title: Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Gruusia vaheline partnerlus- ja koostööleping

eurovoc_concepts:
Georgia
cooperation agreement (EU)
cooperation policy
economic development

formats: html pdf print

text: 11/55. kd ET Euroopa Liidu Teataja 3 21999A0804(01) L 205/3 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 4. 8. 1999 Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Gruusia vaheline PARTNERLUS- JA KOOSTÖÖLEPING (*) BELGIA KUNINGRIIK, TAANI KUNINGRIIK, SAKSAMAA LIITVABARIIK, KREEKA VABARIIK, HISPAANIA KUNINGRIIK, PRANTSUSE VABARIIK, IIRIMAA, ITAALIA VABARIIK, LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK, MADALMAADE KUNINGRIIK, AUSTRIA VABARIIK, PORTUGALI VABARIIK, SOOME VABARIIK, ROOTSI KUNINGRIIK, SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK, kes on Euroopa Ühenduse asutamislepingu, Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu osalised, edaspidi “liikmesriigid”, ning EUROOPA ÜHENDUS, EUROOPA SÖE- JA TERASEÜHENDUS JA EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUS, edaspidi “ühendus”, ühelt poolt ja GRUUSIA teiselt poolt, ARVESTADES ühenduse ja selle liikmesriikide ning Gruusia vahelisi sidemeid ja nende ühiseid väärtusi, TÕDEDES, et ühendus ja Gruusia soovivad neid sidemeid tugevdada ning panna aluse partnerlusele ja koostööle, mis tugevdaksid ja laiendaksid suhteid, mis on loodud varem, eelkõige 18. detsembril 1989 sõlmitud Euroopa Majandusühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning Nõukogude Sotsialistlike Vabariikide Liidu vahelise kaubandust ning kaubandus- ja majanduskoostööd käsitleva lepinguga, (*) Euroopa Liidu 11 ametlikus keeles (hispaania, taani, saksa, kreeka, inglise, prantsuse, itaalia, hollandi, portugali, soome, rootsi) koostatud leping avaldati Euroopa Liidu Teatajas L 205, 4. 8. 1999, lk 3. Tšehhi-, eesti-, läti-, leedu-, ungari-, malta-, poola-, slovaki- ja sloveenikeelsed versioonid on avaldatud käesolevas 2004. aasta eriväljaandes. 4 ET Euroopa Liidu Teataja 11/55. kd ARVESTADES ühenduse ja selle liikmesriikide ning Gruusia tahet tugevdada poliitilisi ja majanduslikke vabadusi, mis ongi partnerluse põhialus, ARVESTADES lepinguosaliste tahet edendada nii rahvusvahelist rahu ja julgeolekut kui ka vaidluste rahumeelset lahendamist ning teha selleks koostööd Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni ja Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) raames, ARVESTADES ühenduse ja selle liikmesriikide ning Gruusia vankumatut tahet rakendada täiel määral kõiki Euroopa Julgeoleku- ja Koostöökonverentsi Bonni majanduskoostöökohtumise dokumendi, Pariisi uue Euroopa harta, CSCE 1992. aasta Helsingi dokumendi “Muutuste esitatavad väljakutsed” põhimõtteid ja sätteid ning muid OSCE põhidokumente, lõppdokumentide, CSCE lõppakti, Madridi järelkohtumiste ja Viini (CSCE) TÕDEDES siinkohal, et Gruusia sõltumatuse, suveräänsuse ja territoriaalse terviklikkuse toetamine aitab kaasa rahu ja stabiilsuse tagamisele Euroopas, OLLES VEENDUNUD, kui tähtis on õigusriigi põhimõtte ja inimõiguste, eelkõige rahvusvähemuste inimõiguste austamine, ja vabade ja demokraatlike valimiste sisseseadmine ning majanduse piirangutest vabastamine mitmeparteilise süsteemi turumajanduse saavutamiseks, ja tunnustades Gruusia pingutusi nendel põhimõtetel rajanevate poliitika- ja majandussüsteemide loomisel, USKUDES, et käesoleva partnerlus- ja koostöölepingu täielik rakendamine eeldab ja toetab Gruusia poliitika, majanduse ja õiguse ümberkujundamise jätkumist ja lõpuleviimist ning koostööks vajalike tingimuste loomist, eeskätt CSCE Bonni kohtumise järeldusi silmas pidades, SOOVIDES heaolu ja stabiilsuse suurendamiseks selles piirkonnas ergutada käesoleva lepinguga hõlmatud valdkondades piirkondlikku koostööd naaberriikidega ja eelkõige algatusi, mille eesmärk on soodustada koostööd ja vastastikust usaldust Taga-Kaukaasia sõltumatute riikide ja teiste naaberriikide vahel, SOOVIDES alustada ja arendada korrapärast poliitilist dialoogi vastastikust huvi pakkuvates kahepoolsetes, piirkondlikes ja rahvusvahelistes küsimustes, TUNNUSTADES JA TOETADES Gruusia soovi seada sisse tihe koostöö Euroopa institutsioonidega, ARVESTADES vajadust soodustada investeeringuid Gruusiasse, kaasa arvatud energeetikasektorisse, ja seoses sellega tähtsust, mida ühendus ja selle liikmesriigid omistavad energiatoodete võrdsetele transiidi- ja eksporditingimustele; kinnitades ühenduse ja selle liikmesriikide ning Gruusia ühinemist Euroopa energiahartaga ning energiakasutuse tõhusust ja sellega seotud keskkonnaküsimusi käsitleva energiaharta lepingu ja energiaharta protokolli täielikku rakendamist, VÕTTES ARVESSE ühenduse valmisolekut pakkuda vajaduse korral majanduskoostööd ja tehnilist abi, PIDADES SILMAS lepingu kasulikkust, sest see soodustab Gruusia ning Euroopa ja selle lähipiirkondade laiema koostööruumi järkjärgulist vastastikust lähenemist ning Gruusia järkjärgulist ühinemist avatud rahvusvahelise süsteemiga, ARVESTADES lepinguosaliste kohustust liberaliseerida kaubandus Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) eeskirjade kohaselt, OLLES TEADLIK vajadusest parandada äritegevust ja investeeringuid mõjutavaid tingimusi ning äriühingute asutamise, tööjõu, teenuste osutamise ja kapitali liikumisega seotud tingimusi, OLLES VEENDUNUD, et käesolev leping loob uued tingimused lepinguosaliste vahelisteks majandussuheteks ning eelkõige kaubanduse ja investeerimise arenguks, mis on majanduse ümberkorraldamisel ja tehnoloogia ajakohastamisel hädavajalik, SOOVIDES alustada keskkonnakaitse alal tihedat koostööd, võttes arvesse lepinguosaliste omavahelist sõltuvust selles valdkonnas, 11/55. kd ET Euroopa Liidu Teataja 5 TUNNISTADES, et ebaseadusliku sisserände vältimine ja kontrollimine on käesoleva lepingu üks põhieesmärke, SOOVIDES alustada kultuurikoostööd ja parandada teabevahetust, ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES. Artikkel 1 Käesolevaga pannakse alus partnerlusele ühelt poolt ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahel. Selle partnerluse eesmärgid on järgmised: — luua sobiv raamistik lepinguosaliste vahelisele poliitilisele dialoogile, mis võimaldab arendada poliitilisi suhteid, — toetada Gruusia pingutusi oma demokraatia tugevdamisel, majanduse arendamisel ja turumajandusele ülemineku lõpuleviimisel, — edendada lepinguosaliste vahel kaubandust, soodustada nende majanduse püsivat arengut, investeerimist ja üksmeelseid majandussuhteid, et seeläbi — panna alus õigus-, majandus-, sotsiaal-, rahandus-, mittesõjalisele teadus- ja tehnoloogia- ning kultuurikoostööle. I JAOTIS ÜLDPÕHIMÕTTED Artikkel 2 Demokraatia, rahvusvahelise õiguse põhimõtete ja eelkõige Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirjas, Helsingi lõppaktis ja Pariisi uue Euroopa hartas määratletud inimõiguste ning turumajanduse põhimõtete, sealhulgas Euroopa Julgeoleku- ja Koostöökonverentsi Bonni kohtumise dokumentides avaldatud põhimõtete austamine on lepinguosaliste sise- ja välispoliitika alus ning partnerluse ja käesoleva lepingu oluline osa. Artikkel 3 Lepinguosalised leiavad, et nende heaolu ja stabiilsuse tagamiseks peaksid Nõukogude Sotsialistlike Vabariikide Liidu lagunemisel tekkinud uued sõltumatud riigid, edaspidi “sõltumatud riigid”, jätkama ja arendama omavahelist koostööd Helsingi lõppakti põhimõtete ning rahvusvahelise õiguse kohaselt ja heanaaberlike suhete vaimus, ja püüavad seda protsessi igati soodustada. Artikkel 4 Vajaduse korral vaatavad lepinguosalised läbi Gruusia muutunud olud, eelkõige need, mis on seotud sealsete majandustingimuste ja turumajandusele orienteeritud majandusreformide elluviimisega. Koostöönõukogu võib anda lepinguosalistele soovitusi käesoleva lepingu iga osa edasiarendamise kohta, pidades silmas kõnealuseid olusid. 6 ET Euroopa Liidu Teataja 11/55. kd II JAOTIS POLIITILINE DIALOOG Artikkel 5 Artikkel 6 Lepinguosalised alustavad korrapärast poliitilist dialoogi, mida nad kavatsevad arendada ja süvendada. See täiendab ja tugevdab ühenduse ja Gruusia vastastikust lähenemist, toetab Gruusias toi- muvaid poliitika ja majanduse muutusi ning soodustab uute koos- töövormide loomist. Poliitiline dialoog — tugevdab Gruusia sidemeid ühenduse ja selle liikmesriikide ning seeläbi kõikide demokraatlike riikidega. Käesoleva lepingu abil saavutatav majanduslik lähenemine tihendab poliitilisi suhteid, Ministrite tasandil toimub poliitiline dialoog artikliga 81 asutatud koostöönõukogus ja vastastikusel kokkuleppel ka mujal. Artikkel 7 Lepinguosalised kasutavad poliitiliseks dialoogiks ka muid võima- lusi ja vahendeid, eelkõige järgmisi: — korrapärased kohtumised kõrgemate ametnike tasandil ühelt poolt ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Gruu- sia esindajate vahel, — toob kaasa seisukohtade olulise ühtlustumise vastastikust huvi pakkuvates rahvusvahelistes küsimustes, mis suurendab julge- olekut ja stabiilsust selles piirkonnas ja edendab Taga- Kaukaasia sõltumatute riikide edasist arengut, — lepinguosaliste vaheliste diplomaatiliste kanalite täielik kasu- tamine, sealhulgas asjakohased kahe- ja mitmepoolsed side- med, näiteks kohtumised Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni ja OSCE raames ja mujal, — näeb ette, et lepinguosalised püüavad teha koostööd Euroopa stabiilsuse ja julgeoleku tugevdamise, demokraatia põhimõ- tete järgimise, inimõiguste, eelkõige rahvusvähemuste inim- õiguste austamise ja edendamise vallas ning peavad vajaduse korral asjakohastes küsimustes nõu. Selline dialoog võib toimuda piirkondlikul tasandil, et aidata kaasa piirkondlike vastuolude lahendamisele ja pingete leevendamisele. — kõik muud vahendid, sealhulgas võimalikud ekspertide koh- tumised, mis soodustaksid selle dialoogi süvendamist ja aren- damist. Artikkel 8 Parlamendi loodavas parlamentaarses koostöökomitees. tasandil toimub poliitiline dialoog artikliga 86 III JAOTIS KAUBAVAHETUS Artikkel 9 — eeskirjad, mis käsitlevad kaupade müüki, ostu, vedu, turusta- mist ja kasutamist siseturul. 1. Kõikides valdkondades kohtlevad lepinguosalised teineteist enamsoodustuskorras järgmistes küsimustes: 2. Lõike 1 sätteid ei kohaldata — impordi- ja ekspordimaksud ja tollimaksud, kaasa arvatud nende tollimaksude ja maksude kogumise kord, — tollivormistuse, transiidi, ladude ja ümberlaadimisega seotud sätted, — maksud ja muud riigisisesed lõivud, mida otse või kaude kohaldatakse importkaupade suhtes, — makseviisid ja selliste maksete ülekanded, a) soodustuste suhtes, mis on antud eesmärgiga luua tolliliit või vabakaubanduspiirkond või sellise liidu või piirkonna loomise tõttu; b) soodustuste suhtes, mis on antud teatavatele riikidele WTO eeskirjade ja muude arengumaid soodustavate rahvusvaheliste kokkulepete kohaselt; c) soodustuste suhtes, mis on antud naaberriikidele piiri- liikluse hõlbustamiseks. 3. Üleminekuajal, mis lõpeb Gruusia ühinemisel WTOga või 31. detsembril 1998, sõltuvalt sellest, kumb kuupäev saabub varem, ei kohaldata lõike 1 sätteid I lisas määratletud soodustuste suhtes, mida Gruusia annab teistele NSVLi lagunemisel tekkinud riikidele. 11/55. kd ET Euroopa Liidu Teataja 7 Artikkel 10 Artikkel 13 1. Lepinguosalised leiavad üksmeelselt, et vaba transiidi põhi- mõte on käesoleva lepingu eesmärkide saavutamise oluline eeltin- gimus. Seoses sellega tagab kumbki lepinguosaline teise lepinguosalise tolliterritooriumilt pärinevate või sinna suunduvate kaupade pii- ranguteta transiidi läbi oma territooriumi või selle kaudu. 2. Lepinguosaliste vahel kohaldatakse GATTi V artikli lõigete 2–5 sätteid. 3. Käesoleva artikli eeskirjad ei piira teatavate valdkondadega, eel- kõige veondusega, või lepinguosaliste vahel kokkulepitud toode- tega seotud erieeskirjade kohaldamist. Artikkel 11 siduvatest rahvusvahelistest kaupade Ilma et see piiraks õigusi ja kohustusi, mis tulenevad mõlemat lepinguosalist ajutise impordi konventsioonidest, vabastab kumbki lepinguosaline lisaks sellele teise lepinguosalise ajutiselt imporditud kaupade impordimaksudest ja tollimaksudest oma õigusaktide kohaselt sellistel juhtudel ja sellises korras, mis on sätestatud mõnes muus asjakohases teda siduvas rahvusvahelises konventsioonis. Arvesse võetakse tingimusi, mille alusel asjaomane lepinguosaline on sellisest konventsioonist tulenevad kohustused võtnud. Artikkel 12 1. Gruusiast pärinevaid kaupu imporditakse ühendusse koguse- liste piiranguteta, ilma et see piiraks käesoleva lepingu artiklite 14, 17 ja 18 kohaldamist. 