnjuje zahtevi iz (a) in (c) in bo nepretrgano in dejansko opravljala prevoze za podjetja. Če prosilec ni fizična oseba: — morajo zahtevo iz (a) izpolnjevati oseba ali osebe, ki bodo nepretrgano in dejansko opravljale prevoze za podjetje. Države članice lahko zahtevajo, da tudi druge osebe v podjetju izpolnjujejo to zahtevo, — zahtevo iz (c) morajo izpolnjevati oseba ali osebe iz prve alinee. 2. Države članice določijo pogoje, ki jih morajo izpolnjevati pod- jetja, ustanovljena na njihovem ozemlju, da bi izpolnila zahtevo o dobrem ugledu. Predpišejo, da ta zahteva ni izpolnjena oziroma ni več izpolnjena, če so bile fizična oseba ali fizične osebe, ki morajo izpolnjevati pogoje iz odstavka 1: (a) obsojene za hujša kazniva dejanja, vključno s prekrškom poslovne narave; (b) Za namene ocenjevanja finančnega položaja mora pris- tojni organ upoštevati: zaključne račune podjetja, če obsta- jajo; razpoložljiva sredstva, skupaj z gotovino v banki ter možnostmi limita in kreditiranja, vsa sredstva, skupaj z nepremičninami, ki so na voljo za zagotovitev poroštva za podjetje; stroške, skupaj z nabavnimi stroški in naplačilom za vozila, prostore, obrate in opremo, ter obratni kapital. (c) Kapital in rezerve, ki jih ima podjetje na voljo, morajo znašati vsaj: — 3 000 ekujev za uporabljeno vozilo, ali — 150 ekujev na tono največje dovoljene mase za pri- klopna vozila, ki jih uporablja podjetje, ali — 150 ekujev na sedež potniških vozil, ki jih uporablja podjetje, odvisno od tega, kateri znesek je manjši. Države članice lahko prevozna podjetja, ki opravljajo svoje dejavnosti samo na domačem trgu, izvzamejo iz prvega pododstavka. (b) na podlagi vseh veljavnih pravil razglašene za neprimerne za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika; (c) so bile obsojene za hujše, večkratne kršitve veljavnih pravil o: (d) Za namene točk (a), (b) in (c) lahko pristojni organ sprejme kot dokazilo finančnega položaja potrdilo ali zagotovilo banke ali druge ustrezne institucije. Tako potrdilo ali zago- tovilo sta lahko dana v obliki bančne garancije ali na drug podoben način. 288 SL Uradni list Evropske unije 06/Zv. 2 (e) Točke (b), (c) in (d) se uporabljajo samo za podjetja, kate- rim je država članica v skladu z nacionalnimi predpisi dovolila, da lahko od 1. januarja 1990 opravljajo dejavnosti cestnega prevoznika. — 1. januarjem 1986 v Španiji in na Portugalskem, — 3. oktobrom 1989 na ozemlju bivše Nemške demokratične republike, 4. Pogoj glede strokovne usposobljenosti zajema sposobnosti, ki jih prosilec dokaže z opravljanjem pisnega izpita, ki je lahko v obliki preizkusa z izbiranjem pravilnega odgovora, ki ga organi- zira oblast ali organ, ki ga država članica v ta namen imenuje, in zajema predmete, naštete v Prilogi I. po nacionalnih pravilih države članice pooblaščena za opravlja- nje dejavnosti cestnega prevoznika v domačem in/ali mednarod- nem tovornem ali potniškem prometu, kot je primerno, so izvzeta iz zahteve za predložitev dokaza o izpolnjevanju določb iz člena 3. Države članice lahko iz opravljanja izpita izvzamejo kandidate za cestne prevoznike, ki predložijo dokazilo, da imajo vsaj pet let praktičnih izkušenj v prevoznem podjetju na ravni upravljanja. Države članice lahko imetnike določenih višješolskih diplom ali diplom tehničnih šol, ki dokazujejo solidno znanje predmetov, naštetih v Prilogi I, oprostijo opravljanja izpita iz predmetov, ki jih sami določijo, zajetih v diplomah. Kot dokazilo strokovne usposobljenosti je treba predložiti spriče- valo, ki ga izda telo ali organ iz prvega pododstavka. Člen 4 Države članice določijo okoliščine, v katerih lahko cestno prevozniško podjetje ne glede na