2. Ühendusest pärinevaid kaupu imporditakse Gruusiasse kogu- seliste piirangute ja samaväärse toimega meetmeteta, ilma et see piiraks käesoleva lepingu artikli 14 kohaldamist. Lepinguosaliste turuhindu. omavahelises kaubavahetuses kasutatakse Artikkel 14 1. Kui mõnda toodet imporditakse ühe lepinguosalise territoo- riumile sellistes suurendatud kogustes või sellistel tingimustel, et see kahjustab või ähvardab kahjustada samasuguste või otseselt konkureerivate toodete kodumaised tootjaid, võib sõltuvalt asja- oludest kas ühendus või Gruusia võtta asjakohaseid meetmeid järgmises korras ja järgmiste tingimuste kohaselt. 2. Enne meetmete võtmist või lõike 4 kohastel juhtudel võimali- kult kiiresti pärast nende võtmist esitab sõltuvalt asjaoludest kas ühendus või Gruusia koostöönõukogule kogu asjakohase teabe, et leida mõlemat lepinguosalist rahuldav lahendus XI jaotise koha- selt. 3. Kui nõupidamise tulemusena ei jõua lepinguosalised olukorra vältimise meetmetes kokkuleppele 30 päeva jooksul pärast koos- töönõukogu poole pöördumist, võib nõupidamist taotlenud lepinguosaline piirata asjakohaste toodete importi sellises ulatu- ses ja niikaua, kui on vaja kahju vältimiseks või heastamiseks, või võtta muid sobivaid meetmeid. 4. Kriitilistes olukordades, kus viivitamine põhjustaks raskesti heastatavat kahju, võivad lepinguosalised võtta meetmeid enne nõupidamist tingimusel, et nõupidamise ettepanek tehakse kohe pärast selliste meetmete võtmist. 5. Käesoleva artikli kohaste meetmete väljavalimisel eelistavad lepinguosalised neid, mis segavad käesoleva lepingu eesmärkide saavutamist kõige vähem. 6. Käesolev artikkel ei piira ega mõjuta kumbagi lepinguosalist dumpinguvastaste või tasakaalustavate meetmete võtmisel GATTi VI artikli, GATTi VI artikli rakendamise lepingu, GATTi VI, XVI ja XXIII artikli tõlgendamise ja kohaldamise kokkuleppe või asjako- haste riigisiseste õigusaktide kohaselt. Artikkel 15 kaaluma käesoleva kohustuvad lepingu Lepinguosalised nendevahelist kaubavahetust käsitlevate sätete edasiarendamist vastavalt olukorrale, sealhulgas Gruusia WTOga ühinemisest tulenevale olukorrale. Koostöönõukogu võib lepinguosalistele anda selliste edasiarenduste kohta soovitusi, mida heakskiitmise korral võidakse lepinguosaliste menetluste kohaselt sõlmitud kokkuleppe alusel ellu viia. 8 ET Euroopa Liidu Teataja 11/55. kd Artikkel 16 Artikkel 18 loomade või taimede tervise ja elu, Käesolev leping ei välista selliste impordi-, ekspordi- või transiidikeeldude või -piirangute kohaldamist, mis on õigustatud kõlbluse, avaliku korra või julgeoleku seisukohast või seoses inimeste, loodusvarade, rahvuslike kunsti-, ajaloo- või muinasväärtuste kaitsmisega või intellektuaal-, tööstus- või kaubandusomandi kaitsmisega või kulda ja hõbedat käsitlevate eeskirjadega. Sellised keelud või piirangud ei kujuta endast siiski meelevaldse diskrimineerimise vahendit ega lepinguosaliste vahelise kaubanduse varjatud piiramist. 1. Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepinguga hõlmatud toodetega kauplemist korraldatakse käesoleva jaotise sätetega, välja arvatud artikkel 12. 2. Asutatakse söe- ja teraseküsimuste siderühm, kuhu kuuluvad ühelt poolt ühenduse ja teiselt poolt Gruusia esindajad. Siderühm vahetab korrapäraselt teavet kõikide lepinguosalisi huvitavate söe- ja teraseküsimuste kohta. Artikkel 17 Artikkel 19 Käesolevat jaotist ei kohaldata kaupade koondnomenklatuuri gruppidesse 50–63 kuuluvate tekstiiltoodetega kauplemise suhtes. Nende toodetega kauplemist korraldab eraldi leping, mis parafeeriti 22. detsembril 1995 ja mida kohaldatakse ajutiselt alates 1. jaanuarist 1996. Euroopa Tuumamaterjalidega kohaselt. sätete Aatomienergiaühenduse Vajaduse korral kaubeldakse tuumamaterjalidega Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Gruusia vahel sõlmitava erilepingu sätete kohaselt. kaubeldakse asutamislepingu IV JAOTIS ÄRITEGEVUST JA INVESTEERIMIST KÄSITLEVAD SÄTTED I PEATÜKK TÖÖTINGIMUSED Artikkel 20 1. Kui liikmesriigis kohaldatavatest õigusaktidest, tingimustest ja korrast ei tulene teisiti, püüavad ühendus ja liikmesriigid tagada, et töö- ja palgatingimuste osas ning töölt vabastamisel liikmes- riigi territooriumil seaduslikult töötavaid Gruusia kodanikke ei diskrimineerita nende kodakondsuse alusel, võrreldes liikmesriigi kodanikega. 2. Kui Gruusias kohaldatavatest õigusaktidest, tingimustest ja korrast ei tulene teisiti, tagab Gruusia, et töö- ja palgatingimuste osas ning töölt vabastamisel Gruusia territooriumil seaduslikult töötavaid liikmesriigi kodanikke ei diskrimineerita nende koda- kondsuse alusel, võrreldes Gruusia kodanikega. Artikkel 21 Koostöönõukogu uurib võimalusi parandada äriga tegelejate töötingimusi rahvusvaheliste kohustuste, sealhulgas CSCE Bonni kohtumise dokumendis sätestatud kohustustega. lepinguosaliste kooskõlas Artikkel 22 Koostöönõukogu rakendamiseks. annab soovitusi artiklite 20 ja 21 II PEATÜKK ÄRIÜHINGUTE ASUTAMIST JA TEGEVUST KÄSITLEVAD TINGIMUSED Artikkel 23 1. Ühendus ja selle liikmesriigid võimaldavad Gruusia äriühingu- tele artikli 25 punkti d kohasel asutamisel vähemalt sama sood- said tingimusi kui mis tahes kolmandale riigile. 2. Ilma et see piiraks IV lisas loetletud reservatsioonide kohalda- mist, võimaldavad ühendus ja selle liikmesriigid nende territoo- riumil asutatud Gruusia äriühingute tütarettevõtjatele vähemalt sama soodsaid tegevustingimusi kui ühenduse äriühingutele. 3. Ühendus ja selle liikmesriigid võimaldavad nende territooriu- mil asutatud Gruusia äriühingute filiaalidele vähemalt sama sood- said tegevustingimusi kui mis tahes kolmanda riigi äriühingute filiaalidele. 11/55. kd ET Euroopa Liidu Teataja 9 4. Ilma et see piiraks V lisas loetletud reservatsioonide kohalda- mist, võimaldab Gruusia ühenduse äriühingutele ja nende filiaa- lidele artikli 25 punkti d kohasel asutamisel vähemalt sama sood- said tingimusi kui Gruusia või mis tahes kolmanda riigi äriühingutele olenevalt sellest, mis on soodsam, ja tema territoo- riumil asutatud ühenduse äriühingute tütarettevõtjatele ja filiaali- dele vähemalt sama soodsaid tegevustingimusi kui oma või mis tahes kolmanda riigi äriühingutele või nende filiaalidele olenevalt sellest, mis on soodsam. e) ärisuhete loomine kohalike laevandusettevõtjatega, sealhulgas osalemine äriühingu aktsiakapitalis ja kohapeal palgatavate inimeste töölevõtmisel (välismaalastest töötajate puhul käes- oleva lepingu asjakohaste sätete järgi); f) äriühingute nimel tegutsemine, muu hulgas korraldades vaja- duse korral laevade sadamaskäike või lasti vastuvõtmist. Artikkel 24 Artikkel 25 1. Ilma et see piiraks artikli 100 kohaldamist, ei kohaldata artik- lit 23 õhu-, sisevee- ega meretranspordi suhtes. Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid: 2. Mõlemad lepinguosalised lubavad teise lepinguosalise laevan- dusettevõtjatel, kes osutavad rahvusvahelisi mereveoteenuseid, kaasa arvatud osaliselt merel toimuvad ühendveod, arendada oma territooriumil allpool nimetatud äritegevust kas tütarettevõtjate filiaalide vormis, võimaldades vähemalt sama soodsaid või asutamis- ja tegevustingimusi kui need, mida võimaldatakse oma äriühingutele või mõne kolmanda riigi äriühingu tütarettevõtja- tele või filiaalidele, sõltuvalt sellest, millised tingimused on sood- samad, lepinguosalise kehtivaid õigusnorme. järgides seejuures kummagi a) ühenduse äriühing või Gruusia äriühing – äriühing, mis on asu- tatud vastavalt liikmesriigi või Gruusia õigusaktide kohaselt ja mille registrijärgne asukoht või juhatuse asukoht või põhite- gevuskoht on vastavalt ühenduse või Gruusia territooriumil. Liikmesriigi või Gruusia õigusaktide kohaselt asutatud äriühin- gut, kellel on vastavalt ühenduse või Gruusia territooriumil üksnes registrijärgne asukoht, käsitletakse siiski vastavalt ühenduse või Gruusia äriühinguna, kui tema tegevus on tege- likult ja pidevalt seotud vastavalt ühe liikmesriigi või Gruusia majandusega; 3. Silmas on peetud järgmisi tegevusi, kuid nende loetelu pole ammendav: b) äriühingu tütarettevõtja – esimesena nimetatud äriühingu tege- liku kontrolli all olev äriühing; a) meretransporditeenuste ja nendega seotud teenuste turusta- mine ja müük vahetult klientidele pakkumise tegemisest arve esitamiseni, sõltumata sellest, kas neid teenuseid osutab või pakub teenuse osutaja ise või selline teenuse osutaja, kellega teenuse müüjal on püsivad ärisuhted; b) igasuguste transporditeenuste ja nendega seotud teenuste, seal- hulgas ühendveoteenuste pakkumiseks vajalike sisemaatrans- porditeenuste, eelkõige sisevee-, maantee- ja raudteetranspor- diteenuste ostmine ja kasutamine enda huvides või oma klientide nimel (ja edasimüük oma klientidele); c) veo- ja tollidokumentide või muude veetavate kaupade pärit- olu ja laadiga seotud dokumentide koostamine; c) äriühingu filiaal – äriüksus, mis ei ole iseseisev juriidiline isik, kuid on laadilt püsiv, näiteks emaettevõtja laiendus, millel on oma juhtkond ja vahendid äritehingute tegemiseks kolman- date isikutega nii, et viimased, kuigi teades, et vajaduse korral on olemas õiguslik side emaettevõtjaga, mille peakontor asub välismaal, ei pea suhtlema otse kõnealuse emaettevõtjaga, vaid võivad teha tehinguid nimetatud laienduseks oleva äriüksuse- ga; d) asutamine – punktis a nimetatud ühenduse või Gruusia äri- ühingu õigus alustada majandustegevust, asutades tütarette- võtjaid ja filiaale vastavalt Gruusias või ühenduses; e) tegevus – majandustegevus; d) äriteabe andmine igasugusel viisil, sealhulgas arvutipõhised teabesüsteemid ja elektrooniline andmevahetus (kui telekom- munikatsiooniga seotud mittediskrimineerivatest piirangutest ei tulene teisiti); f) majandustegevus – tööstuslik, kaubanduslik ja kutsealane tege- vus. 10 ET Euroopa Liidu Teataja 11/55. kd Rahvusvaheliste merevedude, sealhulgas osaliselt merel toimuvate ühendvedude puhul kohaldatakse käesoleva ja III peatüki sätteid ka vastavalt väljaspool ühendust või Gruusiat asuvate liikmesriigi või Gruusia kodanike suhtes ning väljaspool ühendust või Gruu- siat asutatud ja vastavalt liikmesriigi või Gruusia kodanike kont- rollitavate laevandusettevõtjate suhtes, kui nende laevad on regist- reeritud vastavalt selles liikmesriigis või Gruusias kooskõlas asjakohaste õigusaktidega. 2. Eespool nimetatud äriühingute, edaspidi “organisatsioonide”, võtmeisikud on punktis c määratletud “äriühingusiseselt üleviida- vad isikud”, kes kuuluvad järgmisse liigitusse tingimusel, et orga- nisatsioon on juriidiline isik ja et asjaomased isikud on olnud selle teenistuses või selle aktsionärid (v. a enamusaktsionärid) vähemalt üleviimisele vahetult eelnenud aasta: Artikkel 26 1. Käesoleva lepingu muudest sätetest hoolimata ei takistata lepinguosalist võtmast meetmeid järelevalvekaalutlustel, sealhul- gas investorite, hoiustajate, kindlustusvõtjate või nende isikute kaitseks, kelle suhtes finantsteenuse osutajal on usalduskohustus, või rahandussüsteemi terviklikkuse ja stabiilsuse tagamiseks. Kui sellised meetmed on vastuolus käesoleva lepingu sätetega, ei või neid kasutada selleks, et lepinguosaline saaks hoiduda lepingujärg- sete kohustuste täitmisest. 2. Käesoleva lepingu sätteid ei tõlgendata nii, nagu oleks lepin- guosaline kohustatud avalikustama üksikklientide äritegevuse ja kontodega seotud teavet või avalik-õiguslike isikute valduses ole- vat salajast või ärisaladuse alla kuuluvat teavet. 3. Käesoleva lepingu kohaldamisel tähendavad “finantsteenused” III lisas kirjeldatud tegevust. Artikkel 27 Käesoleva lepingu sätted ei lepinguosalist kohaldamast meetmeid, mida on vaja, et vältida käesoleva lepingu sätetele toetudes kõrvalehoidumist lepinguosalise meetmetest, mis on seotud kolmandate riikide pääsuga tema turgudele. takista kumbagi a) organisatsioonis juhtival kohal töötavad isikud, kes peaasjali- kult juhivad ettevõtet ja kelle tegevust äriühingu juhatus või aktsionärid või samalaadne organ jälgib (jälgivad) või juhib (ju- hivad) ning kelle pädevuses on — ettevõtte, selle osakonna või allüksuse juhtimine, — teiste järelevalve-, kutse- või juhtimistegevusega seotud töötajate järelevalve ja kontroll, — isiklikult töötajate töölevõtmine ja töölt vabastamine või soovituste andmine nende palkamiseks, vabastamiseks või muu tööjõuga seotud tegevus; b) organisatsioonis töötavad isikud, kellel on ettevõtte tegevuse, uurimisseadmete, töövõtete või juhtimise seisukohalt olulisi harukordseid teadmisi. Selliste teadmiste hindamisel võib lisaks ettevõttes vajalikele teadmistele arvesse võtta selliseks tööks või tegevuseks vajalikke erialaoskusi, mis eeldavad teh- nilisi eriteadmisi, kaasa arvatud kuulumine töötajate hulka, kelle erialal on nõutav luba; c) äriühingusiseselt üleviidav isik – füüsiline isik, kes töötab organi- satsioonis ühe lepinguosalise territooriumil ja kes viiakse seo- ses majandustegevusega ajutiselt üle teise lepinguosalise terri- tooriumile; asjaomase organisatsiooni peamine äritegevuse koht peab olema lepinguosalise territooriumil ja isik tuleb üle viia selle organisatsiooni ettevõttesse (filiaali, tütarettevõttes- se), kelle majandustegevus teise lepinguosalise territooriumil on sisuliselt samasugune. Artikkel 28 Artikkel 29 1. Olenemata käesoleva jaotise I peatüki sätetest, on vastavalt Gruusia või ühenduse territooriumil asutatud ühenduse või Gruu- sia äriühingul õigus vastuvõtjariigis kehtivate õigusnormide alu- sel vastavalt Gruusia või ühenduse territooriumil tööle võtta või lasta oma tütarettevõtjal või filiaalil tööle võtta töötajaid, kes on vastavalt ühenduse liikmesriigi või Gruusia kodanikud, tingimu- sel, et need töötajad on lõikes 2 määratletud võtmeisikud ja neid võtavad tööle üksnes äriühingud või filiaalid. Nende töötajate elamis- ja tööluba hõlmab ainult ajavahemikku, milleks neid on tööle võetud. 