člen 3(1) začasno obratuje za obdobje največ enega leta, s podaljšanjem za največ šest mesecev, v ustrezno utemeljenih posebnih primerih, ob smrti ali fizični ali pravni nesposobnosti fizične osebe, ki opravlja poklic cestnega prevoznika, ali fizične osebe, ki izpolnjuje zahteve člena 3(1)(a) in (c). Pristojni organi v državah članicah lahko izjemoma in v nekaterih posebnih primerih dokončno pooblastijo osebo, ki ne izpolnjuje zahteve o strokovni usposobljenosti iz člena 3(1)(c), da upravlja prevozno podjetje, če ima taka oseba vsaj triletne praktične izkušnje z vsakodnevnim upravljanjem podjetja. 2. Vendar so morale tiste fizične osebe, ki so po: — 31. decembru 1974 in pred 1. januarjem 1978 v Belgiji, na Danskem, v Nemčiji, Franciji, na Irskem, v Italiji, Luksem- burgu, na Nizozemskem in v Združenem kraljestvu, — 31. decembru 1980 in pred 1. januarjem 1984 v Grčiji, — 31. decembru 1982 in pred 1. januarjem 1986 v Španiji in na Portugalskem, — 2. oktobru 1989 in pred 1. januarjem 1992 na ozemlju bivše Nemške demokratične republike, bile: — pooblaščene za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika v tovornem ali potniškem prometu, kot je primerno, brez pred- ložitve dokazila o strokovni usposobljenosti v skladu z držav- nimi predpisi, ali — imenovane za dejansko in stalno opravljanje prevozov za podjetje, izpolnjevati pogoj glede strokovne usposobljenosti iz člena 3 (4) pred: — 1. januarjem 1980 v Belgiji, na Danskem, v Nemčiji, Franciji, na Irskem, v Italiji, Luksemburgu, na Nizozemskem in v Zdru- ženem kraljestvu, — 1. januarjem 1986 v Grčiji, — 1. januarjem 1988 v Španiji in na Portugalskem, Člen 5 — 1. julijem 1992 na ozemlju bivše Nemške demokratične republike. Enaka zahteva velja v primeru iz tretjega pododstavka člena 3(1). 1. Podjetja, ki predložijo dokaz, da so bila pred: — 1. januarjem 1978 v Belgiji, na Danskem, v Nemčiji, Franciji, na Irskem, v Italiji, Luksemburgu, na Nizozemskem in v Zdru- ženem kraljestvu, — 1. januarjem 1984 v Grčiji, Člen 6 1. V odločitvah, ki jih sprejmejo pristojni organi držav članic v skladu z ukrepi, sprejetimi na podlagi te direktive in imajo za posledico zavrnitev vloge za pridobitev dovoljenja za opravljanje 06/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 289 dejavnosti cestnega prevoznika, se navedejo utemeljeni razlogi odločitev. 2. Države članice poskrbijo za to, da pristojni organi umaknejo pooblastilo za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika, če ugo- tovijo, da pogoji iz člena 3 (1) (a), (b) ali (c) niso več izpolnjeni. V tem primeru zagotovijo dovolj časa za imenovanje namestnika. 3. Glede na odločitve, navedene v odstavkih 1 in 2, države čla- nice poskrbijo, da so podjetja, ki jih zajema ta direktiva, sposobna braniti svoje interese z ustreznimi sredstvi. Člen 7 1. Kadar cestni prevozniki nerezidenti storijo hujše prekrške ali manjše, ponavljajoče se prekrške proti pravilom, ki urejajo bodisi tovorni bodisi potniški cestni promet, kot je primerno, in uteg- nejo povzročiti odvzem dovoljenja za opravljanje dejavnosti cest- nega prevoznika, države članice pošljejo državi članici, na katere ozemlju ima cestni prevoznik svoj sedež, vse informacije, ki jih imajo v zvezi s temi izrečenimi prekrški in denarnimi kaznimi. 2. Če država članica odvzame dovoljenje za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika v mednarodnem prometu, o tem obvesti Komisijo, ki pošlje drugim zadevnim državam članicam potrebne informacije. 3. Države članice si pri uporabi te direktive medsebojno pomagajo. predhodnega stečaja izpis iz kazenske evidence, če tega ni, pa ena- kovreden dokument, ki ga izda pristojni sodni ali upravni organ v državi, iz katere cestni prevoznik izhaja ali prihaja, ki izkazuje izpolnitev teh zahtev. 3. Kadar država članica gostiteljica za svoje državljane uvede določene zahteve glede dobrega ugleda in dokazila o izpolnitvi teh zahtev ni mogoče dobiti z dokumentom iz odstavka 2, ta država odobri kot zadostno dokazilo za državljane drugih držav članic potrdilo, ki ga izstavi pristojni sodni ali upravni organ v državi, iz katere izhaja ali prihaja tuji državljan, z navedbo, da so bile zadevne zahteve izpolnjene. Taka potrdila se nanašajo na posebna dejstva, ki so za državo gostiteljico pomembna. 4. Če država, iz katere tuji državljan izhaja ali prihaja, ne izda dokumenta, ki se zahteva v skladu z odstavkoma 2 in 3, se lahko ta dokument nadomesti z izjavo pod prisego ali s slovesno izjavo zadevne osebe pred pristojnim sodnim ali upravnim organom, ali kadar je to primerno, pred notarjem v državi, iz katere ta oseba izhaja ali prihaja. Tak organ ali notar izda potrdilo, s katerim sodno potrjuje verodostojnost izjave pod prisego ali slovesne izjave. Oseba lahko pred pristojnim strokovnim organom v isti državi tudi izjavi, da še ni bila v stečaju. 5. Ne sprejmejo se dokumenti, izdani v skladu z odstavkoma 2 in 3, če so predloženi več kot tri mesece po datumu izdaje. Ta pogoj velja tudi za izjave iz odstavka 4. NASLOV II Člen 9 Medsebojno priznavanje diplom, spričeval in drugih dokazil o formalnih kvalifikacijah Člen 8 1. Države članice v zvezi z dejavnostmi iz te direktive ukrepajo, kakor to določa ta direktiva glede ustanavljanja fizičnih oseb in podjetij iz naslova I splošnega programa o odpravi omejitev svo- bode ustanavljanja (1). 2. Brez vpliva na odstavka 3 in 4 država članica gostiteljica za pridobitev dovoljenja za opravljanje dejavnosti cestnega prevo- znika sprejme kot zadosten dokaz o dobrem ugledu ali neobstoju (1) UL 2, 15. 1. 1962, str. 36/62. 1. Če se v državi članici gostiteljici zahteva potrdilo, ki dokazuje finančni položaj, ta država sprejme ustrezna potrdila, ki jih izdajo iz katere izhaja ali prihaja tuji državljan, ali banke v državi, drugifinančni organi, ki jih ta država imenuje, kot enakovredna potrdilom, izdanim na njenem ozemlju. 2. Če država članica za svoje državljane uvede določene zahteve glede finančnega položaja in če dokazil o izpolnitvi takih zahtev ni mogoče dobiti iz dokumenta, navedenega v odstavku 1, država članica kot zadosten dokaz za državljane iz drugih držav članic sprejme potrdilo, ki ga je izdal pristojni upravni organ v državi, iz katere izhaja ali prihaja tuji državljan, z navedbo, da so bile zadevne zahteve izpolnjene. Tako potrdilo se nanaša na posebna, za državo gostiteljico pomembna dejstva. 290 SL Uradni list Evropske unije 06/Zv. 2 Člen 10 1. Od 1. januarja 1990 države članice kot zadostno dokazilo o strokovni usposobljenosti priznajo spričevala, navedena v četrtem pododstavku člena 3(4), ki jih je izdala druga država članica. 2. Za podjetja, ki so bila pooblaščena v Grčiji pred 1. januarjem 1981 ali v drugih državah članicah pred 1. januarjem 1975, po državnih pravilih za opravljanje dejavnosti cestnega prevo- znika v domačem in/ali mednarodnem tovornem ali potniškem prometu, in če so zadevna podjetja, družbe ali firme v smislu člena 58 Pogodbe, države članice kot zadostni dokaz o strokovni usposobljenosti sprejmejo potrdila, v katerih je navedeno, da je zadevna dejavnost v državi članici dejansko potekala tri leta. Ta dejavnost ni smela prenehati več kot pet let pred datumom predložitve potrdila. Kadar gre za pravno osebo, se potrdilo, ki navaja, da je ta oseba dejavnost dejansko izvajala, izda za eno od fizičnih oseb, ki je dejansko pristojna za prevozne dejavnosti podjetja. gibanju delavcev v Skupnosti (1) kot zaposleni opravljajo dejavnosti cestnega prevoznika v tovornem in potniškem prometu. Člen 13 1. Države članice po posvetovanju s Komisijo najkasneje do datumov, naštetih v delu B Priloge II, sprejmejo ukrepe, ki so potrebni za izpolnitev določb te direktive. 