1. Lepinguosalised teevad kõik endast oleneva, et vältida selliseid meetmeid või samme, mis kitsendavad teineteise äriühingute asutamis- ja tegevustingimusi, võrreldes käesoleva lepingu allakir- jutamisele eelnenud päevaga. 2. Käesoleva artikli sätted ei piira artikli 37 sätete kohaldamist: artikli 37 alla kuuluvaid olukordi reguleerivad üksnes nimetatud artikli sätted. 11/55. kd ET Euroopa Liidu Teataja 11 3. Partnerluse ja koostöö vaimus tegutsedes ning artikli 43 sät- teid silmas pidades teatab Gruusia valitsus ühendusele oma kavat- sustest esitada või vastu võtta selliseid uusi õigusaktide eelnõusid, mis käesoleva lepingu allakirjutamisele eelnenud päevaga võrrel- des võivad kitsendada ühenduse äriühingute tütarettevõtjate ja filiaalide asutamis- ja tegevustingimusi Gruusias. Ühendus võib nõuda Gruusialt selliste õigusaktide eelnõude edastamist ja neid käsitleva nõupidamise alustamist. 4. Kui Gruusias kehtestatavad uued õigusnormid kitsendaksid tema territooriumil asutatud ühenduse äriühingute tütarettevõt- jate ja filiaalide tegevustingimusi, võrreldes lepingu allakirjutami- sele eelnenud päevaga, ei kohaldata neid õigusakte kolme aasta jooksul nende tütarettevõtjate ja filiaalide suhtes, mis olid asjako- hase õigusakti jõustumiskuupäevaks Gruusias juba asutatud. III PEATÜKK TEENUSTE PIIRIÜLENE OSUTAMINE ÜHENDUSE JA GRUUSIA VAHEL Artikkel 30 1. Lepinguosalised kohustuvad käesoleva peatüki sätete kohaselt astuma vajalikke samme, et järk-järgult lubada teenuseid osutada ühenduse ja Gruusia äriühingutel, kes asuvad teise lepinguosalise territooriumil kui teenuse tarbija, võttes arvesse lepinguosaliste teenindussektori arengut. 2. Koostöönõukogu annab soovitusi lõike 1 rakendamiseks. Artikkel 31 Lepinguosalised teevad koostööd, et arendada Gruusias turule orienteeritud teenindusvaldkondi. liinilaevanduskonverentsile antud toimimisjuhendi kohta. Lii- nid, mis ei kuulu konverentsi liikmete hulka, võivad konku- reerida konverentsi liikmetega tingimusel, et nad järgivad kau- banduslikel alustel toimuva ausa konkurentsi põhimõtet. b) Lepinguosalised kinnitavad oma tahet luua vaba konkurentsi keskkond, mis on puist- ja vedellastivedude oluline tunnus- joon. 2. Lõike 1 põhimõtete kohaldamisel lepinguosalised a) ei kohalda alates käesoleva lepingu jõustumisest ühenduse liik- mesriikide ja endise Nõukogude Liidu vaheliste kahepoolsete lepingute lastijaotussätteid; b) ei kehtesta edaspidi kahepoolsetes lepingutes kolmandate rii- kidega lastijaotusklausleid, välja arvatud erandjuhtudel, mil emma-kumma käesoleva lepingu osalise liinilaevandusettevõt- jatel ei oleks teisiti enam võimalik osaleda asjaomasesse kol- mandasse riiki suunduvatel või sealt lähtuvatel vedudel; c) keelavad edaspidi lastijaotuskokkulepete sõlmimise puist- ja vedellastivedusid käsitlevates kahepoolsetes lepingutes; d) kaotavad käesoleva lepingu jõustumisel kõik ühepoolsed meetmed ning haldus-, tehnilised ja muud takistused, millel võib olla piirav või diskrimineeriv mõju rahvusvaheliste mere- transporditeenuste vabale osutamisele. 3. Muu hulgas võimaldavad lepinguosalised teise lepinguosalise kodanike või äriühingute kasutuses olevatele laevadele rahvusva- helisele kaubandusele avatud sadamatele juurdepääsul, nende sadamate infrastruktuuride ja abiteenuste kasutamisel ja sellega seotud tasude, maksude ja tolliteenuste osas ning kaikohtade ja peale- ja mahalaadimisvahendite kasutamisel vähemalt sama soodsaid tingimusi kui oma laevadele. 4. Ühenduse kodanikud ja äriühingud, kes osutavad rahvusvahe- lisi meretransporditeenuseid, võivad vabalt osutada rahvusvahe- lisi mere- ja jõetransporditeenuseid Gruusia siseveekogudel ja vas- tupidi. Artikkel 32 Artikkel 33 1. Lepinguosalised kohustuvad tõhusalt kohaldama põhimõtet, mis tagab kaubanduslikel alustel toimuva piiramatu juurdepääsu rahvusvahelisele mereveoturule ja mereliiklusele. a) Eespool esitatud säte ei piira käesoleva lepingu ühe või teise osalise suhtes kohaldatavaid õigusi ega kohustusi, mis tulene- vad Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsioonist Et tagada lepinguosaliste vahelise veonduse kooskõlaline areng, mis on kohandatud nende kaubandusvajadustele, võivad lepinguosalised ja käesoleva nõupidamisi sõlmida vajaduse korral erilepinguid, mis käsitlevad tingimusi vastastikuse korral maantee-, õhutranspordis. teenuste osutamise ning turulepääsu ja jõustumist vajaduse raudtee- sisevee- lepingu pärast ja 12 ET Euroopa Liidu Teataja 11/55. kd IV PEATÜKK ÜLDSÄTTED Artikkel 34 Artikkel 39 1. Käesoleva jaotise sätete kohaselt võimaldatavat enamsoodus- tuskorda ei kohaldata maksusoodustuste suhtes, mida lepinguosa- lised teevad või kavatsevad tulevikus teha topeltmaksustamise väl- timise lepingute või muude maksukokkulepete alusel. 1. Käesoleva jaotise sätteid kohaldatakse piirangutega, mis on õigustatud avaliku korra, julgeoleku või rahvatervise seisukohalt. 2. Neid ei kohaldata tegevuse suhtes, mis on emma-kumma lepinguosalise territooriumil kas või juhuti seotud avaliku võimu teostamisega. 2. Käesolevas jaotises sätestatut ei tõlgendata nii, nagu takistaks see lepinguosalistel võtmast või rakendamast meetmeid, mille ees- märk on takistada topeltmaksustamise vältimiseks sõlmitud lepin- gute maksustamissätetest ja muudest maksukokkulepete või rii- gisisese maksuseaduse kohastest maksudest kõrvalehoidumist või nende maksude vältimist. Artikkel 35 ei jaotise takista kohaldamisel Käesoleva lepingusätted lepinguosalisi kohaldamast oma õigusnorme, mis käsitlevad füüsiliste isikute riiki sisenemist, seal viibimist ja töötamist, töötingimusi, elamaasumist ja teenuste osutamist, tingimusel, et sellega ei kaotata ega vähendata soodustusi, mida lepinguosalistel on õigus käesoleva lepingu erisätte alusel saada. Nimetatud säte ei piira artikli 34 kohaldamist. 3. Käesolevas jaotises sätestatut ei tõlgendata nii, nagu takistaks see liikmesriikidel või Gruusial oma asjakohaste maksualaste õigusaktide kohaldamisel tegemast vahet maksumaksjate vahel, kes eeskätt oma elu- või asukoha poolest ei ole ühesuguses olu- korras. Artikkel 40 Artikkel 36 Ilma et see piiraks artikli 28 kohaldamist, ei tõlgendata II–IV pea- tüki ühtegi sätet nii, nagu annaks see Gruusia ja ühenduse äriühingute ühiselt kontrollitavate ja nende ainuomanduses olevate äriühingute suhtes kohaldatakse samuti II–IV peatüki sätteid. Artikkel 37 Tingimused, mida üks lepinguosaline võimaldab teisele käesoleva lepingu alusel, ei või alates päevast, millest jääb üldisest teenuskaubanduse kokkuleppest (GATS) tulenevate kohustuste jõustumise kuupäevani üks kuu, olla GATSiga hõlmatud valdkondade ja meetmete osas soodsamad kui tingimused, mida selline esimene lepinguosaline võimaldab GATSi sätete kohaselt ja mis ja iga kehtivad teenindusviisi kohta. teenindusvaldkonna, allvaldkonna — liikmesriikide või Gruusia kodanikele õiguse siseneda vasta- valt Gruusia või ühenduse territooriumile või seal viibida üks- kõik kellena, eelkõige äriühingu aktsionäri või osanikuna, juhina või töötajana või teenuste pakkujana või saajana, — Gruusia äriühingute ühenduses asuvatele tütarettevõtjatele või filiaalidele õiguse tööle võtta või lasta tööle võtta Gruusia kodanikke ühenduse territooriumil, — ühenduse äriühingute Gruusias asuvatele tütarettevõtjatele või filiaalidele õiguse tööle võtta või lasta tööle võtta liikmesrii- kide kodanikke Gruusia territooriumil, Artikkel 38 — Gruusia äriühingutele või nende ühenduses asuvatele tütaret- tevõtjatele või filiaalidele õiguse tähtajalise töölepingu alusel tööle võtta Gruusia kodanikke tööks muude isikute juures ja järelevalve all, II–IV peatüki kohaldamisel ei võeta arvesse tingimusi, mida ühendus, võimaldavad majandusintegratsiooni lepingutest tulenevate kohustuste alusel GATSi V artikli põhimõtete kohaselt. või Gruusia liikmesriigid selle — ühenduse äriühingutele või nende Gruusias asuvatele tütaret- tevõtjatele või filiaalidele õiguse tähtajalise töölepingu alusel tööle võtta liikmesriikide kodanikke. 11/55. kd ET Euroopa Liidu Teataja 13 V PEATÜKK JOOKSVAD MAKSED JA KAPITAL Artikkel 41 1. Lepinguosalised kohustuvad lubama kõiki ühenduse ja Gruu- sia residentide vahel vabalt vahetatavas vääringus tehtavaid jooks- vaid makseid, mis on kooskõlas käesoleva lepingu sätetega ja seo- tud kaupade, teenuste või isikute liikumisega. 2. Käesoleva lepingu jõustumisest alates tagatakse maksebilansi kapitalikonto kohaste tehingute puhul kapitali vaba liikumine vastuvõtjariigi õigusaktide kohaselt asutatud äriühingutesse otse investeerimisel ja II peatüki sätete kohasel investeerimisel ning nende investeeringute ja nendest tuleneva kasumi rahaks muut- mine või kodumaale tagasiviimine. 3. Ilma et see piiraks lõike 2 või lõike 5 kohaldamist, ei kehtes- tata käesoleva lepingu jõustumisest alates uusi valuutakursside pii- ranguid ühenduse ja Gruusia residentide vahelisele kapitali liiku- misele ja sellega seotud jooksvatele maksetele ning kehtivat korda ei karmistata. 4. Lepinguosalised peavad teineteisega nõu, kuidas käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks hõlbustada muude kui lõikes 2 nimetatud kapitalivormide liikumist ühenduse ja Gruusia vahel. 5. Käesoleva artikli sätete kohaselt ja omavääringu täieliku kon- verteeritavuse saavutamiseni Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) asutamislepingu VIII artikli tähenduses võib Gruusia erandjuhtu- del kohaldada lühikese ja keskmise tähtajaga krediitide andmise ja saamisega seotud valuutapiiranguid ulatuses, mis on Gruusiale kehtestatud sellise krediidi andmiseks ja mida lubab Gruusia sei- sund IMFis. Gruusia kohaldab neid piiranguid kedagi diskriminee- rimata. Neid kohaldatakse nii, et see segaks käesoleva lepingu täit- mist võimalikult vähe. Gruusia teatab koostöönõukogule viivitamata selliste meetmete kehtestamisest ja nendes tehtavatest muudatustest. 6. Kui erandlikel asjaoludel ühenduse ja Gruusia vaheline kapi- tali liikumine põhjustab või ähvardab põhjustada suuri raskusi ühenduse või Gruusia valuutakursi- või rahapoliitika toimimises, võib vastavalt kas ühendus või Gruusia võtta ühenduse ja Gruu- sia vahelise kapitali liikumise suhtes kõige rohkem kuueks kuuks kaitsemeetmeid, kui need on hädavajalikud, ilma et see piiraks lõi- gete 1 ja 2 kohaldamist. VI PEATÜKK INTELLEKTUAAL-, TÖÖSTUS- JA KAUBANDUSOMANDI KAITSE Artikkel 42 1. Käesoleva artikli ja II lisa sätete kohaselt parandab Gruusia jät- kuvalt intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi õiguste kait- set, et pakkuda viienda aasta lõpuks pärast käesoleva lepingu jõus- tumist samasuguse tasemega kaitset kui on ühenduses, samuti tõhusaid vahendeid selliste õiguste kaitsmiseks. 2. Viienda aasta lõpuks pärast käesoleva lepingu jõustumist ühi- neb Gruusia II lisa punktis 1 nimetatud intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi õigusi käsitlevate mitmepoolsete konventsioo- nidega, mille osalisteks on liikmesriigid või mida liikmesriigid tegelikult kohaldavad nende konventsioonide asjaomaste sätete kohaselt. V JAOTIS ÕIGUSKOOSTÖÖ Artikkel 43 1. Lepinguosalised tõdevad, et Gruusia praeguste ja tulevaste õigusaktide ühtlustamine ühenduse omadega on Gruusia ja ühen- duse vaheliste majandussidemete tugevdamise tähtis tingimus. Gruusia püüab tagada oma õigusaktide järkjärgulise ühtlustamise ühenduse omadega. 