2. Države članice sporočijo Komisiji besedilo določb nacionalnih predpisov, ki jih sprejmejo na področju, zajetem v tej direktivi. Člen 14 3. Spričevala, izdana cestnim prevoznikom pred 1. januarjem 1990 kot dokazilo njihove strokovne usposobljenosti po določ- bah, ki veljajo do tega datuma, se upoštevajo kot enakovredna potrdilom, izdanim po določbah te direktive. Direktive, naštete v delu A Priloge II, se s to direktivo razveljavijo brez vpliva na obveznosti držav članic glede časovnih rokov za izvajanje ali uporabo, določenih v delu B Priloge II. Sklicevanja na razveljavljene direktive pomenijo sklicevanja na to direktivo in se razumejo v skladu s korelacijsko preglednico, navedeno v Prilogi III. NASLOV III Končne določbe Člen 11 Države članice imenujejo organe in telesa, pristojne za izdajanje dokumentov iz členov 8(2) in 9 ter spričevala iz člena 10(2). O tem nemudoma obvestijo druge države članice in Komisijo. Člen 12 Členi od 8 do 11 se uporabljajo za državljane držav članic, ki po Uredbi Sveta (EGS) št. 1612/68 z dne 15. oktobra 1968 o prostem Člen 15 Ta direktiva je naslovljena na države članice. V Luxembourgu, 29. aprila 1996 Za Svet Predsednik W. LUCHETTI (1) UL L 257, 19. 10. 1968, str. 2. Uredba, kot je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) št. 2434/92 (UL L 245, 26. 8. 1992, str. 1). 06/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 291 PRILOGA I SEZNAM PREDMETOV IZ ČLENA 3(4) Znanje, ki ga je treba upoštevati za uradno priznanje strokovne usposobljenosti, mora zajemati vsaj spodaj naštete predmete. Predmeti morajo biti podrobno opisani, pripraviti ali odobriti pa jih morajo pristojni državni organi. Sestavljeni morajo biti tako, da jih razumejo ljudje, katerih izobrazba ustreza stopnji izobrazbe, ki jo navadno dose- žejo ljudje v starosti, ko končajo šolanje. A. PREDMETI, KI JIH MORAJO OBVLADATI CESTNI PREVOZNIKI, KI ŽELIJO OPRAVLJATI IZKLJUČNO DOMAČE PREVOZE Pravo Elementi civilnega, gospodarskega, socialnega in fiskalnega prava, ki so potrebni za opravljanje poklica, s poseb- nim poudarkom na naslednjih področjih: — splošne pogodbe, — pogodbe o prevoznih storitvah s posebnim poudarkom na odgovornosti prevoznika (narava in omejitve), — gospodarske družbe, — poslovne knjige, — pravila, ki urejajo delo, socialno varstvo, — davčni sistemi. 1. Cestni prevoznik v tovornem prometu (a) Poslovno in finančno vodenje podjetja — načini plačila in financiranja, — izračunavanje stroškov, — pogoji za oblikovanje cen in opravljanje cestnih prevozov, — poslovni računi, — zavarovanje, — fakturiranje, — prevozni zastopniki, — tehnike vodenja, — trženje. (b) Dostop do trga — določbe, ki se nanašajo na začetek in nadaljevanje opravljanja poklica, — prevozna dokumentacija. (c) Tehnični standardi in vidiki obratovanja — masa in dimenzije vozil, — izbira vozil, — homologacija vozil in registracija, — standardi za vzdrževanje vozil, — nakladanje in razkladanje vozil, — prevoz nevarnih snovi, — prevoz živil, — ustrezni koncepti za varstvo okolja pri uporabi in vzdrževanju motornih vozil. 292 SL Uradni list Evropske unije 06/Zv. 2 (d) Varnost v cestnem prometu — zakoni, predpisi in upravne določbe, ki veljajo za promet, — prometna varnost, — preprečevanje nesreč in postopek v primeru nesreče. 