2. Õigusaktide ühtlustamine hõlmab eelkõige järgmisi valdkon- di: äriühingute investeeringuid käsitlevad õigusnormid, tolliõigus, äriühinguõigus, pangandusõigus, äriühingute raamatupidamine ja maksud, intellektuaalomand, töökaitse, finantsteenused, konku- rentsieeskirjad, riigihanked, inimeste, loomade ja taimede elu ja tervise kaitse, keskkond, tarbijakaitse, kaudne maksustamine, teh- nilised eeskirjad ja standardid, tuumaalased õigusnormid ja veon- dus. 14 ET Euroopa Liidu Teataja 11/55. kd 3. Ühendus annab Gruusiale nende meetmete rakendamiseks teh- nilist abi, mille hulka võib muu hulgas kuuluda — ettevõtjate kokkulepped ja ühendused ning kooskõlastatud tegevus, mis võivad konkurentsi välistada või seda piirata või moonutada, — ekspertide vahetus, — teabe edastamine aegsasti, eelkõige oluliste õigusaktide kohta, — ettevõtjate turgu valitseva seisundi kuritarvitamine, — seminaride korraldamine, — koolitus, — konkurentsi moonutav riigiabi, — kaubanduslikud riigimonopolid; — abi olulisi valdkondi käsitlevate ühenduse õigusaktide tõlki- miseks. — riigi osalusega äriühingud ja eri- või ainuõigustega ettevõtjad, Artikkel 44 — konkurentsialaste õigusaktide kohaldamise järelevalve ja vahendid, et tagada nende täitmine. 1. Lisaks artiklis 43 sätestatule annab ühendus Gruusiale tehni- list abi õigusaktide väljatöötamisel ja rakendamisel konkurentsi vallas, eelkõige järgmistes küsimustes: 2. Lepinguosalised lepivad kokku, et kumbki uurib oma konku- rentsiseaduse kooskõlastatud kohaldamise võimalusi juhtudel, mis mõjutavad nendevahelist kaubandust. VI JAGU MAJANDUSKOOSTÖÖ Artikkel 45 tehnilist abistamist käsitlevat nõukogu määrust, Gruusiale antava ühenduse tehnilise abi soovitusprogrammis kokkulepitud rõhua- setusi ja selles kehtestatud kooskõlastus- ja rakenduskorda. 1. Ühendus ja Gruusia seavad sisse majanduskoostöö, mille ees- märk on kaasa aidata Gruusia majandusreformi edendamisele ja majanduse tervenemisele ning püsivale arengule. Selline koostöö tugevdab olemasolevaid majandussidemeid, mis on kasuks mõle- male lepinguosalisele. 2. Gruusia majanduse ja ühiskonna ümberkujundamiseks ning majandus- ja kaubandussüsteemi ümberkorraldamiseks tööta- takse välja tegevuspõhimõtted ja meetmed, lähtudes pideva ja kooskõlalise sotsiaalse arengu vajadustest; need hõlmavad täiel määral ka keskkonnakaalutlusi. 3. Selleks keskendutakse koostöös eelkõige järgmistele valdkon- dadele: majanduse ja ühiskonna areng, tööjõu arendamine, ette- võtluse toetamine (sealhulgas erastamine, investeerimine ja finantsteenuste arendamine), põllumajandus ja toiduainetööstus, energeetika, veondus, turism, keskkonnakaitse, piirkondlik koos- töö ja rahapoliitika. 4. Erilist tähelepanu pööratakse meetmetele, mis võivad soodus- tada koostööd Taga-Kaukaasia sõltumatute riikide ja teiste naa- berriikide vahel, et edendada piirkonna harmoonilist arengut. Artikkel 46 Koostöö kaubavahetuse ja teenuskaubanduse alal Lepinguosalised teevad koostööd tagamaks, et Gruusia kaupleb teiste riikidega WTO eeskirjade kohaselt. Sellise koostöö hulka kuuluvad kaubanduse edendamisega vahe- tult seotud eriküsimused, sealhulgas järgmised: — kaubandust ja kaubandusega seotud küsimusi, sealhulgas makseid ja tasaarveldussüsteeme käsitlevate tegevuspõhimõ- tete väljatöötamine, 5. Ühendus võib vajaduse korral anda käesoleva lepinguga ette- nähtud majanduskoostööks ja muudeks koostöövormideks teh- nilist abi, võttes arvesse ühenduse asjakohast sõltumatute riikide — abi, et ette valmistada Gruusia ühinemine WTOga. — asjakohaste õigusaktide koostamine, 11/55. kd ET Euroopa Liidu Teataja 15 Artikkel 47 — vajaduse korral topeltmaksustamise vältimise lepingute sõlmi- mine liikmesriikide ja Gruusia vahel, Tööstuskoostöö 1. Koostöö eesmärk on edendada eelkõige järgmist: — soodsate tingimuste loomine välisinvesteeringute kaasamiseks Gruusia majandusse, — mõlema lepinguosalise ettevõtjate vaheliste ärisidemete aren- gut, — püsiva ja asjakohase äriõiguse ja -keskkonna loomine ning teabe vahetamine investeerimisega seotud õigusnormide ja haldustavade kohta, — ühenduse osalemist Gruusia jõupingutustes oma tööstuse struktuuri ümberkorraldamisel, — investeerimisvõimalusi käsitlev teabevahetus muu hulgas mes- side, näituste, kaubandusnädalate ja muude ürituste kaudu. — juhtimise parandamist, — asjakohaste kaubanduseeskirjade ja -tavade väljatöötamist, — keskkonnakaitset, — sõjalis-tööstusliku kompleksi ümberkujundamist. 2. Käesoleva artikli sätted ei mõjuta ettevõtjaid käsitlevate ühen- duse konkurentsieeskirjade kohaldamist. Artikkel 48 Ehitus Lepinguosalised teevad koostööd ehitustööstuse alal. Selle koostöö eesmärk on muu hulgas Gruusia ehitustööstuse ajakohastamine turumajanduse põhimõtete alusel, võttes arvesse asjakohaseid tervishoiu-, ohutus- ja keskkonnaküsimusi. ümberkorraldamine ja Artikkel 50 Riigihanked ja Lepinguosalised töötavad koos välja tingimused kauba- teenuslepingute sõlmimiseks avatult ja võistupakkumise põhjal, eelkõige pakkumismenetluse abil. Artikkel 51 Koostöö standardite ja vastavushindamise alal 1. Lepinguosaliste vaheline koostöö edendab lähenemist rahvus- vaheliselt kokkulepitud kvaliteedialastele kriteeriumidele, põhi- mõtetele ja suunistele. Vajalikud meetmed hõlbustavad vastasti- kust tunnustamist vastavushindamise alal ja parandavad Gruusia toodete kvaliteeti. 2. Selleks püüavad lepinguosalised teha koostööd tehnilise abi projektide kaudu, mis — edendavad vajalikku koostööd nende valdkondade organisat- sioonide ja asutustega, Artikkel 49 — edendavad ühenduse tehniliste eeskirjade ning Euroopa stan- dardite ja vastavushindamismenetluste rakendamist, Investeeringute soodustamine ja kaitse 1. Pidades silmas ühenduse ja liikmesriikide asjakohaseid volitusi ja pädevust, on koostöö eesmärk luua kodu- ja välismaistele erain- vesteeringutele soodsad olud, eelkõige luues paremad tingimused investeeringute kaitseks, kapitali ülekanneteks ja investeerimisvõi- malusi käsitleva teabe vahetamiseks. — võimaldavad jagada kogemusi ja tehnilist teavet kvaliteedijuh- timise vallas. Artikkel 52 2. Koostöö eesmärgid on eelkõige järgmised: Kaevandamine ja toormed — vajaduse korral investeeringute soodustamise ja kaitse lepin- gute sõlmimine liikmesriikide ja Gruusia vahel, 1. Lepinguosalised püüavad suurendada investeeringuid kaevan- damisse ja elavdada kauplemist mäetööstuse toodete toormetega. 16 ET Euroopa Liidu Teataja 11/55. kd 2. Koostöös keskendutakse eelkõige järgmistele valdkondadele: Artikkel 54 — teabevahetus väljavaadete kohta kaevandamise ja mitteraud- metallidega seotud tööstussektoris, Haridus ja koolitus — koostöö õigusliku raamistiku loomine, — kaubandusküsimused, 1. Lepinguosalised teevad koostööd, et parandada üldhariduse ja kutsekvalifikatsiooni taset Gruusias nii avalikus kui ka erasekto- ris. — keskkonnaalaste õigusaktide vastuvõtmine ja rakendamine, 2. Koostöös keskendutakse eelkõige järgmistele valdkondadele: — koolitus, — ohutus mäetööstuses. — Gruusia kõrgharidus- ja koolitussüsteemide, sealhulgas kõrg- haridusasutuste ja -diplomite sertifitseerimissüsteemi ajako- hastamine, — avaliku ja erasektori juhtivtöötajate ning riigiteenistujate koo- litamine eelisaladel, mis määratakse kindlaks edaspidi, Artikkel 53 — koostöö õppeasutuste ning õppeasutuste ja äriühingute vahel, Teadus- ja tehnoloogiakoostöö — õpetajate, koolilõpetajate, haldustöötajate, noorte teadlaste ja uurijate ning noorte liikuvus, 1. Lepinguosalised edendavad vastastikuse kasu põhimõttel koos- tööd mittesõjaliste teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse vallas ning piisavat juurdepääsu lepinguosaliste asjakohastele prog- rammidele, vahendite kättesaadavust, kui intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi õiguste tõhusa kaitse nõuetest ei tulene teisiti. arvesse võttes 2. Teadus- ja tehnoloogiakoostöö hõlmab järgmist: — teadus- ja tehnikateabe vahetust, — ühistegevust teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse vallas, — lepinguosaliste teadusuuringute ja tehnoloogiakoostööga tegelevate teadlaste, uurijate ja tehnikute koolitust ning lähe- tusprogramme. Kui see koostöö on seotud hariduse ja/või koolitusega, tuleks seda teha artikli 54 sätete kohaselt. Lepinguosalised võivad vastastikusel kokkuleppel teha muus vor- mis teadus- ja tehnoloogiakoostööd. Sellises koostöös pööratakse erilist tähelepanu massihävitusrel- vade uurimise ja/või tootmisega tegelevate või tegelnud teadlaste, inseneride, uurijate ja tehnikute ümberpaigutamisele. 3. Käesolevas artiklis käsitletud koostööd tehakse erikokkulepete kohaselt, mis arutatakse läbi ja sõlmitakse mõlema lepinguosalise poolt vastuvõetud korras ning millega kehtestatakse muu hulgas asjakohased intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandit käsitle- vad sätted. — Euroopa-õpingute edendamine sobivates õppeasutustes, — ühenduse keelte õpetamine, — konverentsitõlkide jätkukoolitus, — ajakirjanike koolitus, — koolitajate koolitus. 3. Ühe lepinguosalise võimalikku osalemist teise lepinguosalise asjakohastes õppe- ja koolituskavades võiks kaaluda lepinguosa- liste asjaomaste menetluste kohaselt ning seejärel vajaduse korral luua institutsionaalne raamistik ja teha koostööplaanid, mille alu- seks on Gruusia osalemine ühenduse programmis Tempus. Artikkel 55 Põllumajandus ja agrotööstussektor on selles vallas eesmärk Koostöö põllumajanduse ümberkujundamine, Gruusia põllumajanduse ja agrotööstus- ning teenindussektori ajakohastamine, erastamine ja struktuuri ümberkorraldamine ning Gruusia toodete sise- ja välisturgude arendamine tingimustel, et tagatakse keskkonnakaitse ja võetakse arvesse vajadust parandada toiduainetega varustamist ning ja põllumajandustoodete arendada põllumajanduslikku äri ja turustamist. Samuti püüavad lepinguosalised töötlemist 11/55. kd ET Euroopa Liidu Teataja 17 lähendada Gruusia põllumajandustooteid järk-järgult töödeldud tehnilistele taimetervisenormidele. eeskirjadele, sealhulgas tervishoiu- standardeid töötlemata käsitlevatele ja ühenduse ja Artikkel 56 Energeetika 1. Lepinguosalised teevad koostööd turumajanduse ja Euroopa energiaharta põhimõtetest lähtuvalt, pidades silmas energiaharta lepingut ja protokolli, mis käsitleb energiakasutuse efektiivsust ja sellega seotud keskkonnaküsimusi, ning võttes arvesse Euroopa energiaturgude järkjärgulist integreerumist. lepingut, eelkõige selle artiklit 19, ja energiakasutuse efektiivsust ja sellega seotud keskkonnaküsimusi käsitlevat energiaharta pro- tokolli, arendavad ja tugevdavad lepinguosalised oma koostööd keskkonna ja inimeste tervise kaitsmisel. 2. Koostöö eesmärk on võidelda keskkonnaseisundi halvenemise vastu, mille juures on oluline eelkõige järgmine: — saastetaseme tulemuslik jälgimine ja keskkonnaseisundi hin- damine; keskkonnaseisundi teabesüsteem, — kohaliku, piirkondliku ja piiriülese õhu- ja veesaaste vastu võitlemine, 2. Koostöö hõlmab muu hulgas järgmisi valdkondi: — looduse seisundi taastamine, — energiapoliitika väljatöötamine ja arendamine, — säästev, tõhus ja keskkonnasõbralik energiatootmine ja — energeetikasektori juhtimise ja selle korralduse parandamine turumajanduse põhimõtete alusel, -tarbimine, — tööstusettevõtete ohutus, — energiavarustuse parandamine, sealhulgas varustamiskindluse parandamine säästlikul ja keskkonnasõbralikul viisil, — kemikaalide liigitamine ja ohutu käitlemine, — säästlikum ja efektiivsem energiakasutus ning energiakasutuse efektiivsust ja sellega seotud keskkonnaküsimusi käsitleva energiaharta protokolli rakendamine, — vee kvaliteet, — energeetika infrastruktuuri ajakohastamine, Baseli konventsiooni rakendamine, — jäätmete vähendamine, ringlussevõtt ja ohutu kõrvaldamine, — tarnimises ja lõpptarbimises rakendatavate tehnoloogiate parandamine kõikide energialiikide osas, — juhtimis- ja tehniline koolitus energeetikasektoris, — energeetiliste materjalide ja toodete vedu ja transiit, — energiakaubandust ja energiaalaste investeeringute suurene- mist soodustavate institutsiooniliste, õiguslike, maksu- ja muude tingimuste kehtestamine, — põllumajanduse, pinnase erosiooni ja keemilise saaste mõju keskkonnale, — metsade kaitse, — bioloogilise mitmekesisuse säilitamine, kaitsealad ja looduse elusvarude säästev kasutamine ning majandamine, — maakasutuse planeerimine, sealhulgas hoonestamine ja linna- — vee ja muude taastuvate energiaallikate kasutuse arendamine. planeerimine, teavet energiaalaste 3. Lepinguosalised vahetavad asjakohast investeerimisprojektide, eelkõige nafta- ja gaasitorustike või muude energiatoodete transpordiga seotud vahendite ehitamise ja uuendamise kohta. Nad teevad koostööd, et investeerimisel ener- geetikasektorisse võimalikult tõhusalt rakendada IV jaotise ja artikli 49 sätteid. — majanduslike ja maksustamisvahendite kasutamine, — ülemaailmsed kliimamuutused, — keskkonnaalane kasvatus ja teadlikkus, Artikkel 57 Keskkond — tehniline abi radioaktiivsete piirkondade puhastamiseks ning saastest põhjustatud tervisehäirete ja sotsiaalsete probleemide kõrvaldamiseks, 1. Pidades silmas Euroopa energiahartat ja 1993. aasta Luzerni konverentsi deklaratsiooni ning võttes arvesse energiaharta — keskkonnamõju piiriülese hindamise Espoo konventsiooni rakendamine. 18 ET Euroopa Liidu Teataja 11/55. kd 3. Koostööd tehakse eelkõige järgmistes vormides: — ühendvedude edendamine ja arendamine, — tegevuse kavandamine häda- ja eriolukordade puhuks, — ühiste uurimis- ja arendusprogrammide edendamine, — teabe ja ekspertide vahetus, sealhulgas keskkonnasäästliku tehnoloogia edasiandmise ning biotehnoloogia ohutu ja kesk- konnasõbraliku kasutamise alal, — õigusliku ja institutsioonilise raamistiku loomine tegevuspõ- himõtete väljatöötamiseks ja rakendamiseks, kaasa arvatud transpordisektori erastamine. — ühised teadusuuringud, Artikkel 59 — õigusaktide kohandamine ühenduse normidele, — keskkonnalane koolitus ja institutsioonide tugevdamine, — koostöö piirkondlikul tasandil, sealhulgas koostöö Euroopa Keskkonnaagentuuris, ja rahvusvahelisel tasandil, — eeskätt globaalprobleeme ja kliimaküsimusi, kuid ka säästva arengu saavutamist käsitleva strateegia väljatöötamine, — keskkonnamõju uuringud. Artikkel 58 Veondus Postiteenused ja telekommunikatsioon Oma volituste ja pädevuse piires laiendavad ja tugevdavad lepin- guosalised koostööd järgmistes valdkondades: — põhimõtete ja suuniste väljatöötamine telekommunikatsioo- nisektori ja postiteenuste arendamiseks, — telekommunikatsiooni- ja postiteenuste hinnakujundus- ja turunduspõhimõtete väljatöötamine, — tehnoloogia ja oskusteabe edasiandmine, sealhulgas Euroopa tehniliste standardite ja sertifitseerimissüsteemide vallas, — telekommunikatsiooni- ja postiteenustega seotud projektide arendamine ja investeeringute kaasamine, — telekommunikatsiooni- ja postiteenuste osutamise tõhususe ja kvaliteedi parandamine muu hulgas tegevuspiirangute kaota- mise kaudu allvaldkondades, — telekommunikatsiooni edasiarenduste rakendamine, eelkõige vahendite elektrooniliseks ülekandmiseks, Lepinguosalised arendavad ja tugevdavad koostööd veonduse alal. — telekommunikatsioonivõrkude haldamine ja võimalikult tõhus kasutamine, hulgas koostöö eesmärk on muu Selle Gruusia transpordisüsteemide ja -võrkude struktuuri ümberkorraldamine ja ajakohastamine ning vajaduse korral transpordisüsteemide kokkusobivuse ulatuslikuma transpordisüsteemi tähelepanu pööratakse traditsioonilistele ühendusteedele nii Taga-Kaukaasia sõltumatute riikide kui ka nende ja teiste naaberriikide vahel. loomiseks. Erilist arendamine tagamine ja — telekommunikatsiooni- ja postiteenuste osutamiseks ning raa- diosageduste kasutamiseks vajalikud õigusnormid, — telekommunikatsiooni- ja postiteenuste alane koolitus tegut- semiseks turutingimustes. Koostööd tehakse muu hulgas järgmistel aladel: — maanteevedude, raudteede, sadamate ja lennujaamade juhti- mise ja tegevuse ajakohastamine, — raudteede, veeteede, maanteede, sadamate, lennujaamade ja õhuliikluse infrastruktuuri ajakohastamine ja arendamine, sealhulgas ühist huvi pakkuvate peateede ja üleeuroopaliste ühendusteede ajakohastamine eespool nimetatud ja eelkõige projektiga TRACECA seotud transpordiliikide osas, Artikkel 60 Finantsteenused Koostöö abil püütakse eelkõige hõlbustada Gruusia osalemist kogu maailmas tunnustatud vastastikuste arvelduste süsteemides. Tehnilisel abistamisel keskendutakse järgmisele: — pangandus- ja finantsteenuste ning ühise krediidiressursside turu arendamisele, Gruusia osalemisele kogu maailmas tun- nustatud vastastikuste arvelduste süsteemides, 11/55. kd ET Euroopa Liidu Teataja 19 — Gruusia maksusüsteemi ja -asutuste arendamisele, kogemuste 2. Tööhõive alal tähendab koostöö eelkõige tehnilist abi vahetamisele ja töötajate koolitamisele, — kindlustusteenuste arendamisele, mis muu hulgas looks sood- sad tingimused ühenduse äriühingute osalemiseks ühisettevõ- tete asutamisel Gruusia kindlustussektoris, ja ekspordikredii- dikindlustuse arendamisele. — tööturu võimalikult tulemuslikuks kasutamiseks, — tööotsimis- ja nõuandeteenuste ajakohastamiseks, Kõnealune koostöö aitab kaasa eriti Gruusia ja liikmesriikide vaheliste suhete arengule finantsteenuste sektoris. — kohaliku tööhõive edendamiseks, — ümberkorralduskavade koostamiseks ja juhtimiseks, Artikkel 61 Piirkondlik areng 1. Lepinguosalised tugevdavad koostööd piirkondliku arengu ja maakasutuse planeerimise alal. 2. Selleks soodustavad nad riiklike, piirkondlike ja kohalike ame- tiasutuste vahelist teabevahetust, mis käsitleb regionaalpoliitikat, maakasutuse planeerimise põhimõtteid ja regionaalpoliitika väl- jatöötamise viise, pöörates erilist tähelepanu ebasoodsate alade arendamisele. Nad edendavad otsesidemeid asjakohaste piirkondade ja piirkond- liku arengu kavandamise eest vastutavate riiklike organisatsioo- nide vahel, et vahetada muu hulgas teavet piirkondliku arengu edendamise viiside ja vahendite kohta. — teabe vahetamiseks paindliku tööhõive kavade, sealhulgas nende kohta, millega toetatakse toimimist füüsilisest isikust ettevõtjana ja edendatakse ettevõtlust. 3. Lepinguosalised pööravad erilist tähelepanu koostööle sotsi- aalkaitse alal, mis hõlmab muu hulgas koostööd Gruusia sotsiaal- kaitse reformide kavandamisel ja rakendamisel. Nende reformide eesmärk on Gruusias välja töötada turumajan- dusele omased kaitsemeetodid, hõlmates seejuures kogu sotsiaal- kaitset. Artikkel 63 Turism Lepinguosalised laiendavad ja arendavad koostööd järgmistel ala- del: — turismi kui tegevusala edendamine, Artikkel 62 — teabe liikumise parandamine, Koostöö sotsiaalküsimustes — oskusteabe edasiandmine, 1. Lepinguosalised arendavad omavahelist koostööd tervisekaitse ja tööohutuse alal, et parandada töökaitset. — ühistegevuse võimaluste uurimine, Koostöö hõlmab eelkõige järgmist: — haridust ja koolitust tervise ja tööohutuse küsimustes, pööra- tes erilist tähelepanu väga ohtlikele tegevusaladele, — ennetusabinõude väljatöötamist ja edendamist, et võidelda kutsehaiguste ja muude tööst tulenevate tervisekahjustuste vastu, — suurõnnetuste vältimist ja ümberkäimist mürkkemikaalidega, — ametlike turismiasutuste vaheline koostöö, — turismi edendamisega seotud koolitus. Artikkel 64 Väiksed ja keskmise suurusega ettevõtted — töökeskkonna ja töökaitsega seotud teadmistebaasi loomiseks vajalikku uurimistööd. 1. Lepinguosalised püüavad arendada ja tugevdada väikseid ja keskmise suurusega ettevõtteid ja nende liite ning ühenduse ja Gruusia väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete koostööd. 20 ET Euroopa Liidu Teataja 11/55. kd 2. Koostöö hõlmab tehnilist abi eelkõige järgmistes valdkonda- des: 2. Koostöö hõlmab eelkõige järgmist: — teabevahetust, — õigusliku raamistiku väljatöötamine väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele, — töömeetodite parandamist, — vajaliku infrastruktuuri arendamine (väikeste ja keskmise suu- rusega ettevõtete tugiasutus, sidepidamine, abi väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete fondi loomiseks), — kaupade koondnomenklatuuri ja ühtse haldusdokumendi kasutuselevõttu, — ühenduse ja Gruusia transiidisüsteemide ühendamist, — tehnoloogiakeskuste arendamine. — kaubaveoga seotud kontrolli ja tolliformaalsuste lihtsustamist, Artikkel 65 Teave ja side toetavad tänapäevaste Lepinguosalised teabetöötlusviiside, sealhulgas massiteabevahendite arendamist ning soodustavad tõhusat vastastikust teabevahetust. Eelistatakse programme, mille eesmärk on anda üldsusele põhiteavet ühenduse ja Gruusia kohta, ühtlasi pakkuda võimaluse korral juurdepääsu andmebaasidele, järgides seejuures kõiki intellektuaalomandi õigusi. Artikkel 66 Tarbijakaitse süsteemide Lepinguosalised teevad tihedat koostööd, et sobitada kokku oma tarbijakaitsesüsteemid. See koostöö võib hõlmata õiguslikku ja institutsioonilist ümberkujundamist käsitlevat teabevahetust, käsitlevaks loomist ohtlikke alaliste vastastikuseks teabevahetuseks, tarbijatele eriti hindade, toodete omaduste ja pakutavate teenuste kohta antava teabe parandamist, teabevahetuse arendamist nende vahel, kes esindavad tarbijate huve, ja tarbijakaitsepoliitika ühtlustamist ning seminaride ja koolituse korraldamist. tooteid Artikkel 67 Toll — abi tänapäevaste tolliteabesüsteemide kasutuselevõtmisel, — seminaride ja koolituse korraldamist. Vajaduse korral antakse tehnilist abi. 3. Ilma et see piiraks käesolevas lepingus, eelkõige artiklites 72 ja 74 ettenähtud laiemat koostööd, annavad lepinguosaliste hal- dusasutused vastastikust abi tolliküsimustes käesolevale lepingule lisatud protokolli sätete kohaselt. Artikkel 68 Statistikaalane koostöö Koostöö eesmärk selles valdkonnas on tõhusa statistikasüsteemi väljaarendamine, et anda usaldusväärseid statistilisi andmeid Gruusia majandusreformi ja jälgimiseks ning eraettevõtluse arendamiseks. toetamiseks Lepinguosalised teevad koostööd eelkõige järgmistes valdkonda- des: — Gruusia statistikasüsteemi kohandamine rahvusvaheliste mee- todite, standardite ja klassifikatsiooniga, — statistilise teabe vahetus, — vajalike makro- ja mikromajanduslike statistilise andmete and- mine majanduse ümberkujundamiseks ja juhtimiseks. Ühendus annab Gruusiale selleks tehnilist abi. Artikkel 69 Majandusteadus 1. Koostöö eesmärk on tagada kõikide kavandatava kaubavahe- tuse ja heade kaubandustavadega seotud sätete täitmine ja saavu- tada Gruusia tollisüsteemi ühtlustumine ühenduse omaga. Lepinguosalised hõlbustavad majanduse ümberkujundamist ja majanduspoliitika kooskõlastamist koostöö abil, mille eesmärk 11/55. kd ET Euroopa Liidu Teataja 21 on parandada kummagi majanduse põhialuste mõistmist ning majanduspoliitika kavandamist ja rakendamist turumajanduses. Selleks vahetavad lepinguosalised teavet makromajanduslike tulemuste ja väljavaadete kohta. Ühendus annab tehnilist abi, et — toetada Gruusiat majanduse ümberkujundamisel ekspertide nõuannete ja tehnilise abiga, — edendada koostööd majandusteadlaste vahel, et kiirendada majanduspoliitika kavandamiseks vajaliku oskusteabe eda- siandmist ja kindlustada majanduspoliitikaga seotud uurimis- tulemuste laialdane levitamine. Artikkel 70 Rahapoliitika Gruusia ametiasutuste taotlusel annab ühendus tehnilist abi, et toetada Gruusia pingutusi oma rahasüsteemi tugevdamisel ja omavääringu täieliku konverteeritavuse saavutamisel. See hõlmab tehnilist abi Gruusia raha- ja laenupoliitika kujundamiseks ja rakendamiseks, mis on täielikult kooskõlastatud rahvusvaheliste rahaasutustega, samuti töötajate koolitamiseks ja kapitaliturgude, sealhulgas börsi arendamiseks. Samuti hõlmab see mitteametlikku arvamustevahetust Euroopa Rahasüsteemi põhimõtete ja toimimise ning kapitaliturge ja kapitali liikumist käsitlevate ühenduse määruste kohta. VII JAOTIS KOOSTÖÖ DEMOKRAATIA JA INIMÕIGUSTEGA SEOTUD KÜSIMUSTES Artikkel 71 Lepinguosalised teevad koostööd kõikides küsimustes, mis on seotud demokraatlike institutsioonide, sealhulgas õigusriigi tugevdamiseks vajalike asutuste rajamise või kindlustamisega ning inimõiguste ja põhivabaduste kaitsmisega rahvusvahelise õiguse ja OSCE põhimõtete kohaselt. Seda koostööd tehakse tehnilise abi programmide vormis, millel on muu hulgas järgmised eesmärgid: asjakohaste õigusaktide koostamine ja rakendamine, kohtusüsteemi toimimine, riigi roll õigusküsimustes ja valimissüsteemi toimimine. Programmid võivad vajaduse korral sisaldada koolitust. Lepinguosalised edendavad oma riigi- ja piirkondlike õigusasutuste, parlamendiliikmete ja valitsusväliste organisatsioonide vahel sidepidamist ja teabevahetust. KOOSTÖÖ EBASEADUSLIKU TEGEVUSE VÄLTIMISEKS NING EBASEADUSLIKU SISSERÄNDE VÄLTIMISEKS JA KONTROLLIMISEKS VIII JAOTIS Artikkel 72 — riigisiseste õigusaktide koostamine ebaseadusliku tegevuse vältimiseks, Lepinguosalised seavad sisse koostöö, et vältida sellist ebaseadus- likku tegevust nagu — teabekeskuste loomine, — ebaseaduslik tegevus majanduse vallas, sealhulgas korruptsi- oon, — ebaseaduslikud tehingud mitmesuguste kaupade, sealhulgas tööstusjäätmetega, — ebaseadusliku tegevuse vältimisega tegelevate asutuste tege- vuse tõhustamine, — võltsimine. — töötajate koolitamine ja uurimistegevuse infrastruktuuri aren- damine, Koostöö eespool nimetatud valdkondades põhineb ühisel nõupi- damisel ja tihedal suhtlusel. Võidakse anda tehnilist ja haldusabi, sealhulgas järgmistes valdkondades: — mõlemale vastuvõetavate ebaseadusliku tegevuse tõkestamis- meetmete väljatöötamine. 