2. Cestni prevoznik v potniškem prometu (a) Poslovno in finančno vodenje podjetja — načini plačil in financiranja, — izračunavanje stroškov, — sistem voznin, cene in pogoji za opravljanje prevozov, — poslovni računi, — zavarovanje, — fakture, — potovalne agencije, — tehnike upravljanja, — trženje. (b) Urejanje storitev v cestnem potniškem prometu — ureditev prevoznih storitev in prometnih načrtov, — pogoji za izpolnjevanje storitev za potnike, — določbe glede dovoljenja za začetek in nadaljevanje opravljanja dejavnosti, — prevozna dokumentacija. (c) Tehnični standardi in vidiki obratovanja — izbira vozil, — homologacija in registracija, — standardi za vzdrževanje vozil, — ustrezni koncepti za varstvo okolja pri uporabi in vzdrževanju motornih vozil. (d) Varnost v cestnem prometu — zakoni, predpisi in upravne določbe, ki veljajo v prometu, — prometna varnost, — geografsko poznavanje rut, — preprečevanje nesreč in postopek v primeru nesreče. B. PREDMETI, KI JIH MORAJO OBVLADATI CESTNI PREVOZNIKI, KI ŽELIJO OPRAVLJATI MEDNARODNI PROMET Pravo — predmeti, ki so našteti pod A, kot je primerno, — določbe, ki se uporabljajo bodisi za cestni prevoz blaga in potnikov po cesti, kot je primerno, med državami članicami in med Skupnostjo in državami nečlanicami, ki izhajajo iz domače zakonodaje, standardov Skup- nosti, mednarodnih konvencij in sporazumov, — carinski postopki in druge formalnosti, povezane s prometnim nadzorom, — glavni prometni predpisi v državah članicah. 06/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 293 PRILOGA II DEL A RAZVELJAVLJENE DIREKTIVE (navedeno v členu 14) — Direktiva 74/561/EGS — Direktiva 74/562/EGS — Direktiva 77/796/EGS in njihove nadaljnje spremembe in dopolnila: — Direktiva 80/1178/EGS — Direktiva 80/1179/EGS — Direktiva 80/1180/EGS — Direktiva 85/578/EGS — Direktiva 85/579/EGS — Direktiva 89/438/EGS — Uredba (EGS) št. 3572/90: samo člena 1 in 2 DEL B Direktive Skrajni rok za izvajanje in uporabo 74/561/EGS (UL L 308, 19. 11. 1974, str. 18) 80/1178/EGS (UL L 350, 23. 12. 1980, str. 41) 85/578/EGS (UL L 372, 31. 12. 1985, str. 34) 89/438/EGS (UL L 212, 22. 7. 1989, str. 101) 74/562/EGS (UL L 308, 19. 11. 1974, str. 23) 80/1179/EGS (UL L 350, 23. 12. 1980, str. 42) 85/579/EGS (UL L 372, 31. 12. 1985, str. 35) 89/438/EGS (UL L 212, 22. 7. 1989, str. 101) 77/796/EGS (UL L 334, 24. 12. 1977, str. 37) 80/1180/EGS (UL L 350, 23. 12. 1980, str. 43) 89/438/EGS (UL L 212, 22. 7. 1989, str. 101) 1. januar 1977 1. januar 1978 1. januar 1981 1. januar 1986 1. januar 1990 1. januar 1977 1. januar 1978 1. januar 1981 1. januar 1986 1. januar 1990 1. januar 1979 1. januar 1981 1. januar 1990 294 SL Uradni list Evropske unije 06/Zv. 2 PRILOGA III KORELACIJSKA TABELA Direktiva 74/561/EGS Direktiva 74/562/EGS Direktiva 89/438/EGS Direktiva 77/796/EGS Člen 1(1) Člen 1(1) Člen 1(2) prva alinea – – Člen 1(2) prva alinea Člen 1(2) druga alinea Člen 1(2) druga alinea Člen 2(1), (2) – Člen 3 Člen 4 Člen 5 Člen 6 Člen 6a Člen 7 – – – – Člen 1(3) Člen 2 Člen 3 Člen 4 Člen 5 Člen 5a Člen 6 – – – Člen 8 Člen 7 Člen 1(1) Člen 3 Člen 4 Člen 5(1) Člen 5(2) Člen 6 Člen 1(2) Člen 4 Člen 5 Ta direktiva Člen 1(1) Člen 1(2) prva alinea Člen 1(2) druga alinea Člen 1(2) tretja alinea Člen 2(1), (2) Člen 2(3) Člen 3 Člen 4 Člen 5 Člen 6 Člen 7 – Člen 8(1) Člen 8(2) Člen 9 Člen 10(1) Člen 10(2) Člen 10 (3) Člen 11 Člen 12 Člen 13 Člen 14 Člen 15 Priloga točka A. 1 Priloga točka A. 1 Priloga I točka A (Pravo) Priloga točka A. 2, 3, 4, 5 – – Priloga točka A. 2, 3, 4, 5 Priloga točka B Priloga točka B – – – – – – – – – – – – Priloga Itočka A. 1 (a), (b), (c), (d) Priloga I točka A. 2 (a), (b), (c), (d) Priloga I točka B Priloga II Del A Priloga II Del B Priloga III