22 ET Euroopa Liidu Teataja 11/55. kd Artikkel 73 Rahapesu Artikkel 75 Ebaseaduslik sisseränne 1. Lepinguosalised on ühel meelel, et on vaja teha pingutusi ja koostööd, et vältida oma rahandussüsteemide kasutamist kurite- gelikul teel, eeskätt narkootikumidega seotud kuritegevusest saa- dud raha pesuks. 2. Koostöö selles vallas hõlmab haldus- ja tehnilist abi, et kehtes- tada sellised rahapesu vältimiseks vajalikud standardid, mis vasta- vad ühenduses ja selles valdkonnas tegutsevate rahvusvaheliste foorumite, sealhulgas rahapesuvastase töökonna (FATF) poolt vastuvõetud standarditele. Artikkel 74 Narkootikumid 1. Liikmesriigid ja Gruusia lepivad kokku, et teevad koostööd ebaseadusliku sisserände vältimiseks ja kontrollimiseks. Selleks — kohustub Gruusia liikmesriigi nõudmise korral ilma täienda- vate formaalsusteta tagasi võtma kõik oma kodanikud, kes vii- bivad liikmesriigi territooriumil ebaseaduslikult, ja — kohustub iga liikmesriik Gruusia nõudmise korral ilma täiendavate formaalsusteta tagasi võtma kõik oma ühenduse määratluse kohased kodanikud, kes viibivad Gruusia territoo- riumil ebaseaduslikult. Liikmesriigid ja Gruusia annavad selleks oma kodanikele vajali- kud isikut tõendavad dokumendid. Oma volituste ja pädevuse piires teevad lepinguosalised koostööd, et nende tegevus ja meetmed narkootikumide ja psühhotroopsete ainete ebaseadusliku tootmise, pakkumise ja nendega kauplemise vastu, sealhulgas lähteainete ebaseadusliku leviku tõkestamine, oleksid tulemuslikumad ja mõjusamad ning aitaksid vältida ja vähendada narkootikuminõudlust. Koostöö sel alal põhineb ja tihedal koostööl, et lepinguosaliste ühisel nõupidamisel kooskõlastada ja meetmeid mitmesugustes narkootikumidega seotud valdkondades. eesmärke 2. Gruusia kohustub sõlmima seda nõudvate liikmesriikidega kahepoolsed kokkulepped, milles sätestatakse tagasivõtmise eri- kohustused, sealhulgas kohustus tagasi võtta teiste riikide koda- nikud ja kodakondsuseta isikud, kes on saabunud liikmesriigi ter- ritooriumile Gruusiast või Gruusia territooriumile mõnest liikmesriigist. 3. Koostöönõukogu uurib, milliseid muid ühismeetmeid saab võtta ebaseadusliku sisserände vältimiseks ja kontrollimiseks. IX JAOTIS KULTUURIKOOSTÖÖ Artikkel 76 Lepinguosalised kohustuvad edendama, soodustama ja hõlbustama kultuurikoostööd. Koostöö võib vastavalt vajadusele hõlmata ühenduse või ühe või mitme liikmesriigi kultuurikoostöö programme või seisneda muude vastastikust huvi pakkuvate tegevuste arendamises. Koostöö võib hõlmata järgmist: — teabe ja kogemuste vahetamist mälestiste, vaatamisväärsuste (ehituskunstiline pärand) ning muuseumiesemete säilitamise ja kaitse alal, — kultuurivahetust asutuste, kunstnike ja muude kultuuri alal töötavate isikute vahel, — kirjandusteoste tõlkimist. 11/55. kd ET Euroopa Liidu Teataja 23 X JAOTIS RAHANDUSKOOSTÖÖ TEHNILISE ABI VALLAS Artikkel 77 Käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks saab Gruusia ühenduselt artiklite 78–80 kohaselt ajutist tehnilist abi rahalise toetusena. Selle abi eesmärk on kiirendada Gruusia majanduse ümberkujunemist. Rahalist abi antakse programmi TACIS raames ühenduse nõukogu asjakohase määruse kohaselt. Artikkel 78 Artikkel 79 Ühenduse rahalise abi eesmärgid ja valdkonnad nähakse ette soovitusprogrammis, mis kajastab prioriteete, milles lepinguosalised kokku lepivad, võttes arvesse Gruusia vajadusi, iga valdkonna suutlikkust abi vastu võtta ja ümberkujundamise edukust. Lepinguosalised teatavad sellest koostöönõukogule. Artikkel 80 Olemasolevate vahendite parima kasutamise huvides tagavad lepinguosalised, et ühenduse tehniline abi kooskõlastatakse põhjalikult abiga, mis tuleb muudest allikatest, nagu liikmesriigid, teised riigid ja rahvusvahelised organisatsioonid, näiteks Rahvusvaheline Rekonstruktsiooni- ja Arengupank ning Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank. XI JAOTIS INSTITUTSIOONILISED, ÜLD- JA lÕPPSÄTTED Artikkel 81 Artikkel 83 Käesolevaga asutatakse koostöönõukogu, kes jälgib käesoleva lepingu täitmist. Koostöönõukogu tuleb kokku ministrite tasandil üks kord aastas. Ta vaatab läbi kõik käesoleva lepinguga seotud tähtsad küsimused ja kõik muud vastastikust huvi pakkuvad kahepoolsed või rahvusvahelised küsimused, et saavutada lepingu eesmärgid. Lepinguosaliste kokkuleppel võib koostöönõukogu anda ka asjakohaseid soovitusi. Artikkel 82 1. Koostöönõukogusse kuuluvad ühelt poolt Euroopa Liidu Nõu- kogu ja Euroopa Ühenduste Komisjoni liikmed ning teiselt poolt Gruusia valitsuse liikmed. 1. Koostöönõukogule on tema ülesannete täitmisel abiks koos- töökomitee, kuhu kuuluvad ühelt poolt Euroopa Liidu Nõukogu liikmete ja Euroopa Ühenduste Komisjoni liikmete esindajad ning teiselt poolt Gruusia valitsuse esindajad, tavaliselt kõrgemate ametnike tasandil. Koostöökomitee eesistujaks on vaheldumisi ühendus ja Gruusia. Oma töökorras määrab koostöönõukogu kindlaks koostöökomi- tee ülesanded, mille hulka kuulub koostöönõukogu kohtumiste ettevalmistamine, ning koostöökomitee töökorralduse. 2. Koostöönõukogu võib oma volitused delegeerida koostööko- miteele, kes tagab järjepideva töö koostöönõukogu kohtumiste vahelisel ajal. 2. Koostöönõukogu kehtestab oma töökorra. Artikkel 84 3. Koostöönõukogu eesistujaks on vaheldumisi ühenduse esin- daja ja Gruusia valitsuse liige. Koostöönõukogu võib luua erikomitee või -organi, kes abistab teda ülesannete täitmisel, ja kindlaks määrata selliste komiteede või organite koosseisu, ülesanded ja töökorralduse. 24 ET Euroopa Liidu Teataja 11/55. kd Artikkel 85 Selliste käesolevast lepingust lähtuvate küsimuste uurimisel, mis on seotud mõnele GATT/WTO artiklile viitava sättega, võtab koostöönõukogu võimalikult palju arvesse tõlgendust, mida WTO liikmed asjakohase GATT/WTO artikli puhul üldiselt kasutavad. Artikkel 86 asutatakse Käesolevaga koostöökomitee. Komitees kohtuvad ja vahetavad arvamusi Gruusia parlamendi ja Euroopa Parlamendi liikmed. Komitee tuleb kokku enda määratud ajavahemike tagant. parlamentaarne isikuid ei diskrimineerita, võrreldes tema enda kodanikega pääse- misel lepinguosaliste pädevatesse kohtutesse ja haldusasutustes- se, sealhulgas intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi õigusi. et kaitsta oma isiklikke ja omandiõigusi, 2. Oma volituste ja pädevuse piires lepinguosalised — soodustavad vahekohtumenetluse kasutuselevõtmist ühen- duse ja Gruusia ettevõtjate äritehingutest ja koostööst tulene- vate vaidluste lahendamiseks, — lepivad kokku, et vaidluste suunamisel vahekohtusse võib iga vaidlusosaline valida oma vahekohtuniku, olenemata tema kodakondsusest, ja eesistujaks olev kolmas vahekohtunik või ainus vahekohtunik võib olla kolmanda riigi kodanik, välja arvatud juhul, kui vaidlusosaliste valitud vahekohtu eeskirja- des on sätestatud teisiti, Artikkel 87 — soovitavad oma ettevõtjatel valida vastastikusel kokkuleppel nende lepingute suhtes kohaldatav õigus, 1. Parlamentaarsesse koostöökomiteesse kuuluvad ühelt poolt Euroopa Parlamendi liikmed ja teiselt poolt Gruusia parlamendi liikmed. 2. Parlamentaarne koostöökomitee kehtestab oma töökorra. — soodustavad ÜRO rahvusvahelise kaubandusõiguse komisjoni (UNCITRAL) koostatud vahekohtueeskirjade rakendamist ja 10. juunil 1958 New Yorgis sõlmitud välisriigi vahekohtu otsuste tunnustamise ja täitmise konventsioonile allakirjuta- nud riikide vahekohtute kasutamist. 3. Parlamentaarse koostöökomitee eesistujaks on töökorras sätestatava kohaselt vaheldumisi Euroopa Parlament ja Gruusia parlament. Artikkel 90 Artikkel 88 Parlamentaarne koostöökomitee võib koostöönõukogult nõuda käesoleva lepingu täitmisega seotud teavet, mille nõukogu seejärel komiteele esitab. Parlamentaarsele koostöökomiteele teatatakse koostöönõukogu soovitustest. Parlamentaarne koostöökomitee võib anda koostöönõukogule soovitusi. Artikkel 89 Käesolevas lepingus sätestatu ei takista lepinguosalisel võtmast meetmeid a) mida ta peab vajalikuks, et vältida oma oluliste julgeolekuhu- videga vastuolus oleva teabe avalikustamist; b) mis on seotud relvade, laskemoona või sõjatarvikute tootmise või nendega kauplemise või kaitsevajadusteks asendamatu teadus- ja arendustöö või tootmisega tingimusel, et need meet- med ei halvenda konkurentsitingimusi selliste toodete osas, mis ei ole spetsiaalselt sõjalise otstarbega; c) mida ta peab enda julgeoleku seisukohalt vajalikuks avaliku korra ja julgeoleku säilitamist mõjutavate tõsiste riigisiseste rahutuste, sõja või sõjaohtu kujutavate tõsiste rahvusvaheliste pingete korral või selleks, et täita oma kohustusi, mis ta on endale võtnud rahu ja rahvusvahelise julgeoleku säilitamiseks; 1. Mõlemad lepinguosalised kohustuvad käesoleva lepingu regu- leerimisalas tagama, et teise lepinguosalise füüsilisi ja juriidilisi d) mida ta peab vajalikuks, et täita oma rahvusvahelisi kohustusi ja kokkuleppeid kahesuguse kasutusega tööstuskaupade ja tehnoloogiate kontrollimisel. 11/55. kd ET Euroopa Liidu Teataja 25 Artikkel 91 Artikkel 95 1. Käesoleva lepinguga reguleeritavates valdkondades ja ilma et see piiraks lepingus sisalduvate erisätete kohaldamist — ei tohi meetmed, mida Gruusia rakendab ühenduse suhtes, põhjustada diskrimineerimist liikmesriikide, nende kodanike ega nende äriühingute vahel, — ei tohi meetmed, mida ühendus rakendab Gruusia suhtes, põhjustada diskrimineerimist Gruusia kodanike ega äriühin- gute vahel. 2. Lõike 1 sätted ei piira lepinguosaliste õigust kohaldada oma asjakohaseid maksualaseid õigusnorme maksumaksjate suhtes, kes ei ole oma elu- või asukoha poolest ühesuguses olukorras. Käesoleva lepingu kohaldamisel on “lepinguosalisteks” ühelt poolt Gruusia ja teiselt poolt ühendus või liikmesriigid või ühendus ja liikmesriigid nende asjakohaste volituste kohaselt. Artikkel 96 Kuivõrd käesolevas lepingus käsitletavad küsimused on hõlmatud energiaharta lepingu ja selle protokollidega, kohaldatakse selliste ja protokolle nende küsimuste suhtes nimetatud lepingut jõustumisel, kuid üksnes niivõrd, kui selline kohaldamine on nendes ette nähtud. Artikkel 92 Artikkel 97 1. Kumbki lepinguosaline võib suunata koostöönõukogule vaid- lused, mis on seotud käesoleva lepingu kohaldamise või tõlgen- damisega. Käesolev leping on sõlmitud esialgu kümneks aastaks. Leping uueneb automaatselt ühe aasta kaupa, kui kumbki lepinguosaline ei teata teisele kirjalikult lepingu denonsseerimisest kuus kuud enne selle kehtivuse lõppemist. 2. Koostöönõukogu võib vaidluse lahendada soovituse andmise- ga. 3. Kui vaidlust ei ole võimalik lahendada lõike 2 kohaselt, võib ükskõik kumb lepinguosaline teatada teisele lepitaja määramisest; sel juhul peab teine lepinguosaline määrama kahe kuu jooksul teise lepitaja. Selle korra rakendamisel käsitletakse ühendust ja liikmesriike ühe vaidluspoolena. Koostöönõukogu määrab kolmanda lepitaja. Lepitajad annavad soovitused häälteenamusega. Need soovitused ei ole lepinguosalistele siduvad. 4. Koostöönõukogu võib kehtestada vaidluste lahendamise kor- ra. Artikkel 93 Lepinguosalised lepivad kokku, et emma-kumma lepinguosalise taotlusel peavad nad sobival viisil viivitamata nõu, et arutada käesoleva lepingu tõlgendamise või rakendamisega seotud küsimusi ja omavaheliste suhete muid asjakohaseid tahke. Käesoleva artikli sätted ei mõjuta ega piira mingil viisil artiklite 14, 92 ja 98 kohaldamist. Artikkel 98 1. Lepinguosalised võtavad kõik üld- või erimeetmed, mida on vaja nende käesolevast lepingust tulenevate kohustuste täitmiseks. Nad hoolitsevad käesolevas lepingus sätestatud eesmärkide saa- vutamise eest. 2. Kui üks lepinguosaline leiab, et teine lepinguosaline ei ole täit- nud käesoleva lepingu järgset kohustust, võib ta võtta asjakoha- seid meetmeid. Enne nende võtmist, välja arvatud eriti pakilistel juhtudel, esitab ta koostöönõukogule kogu asjakohase teabe, mida on vaja olukorra põhjalikuks uurimiseks, et leida lepingu- osalistele vastuvõetav lahendus. Kõnealuste meetmete väljavalimisel tuleb esmatähtsaks pidada neid, mis segavad käesoleva lepingu toimimist kõige vähem. Teise lepinguosalise nõudel teatatakse nendest meetmetest viivitamata koostöönõukogule. Artikkel 99 I–V lisa ning protokoll moodustavad käesoleva lahutamata osa. lepingu Artikkel 94 Artikkel 100 Käesolevaga Gruusiale võimaldatud tingimused ei ole mingil juhul soodsamad kui need, mida liikmesriigid üksteisele võimaldavad. Kuni üksikisikute ja ettevõtjate ühesuguste õiguste saavutamiseni käesoleva lepingu kohaselt ei mõjuta käesolev leping õigusi, mis isikutele ja ettevõtjatele tagatakse ühelt poolt üht või mitut 26 ET Euroopa Liidu Teataja 11/55. kd ja teiselt poolt Gruusiat siduvate kehtivate liikmesriiki lepingutega, välja arvatud valdkonnad, mis kuuluvad ühenduse pädevusse, ilma et see piiraks käesolevast lepingust tulenevaid liikmesriikide kohustusi nende pädevusvaldkondades. Artikkel 101 ühelt lepingut Käesolevat nende kohaldatakse territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse, Euroopa Euroopa ning Aatomienergiaühenduse asutamislepingut nendes lepingutes sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt Gruusia territooriumi suhtes. Teraseühenduse poolt Söe- ja Artikkel 102 Käesoleva lepingu hoiulevõtja on Euroopa Liidu Nõukogu peasekretär. Artikkel 104 Lepinguosalised kiidavad käesoleva lepingu heaks oma menetluste kohaselt. Käesolev leping jõustub sellise teise kuu esimesel päeval, mis järgneb kuupäevale, mil lepinguosalised teatavad Euroopa Liidu Nõukogu peasekretärile, et esimeses lõigus nimetatud menetlused on lõpule viidud. Jõustumisel asendab käesolev leping Gruusia ja ühenduse vahelistes suhetes selle lepingu, mis sõlmiti 18. detsembril 1989 Euroopa Brüsselis Sotsialistlike Aatomienergiaühenduse ning Vabariikide Liidu vahel kaubanduse ning kaubandus- ja majanduskoostöö küsimustes. Majandusühenduse Nõukogude Euroopa ja Artikkel 103 Käesoleva lepingu originaaleksemplar, mille hispaania-, hollandi-, inglis-, itaalia-, kreeka-, portugali-, prantsus-, rootsi-, saksa-, soome-, taani- ja gruusiakeelne tekst on võrdselt autentne, antakse hoiule Euroopa Liidu Nõukogu peasekretärile. Lepinguosalised lepivad kokku, et kui enne käesoleva lepingu jõustumiseks vajalike menetluste lõpuleviimist kohaldatakse käesoleva lepingu teatavate osade sätteid ühenduse ja Gruusia vahelise vahelepingu alusel, tähendab mõiste “käesoleva lepingu jõustumiskuupäev” vahelepingu jõustumiskuupäeva. Artikkel 105 Hecho en Luxemburgo, el veintidós de abril de mil novecientos noventa y seis. Udfærdiget i Luxembourg, den toogtyvende april nitten hundrede og seksoghalvfems. Geschehen zu Luxemburg am zweiundzwanzigsten April neunzehnhundertsechsundneunzig. Έγινε στο Λουξεμβούργο, στις είκοσι δύο Απριλίου χίλια εννιακόσια ενενήντα έξι. Done at Luxembourg on the twenty-second day of April in the year one thousand nine hundred and ninety-six. Fait à Luxembourg, le vingt-deux avril mil neuf cent quatre-vingt-seize. Fatto a Lussemburgo, addì ventidue aprile millenovecentonovantasei. Gedaan te Luxemburg, de tweeëntwintigste april negentienhonderd zesennegentig. Feito no Luxemburgo, em vinte e dois de Abril de mil novecentos e noventa e seis. Tehty Luxemburgissa kahdentenakymmenentenätoisena päivänä huhtikuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäkuusi. Som skedde i Luxemburg den tjugoandra april nittonhundranittiosex. 11/55. kd ET Euroopa Liidu Teataja 27 Pour le Royaume de Belgique Voor het Koninkrijk België Für das Königreich Belgien Cette signature engage également la Communauté française, germanophone, la Région wallonne, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale. la Communauté flamande, la Communauté Deze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brusselse Hoofdstedelijke Gewest. Diese Unterschrift verbindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt. For Kongeriget Danmark Für die Bundesrepublik Deutschland Για την Ελληνική Δημοκρατία 28 ET Euroopa Liidu Teataja 11/55. kd Por el Reino de España Pour la République française Thar ceann na hÉireann For Ireland Per la Repubblica italiana Pour le Grand-Duché de Luxembourg 11/55. kd ET Euroopa Liidu Teataja 29 Voor het Koninkrijk der Nederlanden Für die Republik Österreich Pela República Portuguesa Suomen tasavallan puolesta För Republiken Finland För Konungariket Sverige For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland 30 ET Euroopa Liidu Teataja 11/55. kd Por las Comunidades Europeas For De Europæiske Fællesskaber Für die Europäischen Gemeinschaften Για τις Ευρωπαϊκές Κοινότητες For the European Communities Pour les Communautés européennes Per le Comunità europee Voor de Europese Gemeenschappen Pelas Comunidades Europeias Euroopan yhteisöjen puolesta För Europeiska gemenskaperna 11/55. kd ET Euroopa Liidu Teataja 31 LISATUD DOKUMENTIDE LOEND Nende soodustuste soovitusloend, mida Gruusia annab sõltumatutele riikidele artikli 9 lõike 3 kohaselt Artiklis 42 osutatud intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandit käsitlevad konventsioonid Artikli 26 lõikes 3 nimetatud finantsteenused Artikli 23 lõike 2 kohased ühenduse reservatsioonid Artikli 23 lõike 4 kohased Gruusia reservatsioonid I lisa II lisa III lisa IV lisa V lisa Protokoll haldusasutuste vastastikuse abi kohta tolliküsimustes 32 ET Euroopa Liidu Teataja 11/55. kd NENDE SOODUSTUSTE SOOVITUSLOEND, MIDA GRUUSIA ANNAB SÕLTUMATUTELE RIIKIDELE ARTIKLI 9 LÕIKE 3 KOHASELT I LISA Sõltumatute riikide suhtes 1. ei rakendata imporditollimakse; 2. impordi suhtes ei rakendata käibe- ega aktsiisimaksu; 3. mittekaubanduslike tehingute, sealhulgas nendest tehingutest tulenevate maksete erisüsteem. 11/55. kd ET Euroopa Liidu Teataja 33 II LISA ARTIKLIS 42 OSUTATUD INTELLEKTUAAL-, TÖÖSTUS- JA KAUBANDUSOMANDIT KÄSITLEVAD KONVENTSIOONID 1. Artikli 42 lõige 2 käsitleb järgmisi mitmepoolseid konventsioone: — teose esitaja, fonogrammitootja ja ringhäälinguorganisatsiooni kaitse rahvusvaheline konventsioon (Rooma, 1961), — märkide rahvusvahelise registreerimise Madridi kokkuleppe protokoll (Madrid, 1989), — märkide registreerimisel kasutatava kaupade ja teenuste rahvusvahelise klassifikatsiooni Nice’i kokkulepe (Genf, 1977, muudetud 1979. aastal), — mikroorganismide patendiekspertiisiks deponeerimise rahvusvahelise tunnustamise Budapesti leping (1977, muudetud 1980. aastal), — rahvusvaheline uute taimesortide kaitse konventsioon (UPOV) (1991. aasta Genfi akt). 2. Koostöönõukogu võib soovitada artikli 42 lõike 2 kohaldamist ka muude mitmepoolsete konventsioonide suhtes. Kui intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi vallas tekib kaubandustingimusi mõjutavaid raskusi, peetakse emma-kumma lepinguosalise taotlusel viivitamata nõu, et jõuda vastastikku rahuldavate lahendusteni. 3. Lepinguosalised kinnitavad järgmistest mitmepoolsetest konventsioonidest tulenevate kohustuste tähtsust: — Berni kirjandus- ja kunstiteoste kaitse konventsioon (1971. aasta Pariisi akt), — tööstusomandi kaitse Pariisi konventsioon (1967. aasta Stockholmi akt, muudetud 1979. aastal), — märkide rahvusvahelise registreerimise Madridi kokkulepe (1967. aasta Stockholmi akt, muudetud 1979. aastal), — patendikoostööleping (Washington, 1970, muudetud 1979. ja 1984. aastal). 4. Käesoleva lepingu jõustumisest alates võimaldab Gruusia ühenduse äriühingutele ja kodanikele intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi tunnustamisel ja kaitsmisel vähemalt niisama soodsaid tingimusi kui mis tahes kolmandale riigile kahepoolsete kokkulepete alusel. 5. Punkti 4 sätteid ei kohaldata soodustuste suhtes, mis Gruusia ja mõni kolmas riik on tegelikult ja vastastikku andnud, ega soodustuste suhtes, mis ta on andnud mõnele teisele endisesse NSVLi kuulunud riigile. 34 ET Euroopa Liidu Teataja 11/55. kd III LISA ARTIKLI 26 LÕIKES 3 NIMETATUD FINANTSTEENUSED Finantsteenus on igasugune rahaline teenus, mida pakub lepinguosalise finantsteenuse osutaja. Finantsteenused hõlmavad järgmisi tegevusliike. A Kõik kindlustusteenused ja kindlustusega seotud teenused 1. Otsekindlustus (sealhulgas kaaskindlustus) i) elukindlustus; ii) kahjukindlustus. 2. Edasikindlustus ja retrosessioon. 3. Kindlustuse vahendamine, nagu tegevus maakleri ja kindlustusagendina. 4. Kindlustuse lisateenused, nagu nõustamis- ja aktuaarteenused, riskihindamis- ja kahjukäsitlusteenused. B. Panga- ja muud finantsteenused (välja arvatud kindlustus) 1. Hoiuste ja muude tagasimakstavate rahaliste vahendite vastuvõtmine üldsuselt. 2. Kõik laenuliigid, sealhulgas tarbimis- ja hüpoteeklaenud, faktooring ja äritehingute rahastamine. 3. Kapitalirent. 4. Kõik makse- ja rahaedastusteenused, sealhulgas krediit- ja deebetkaardid, reisitšekid ja pangavekslid. 5. Garantiid ja kohustused. 6. Kauplemine oma kulul ja nimel või klientide nimel kas börsil, vabavahetusturul või muul viisil: a) rahaturu instrumentidega (sealhulgas tšekid, vekslid, hoiusesertifikaadid jne); b) välisvääringutega; c) tuletisväärtpaberitega, sealhulgas, kuid mitte ainult futuurid ja optsioonid; d) vahetuskursside ja intressimäära instrumentide, kaasa arvatud selliste finantsinstrumentidega nagu vahetuslepingud ja tähtpäevaintressiga lepingud; e) vabalt kaubeldavate väärtpaberitega; f) muude vabalt kaubeldavate finantsinstrumentide ja finantsvaraga, kaasa arvatud väärismetallikangid. 7. Osalemine igasuguste väärtpaberite emissioonides, sealhulgas emissiooni garanteerimine ja paigutamine agendina (avalikult või eraviisiliselt) ja selliste väljalasetega seotud teenuste osutamine. 8. Vahendustegevus rahaturul. 9. Varahaldus, nagu raha ja väärtpaberiportfelli haldamine, kõik ühisinvesteeringute haldamise vormid, pensionifondide haldamine, hooldus-, hoiu- ja usaldushoiuteenused. 10. Rahalise vara, sealhulgas väärtpaberite, tuletisväärtpaberite ja teiste kaubeldavate maksevahenditega seotud arveldus- ja kliiringteenused. 11/55. kd ET Euroopa Liidu Teataja 35 11. Punktides 1–10 loetletud tegevustega seotud nõustamine, vahendamine ja muud täiendavad finantsteenused, investeeringute ja väärtpaberiportfellidega seotud uuringud ja sealhulgas krediidisoovitus ja -analüüs, nõustamine, nõustamine äriühingute omandamise, ümberkujundamise ning strateegia kohta. 12 Teiste finantsteenuste osutajate kasutuses oleva finantsteabe vahendamine ja edasiandmine ning finantsandmete töötlemine ja asjakohase tarkvara pakkumine. Finantsteenuste mõiste alla ei kuulu järgmised tegevused: a) keskpankade või muude avalik-õiguslike asutuste tegevus raha- ja vahetuskursipoliitika alal; b) keskpankade, valitsusasutuste või -organite või avalik-õiguslike asutuste tegevus valitsuse nimel või valitsuse tagatisega, välja arvatud juhud, kui sellega võivad tegeleda nende avalik-õiguslike isikutega konkureerivad finantsteenuste osutajad; c) tegevus riikliku sotsiaalkindlustus- või pensionikava raames, välja arvatud juhud, kui sellega võivad tegeleda avalik-õiguslike isikute või eraõiguslike isikutega konkureerivad finantsteenuste osutajad. 36 ET Euroopa Liidu Teataja 11/55. kd IV LISA ARTIKLI 23 LÕIKE 2 KOHASED ÜHENDUSE RESERVATSIOONID Kaevandamine Mõnes liikmesriigis võidakse äriühingutelt, kelle tegevust ühendus ei kontrolli, nõuda kaevandamistegevuse ja -õiguse luba. Kalapüük Ühenduse liikmesriikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni all olevate vete elusvarusid ja kalastuspiirkondi saavad kasutada ja neile pääsevad juurde üksnes ühenduse liikmesriigi lipu all sõitvad ja ühenduse territooriumil registreeritud kalalaevad, kui ei ole sätestatud teisiti. Kinnisvara ostmine Mõnes liikmesriigis piiratakse muudel kui ühenduse äriühingutel kinnisvara ostmist. Audiovisuaalteenused, kaasa arvatud raadio Tootmisel ja levitamisel, kaasa arvatud audiovisuaalteoste avalikul esitamisel raadios või mujal kehtivat võrdset kohtlemist võib rakendada üksnes teatavatele päritolunõuetele vastavate audiovisuaalteoste suhtes. Telekommunikatsiooniteenused, sealhulgas mobiil- ja satelliitsideteenused Reserveeritud teenused Mõnes liikmesriigis on pääs täiendavate teenuste ja infrastruktuuride turule piiratud. Vabakutseliste teenused Liikmesriikide kodanikest füüsilistele isikutele reserveeritavad teenused. Teatavatel tingimustel võivad need isikud asutada äriühinguid. Põllumajandus Mõnes liikmesriigis ei kehti võrdne kohtlemine äriühingute suhtes, kelle tegevust ühendus ei kontrolli ja kes soovivad asutada põllumajandusettevõtet. Kui äriühing, kelle tegevust ühendus ei kontrolli, omandab viinamarjaistandusi, peab ta sellest teatama või vajaduse korral saama omandamiseks loa. Uudisteagentuuride teenused Mõnes liikmesriigis piiratakse välisosalust kirjastus- ja ringhäälinguettevõtetes. 11/55. kd ET Euroopa Liidu Teataja 37 V LISA ARTIKLI 23 LÕIKE 4 KOHASED GRUUSIA RESERVATSIOONID 1. Gruusias kehtivad investeerimisalased õigusaktid nõuavad, et välismaised äriühingud ja Gruusia äriühingud, mida riik ei kontrolli, (1) peavad investeerimiseks saama loa Gruusia pädevatelt asutustelt. Gruusia õigusaktides on sätestatud, et sellise loa saamise tingimused on Gruusia eraettevõtetel ja välismaistel äriühingutel samad. Selliste lubade andmisega ei kaotata soodustusi, mis on ühenduse äriühingutele antud käesoleva lepingu artikli 23 lõike 4 kohaselt, ega hoita kõrvale muudest lepingu sätetest. Eelkõige ei või nende abil takistada ühenduse äriühingute asutamist mis tahes majandusvaldkonnas, välja arvatud allpool sätestatud juhud. Ühtki luba ei või tühistada asjakohase põhjenduseta ning sellise tühistamise peale võib edasi kaevata ja vajaduse korral rakendada vaidluste lahendamise korda. Hiljemalt 31. detsembriks 1998 viib Gruusia oma lubade andmist käsitlevad õigusaktid vastavusse väljakujunenud rahvusvaheliste tavade ja eeskätt ühenduse õigusaktidega. Ühendus annab selleks tehnilist abi. Sellel üleminekuajal ei võta Gruusia ühtki meedet ega astu ühtki sammu, mis kitsendaks ühenduse äriühingute asutamis- ja tegevustingimusi, võrreldes lepingu parafeerimisele eelnenud päevaga. 2. Välisinvesteeringud on keelatud järgmistes valdkondades: — Gruusia kaitse ja julgeolek, — narkootikumide ja psühhotroopsete ainete valmistamine ja müük, — narkootilisi aineid või mürkaineid sisaldavate taimede kasvatamine ja müük. 3. Välismaisel äriühingul on vaja Gruusia pädevate asutuste eriluba, kui ta tahab tegutseda lähemal kui 20 km julgeoleku või Gruusia Gruusia piirist või muudes kindlaksmääratud piirkondades, mis on olulised riigi keskkonna kaitsmise seisukohalt. 4. Gruusia õigusaktid nõuavad, et järgmistes majandusvaldkondades peab välisosalusega ettevõtte aktsiatest vähemalt 51 % kuuluma riigile. Seda protsendimäära võib vähendada Gruusia parlamendi otsusega: — gaasi- ja naftatorujuhtmete, side- ja elektriülekandeliinide ja riikliku tähtsusega soojusülekandeliinide käitamine ning selleks vajalikud ehitised ja vahendid, — riikliku tähtsusega Gruusia maanteede, raudteede, lennujaamade ja sadamate käitamine, — väärtpaberite, pangatähtede, müntide ja markide väljalaskmine, — eriti ohtlike nakkushaiguste, sealhulgas nakkavate naha- ja suguhaiguste ning vaimsete häirete all kannatavate haigete ravi, — ohtlike haiguste all kannatavate loomade ravi, — toorpiirituse tootmine. (1) Nagu on määratletud käesoleva lepingu kontrolli mõistet käsitlevas ühisdeklaratsioonis. 38 ET Euroopa Liidu Teataja 11/55. kd 5. Olgugi et Gruusia õigusaktid ei diskrimineeri maa pikaajalisel rentimisel välisinvestoreid, võrreldes muude Gruusia ettevõtetega, mis ei ole riigiomandis, ei luba need praegu välisinvestoritel osta maad ega loodusvarasid. 6. Välismaistel äriühingutel on vaja Gruusia valitsuse luba, kui nad tahavad Gruusias või Gruusia mandrilaval otsida või kasutada maardlaid või kaevandada või kasutada loodusvarasid. Tingimused, mis tulenevad käesoleva lisa reservatsioonide kohaldamisest, ei ole mingil juhul vähem soodsad kui mis tahes kolmanda riigi äriühingutele võimaldatavad. Nende piirangute vähendamine laieneb ka ühenduse äriühingutele kas võrdse kohtlemise või enamsoodustusrežiimi alusel, olenevalt sellest, kumb on soodsam. Gruusia investeerimisalaseid õigusakte arendatakse edasi käesoleva lepingu vaimus ja selle sätete, eelkõige üldpõhimõtete, äriühingute asutamis- ja tegevustingimusi ja õiguskoostööd käsitlevate sätete (jaotised I, IV ja V) ning äriühingute asutamise küsimuses peetud ühenduse ja Gruusia kirjavahetuse kohaselt. 11/55. kd ET Euroopa Liidu Teataja 39 PROTOKOLL haldusasutuste vastastikuse abi kohta tolliküsimustes Artikkel 1 Mõisted tollialaste õigusaktide õige kohaldamise, sealhulgas teabe tähelda- tud või kavandatud toimingute kohta, millega rikutakse või või- dakse rikkuda neid õigusakte. Käesolevas protokollis kasutatakse järgmisi mõisteid: a) tollialased õigusaktid – lepinguosaliste territooriumil kohaldata- vad õigusnormid, millega reguleeritakse kaupade importi, eks- porti ja transiiti ning nende suunamist tolliprotseduuridele, sealhulgas keelustamis-, piiramis- ja kontrollimeetmed; 2. Taotluse esitanud asutuse palvel teatab taotluse saanud asutus talle, kas ühe lepinguosalise territooriumilt eksporditud kaubad on nõuetekohaselt imporditud teise lepinguosalise territooriumi- le, täpsustades vajaduse korral kaupade suhtes kohaldatud tolli- protseduuri. b) taotluse esitanud asutus – pädev haldusasutus, kelle lepinguosa- line on selleks määranud ja kes taotleb abi tolliküsimustes; 3. Taotluse esitanud asutuse palvel astub taotluse saanud asutus oma õigusaktide raames vajalikke samme tagamaks, et järelevalve all oleksid c) taotluse saanud asutus – pädev haldusasutus, kelle lepinguosa- line on selleks määranud ja kes võtab vastu tolliküsimusi käsit- leva abitaotluse; a) füüsilised või juriidilised isikud, kelle puhul arvatakse põhjen- datult, et nad rikuvad või on rikkunud tollialaseid õigusakte; d) isikuandmed – igasugune teave, mis on seotud kindlakstehtud või kindlaks tehtava üksikisikuga. b) kohad, kus kaupu säilitatakse viisil, mis annab alust kahtlus- tada, et need on mõeldud tollialaseid õigusakte rikkuvateks toiminguteks; Artikkel 2 Reguleerimisala c) selline kaupade liikumine, mis võib teadaolevalt põhjustada tollialaste õigusaktide rikkumisi; 1. Lepinguosalised abistavad teineteist oma pädevusvaldkonda- des käesolevas protokollis ettenähtud viisil ja tingimustel tolli- alaste õigusaktide rikkumiste vältimisel, avastamisel ja uurimisel. d) veokid, mille puhul on alust arvata, et neid on kasutatud, kasu- tatakse või võidakse kasutada tollialaseid õigusakte rikkuva- teks toiminguteks. 2. Käesolevas protokollis sätestatud abistamine tolliküsimustes kehtib kõigi lepinguosaliste haldusasutuste kohta, kes on pädevad kohaldama käesolevat protokolli. See ei piira nende eeskirjade kohaldamist, millega reguleeritakse vastastikuse abi andmist kri- minaalasjades. Samuti ei hõlma see teavet, mis on saadud õigu- sasutuste taotlusel kasutatud volituste abil, kui need asutused sel- lega ei nõustu. Artikkel 4 Abistamine omal algatusel Artikkel 3 Abistamine taotluse korral Lepinguosalised abistavad teineteist oma riigisiseste õigusnormide kohaselt eelneva taotluseta, kui nad leiavad, et see on vajalik tol- lialaste õigusaktide õigeks rakendamiseks, eelkõige juhul, kui neil on teavet: 1. Taotluse esitanud asutuse palvel esitab taotluse saanud asutus kogu asjakohase teabe, mis aitab taotluse esitanud asutusel tagada — toimingute kohta, mis rikuvad või tunduvad rikkuvat kõnealu- seid õigusakte ja võivad teisele lepinguosalisele huvi pakkuda, 40 ET Euroopa Liidu Teataja 11/55. kd — sellistes toimingutes kasutatavate uute vahendite või võtete f) asjaolude ja juba tehtud uurimiste kokkuvõte, välja arvatud kohta, artiklis 5 sätestatud juhul. — kaupade kohta, mis teada olevalt on tollialaste õigusaktide rik- kumise objektid, — füüsiliste või juriidiliste isikute kohta, kelle puhul arvatakse põhjendatult, et nad rikuvad või on rikkunud tollialaseid õigusakte, — veokite kohta, mille puhul on alust arvata, et neid on kasuta- tud, kasutatakse või võidakse kasutada tollialaseid õigusakte rikkuvateks toiminguteks. Artikkel 5 Edastamine/teatamine Taotluse esitanud asutuse palvel võtab taotluse saanud asutus oma õigusaktide kohaselt kõik vajalikud meetmed, et tema territooriu- mil elavale või asuvale adressaadile — edastada kõik dokumendid ja — teatada kõikidest otsustest, mis kuuluvad käesoleva protokolli reguleerimisalasse. Sel juhul kohaldatakse taotluse enda suhtes artikli 6 lõiget 3. Artikkel 6 Abitaotluste vorm ja sisu 1. Käesoleva protokolli kohased taotlused tehakse kirjalikult. Taotlusele lisatakse selle täitmiseks vajalikud dokumendid. Kui see on olukorra pakilisuse tõttu vajalik, võib vastu võtta suulisi taot- lusi, kuid need tuleb viivitamata kirjalikult kinnitada. 2. Käesoleva artikli lõike 1 kohased taotlused peavad sisaldama järgmisi andmeid: a) taotluse esitanud asutus; b) taotletav meede; c) taotluse eesmärk ja põhjus; d) asjakohased õigusnormid ja muud õiguslikud asjaolud; 3. Taotlused esitatakse taotluse saanud asutuse asjaajamiskeeles või sellele asutusele vastuvõetavas keeles. 4. Kui taotlus ei vasta vorminõuetele, võib nõuda selle paranda- mist või täiendamist; sellest hoolimata võib võtta ettevaatusabi- nõusid. Artikkel 7 Taotluste täitmine 1. Abitaotluse täitmiseks toimib taotluse saanud asutus oma pädevuse ja võimaluste piires nii, nagu ta toimiks enda nimel või sellesama lepinguosalise muude asutuste taotlusel, esitades ole- masolevat teavet, tehes vajalikke uurimisi või korraldades nende tegemist. Seda sätet kohaldatakse ka haldusasutuse suhtes, kellele taotluse saanud asutus on taotluse suunanud juhul, kui ta ei saa ise toimida. 2. Abitaotlusi täidetakse taotluse saanud lepinguosalise õigusnor- mide kohaselt. 3. Lepinguosalise nõuetekohaselt volitatud ametnikud võivad teise asjaomase lepinguosalise nõusolekul ja viimase kehtestatud tingimustel hankida taotluse saanud asutuselt või tema hallatava- telt asutustelt teavet, mis on seotud tollialaseid õigusakte rikku- vate või rikkuda võivate toimingutega ja mida taotluse esitanud asutus vajab käesoleva protokolli rakendamiseks. 4. Lepinguosalise ametnikud võivad teise asjaomase lepinguosa- lise nõusolekul ja viimase kehtestatud tingimustel viibida viimase territooriumil tehtavate uurimiste juures. Artikkel 8 Teabeedastuse vorm 1. Taotluse saanud asutus edastab taotluse esitanud asutusele uurimistulemused dokumentide, nende tõestatud koopiate, aru- annete jms kujul. e) võimalikult täpsed ja terviklikud andmed uuritavate füüsiliste ja juriidiliste isikute kohta; 2. Lõikes 1 sätestatud dokumente võib asendada elektroonilises vormis oleva teabega, mis on koostatud samal eesmärgil. 11/55. kd ET Euroopa Liidu Teataja 41 Artikkel 9 Erandid abistamiskohustusest 4. Lõige 3 ei takista teabe kasutamist kohtu- või haldusmenetlus- tes, mis hiljem algatatakse tollialaste õigusaktide täitmatajätmise tõttu. Teabe esitanud pädevale asutusele teatatakse sellisest kasu- tamisest. 1. Lepinguosalised võivad keelduda käesolevas protokollis sätes- tatud abistamisest, kui see a) tõenäoliselt kahjustab Gruusia või käesoleva protokolli kohase abitaotluse saanud liikmesriigi suveräänsust; 5. Lepinguosalised võivad käesoleva protokolli sätete kohaselt saadud teavet ja uuritud dokumente kasutada tõenditena oma tõendusmaterjalides, aruannetes ja ütlustes ning kohtumenetluses ja süüdistustes. b) tõenäoliselt kahjustab avalikku korda, julgeolekut või muid olulisi huve, eelkõige artikli 10 lõikes 2 nimetatud juhtudel; Artikkel 11 c) hõlmab muid valuuta- ja maksueeskirju kui tollialased õigus- aktid; Eksperdid ja tunnistajad d) rikub tööstus-, äri- või ametisaladust. 2. Kui taotluse esitanud asutus palub abi, mida ta ise ei suudaks taotluse korral anda, viitab ta sellele asjaolule oma taotluses. Sel juhul otsustab taotluse saanud asutus, kuidas sellisele taotlusele vastata. 1. Taotluse saanud asutuse ametnikul võib talle antud volituste piires lubada esineda eksperdi või tunnistajana teise lepinguosa- lise jurisdiktsioonile alluvas kohtu- või haldusmenetluses, mis käsitleb käesoleva protokolliga hõlmatud küsimusi, ja esitada menetluses vajalikke esemeid, dokumente või nende tõestatud koopiaid. Kohtus esinemise taotluses tuleb piiritleda, millistes küsimustes ja millise ametikoha või erialaoskuse tõttu ametnikku küsitletakse. 3. Kui abist keeldutakse, tuleb otsusest ja selle põhjustest viivita- mata teatada taotluse esitanud asutusele. 2. Volitatud ametnikule pakutakse kaitset, mis on kehtivate õigusaktidega tagatud taotluse esitanud asutuse ametnikele tema territooriumil. Artikkel 10 Teabevahetus ja konfidentsiaalsus 1. Igasugune käesoleva protokolli kohaselt mis tahes kujul edas- tatud teave on salajane või piiratud kasutusega, olenevalt kum- magi lepinguosalise kehtivatest eeskirjadest. Selle teabe suhtes kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus ja sellele laieneb kaitse, mis samalaadsetele andmetele on ette nähtud vastuvõtva lepingu- osalise asjakohastes õigusnormides ja ühenduse asutuste suhtes kohaldatavates asjakohastes sätetes. 2. Isikuandmeid võib edastada üksnes siis, kui vastuvõttev lepin- guosaline kohustub neid andmeid kaitsma vähemalt nii, nagu samal juhul teeks seda edastav lepinguosaline. 3. Saadud teavet kasutatakse üksnes käesoleva protokolli eesmär- kide kohaselt. Kui üks lepinguosaline taotleb sellise teabe kasuta- mist muudel eesmärkidel, küsib ta eelnevalt teabe edastanud ame- tiasutuselt kirjalikku nõusolekut. Lisaks sellele tuleb tal järgida kõiki selle ametiasutuse kehtestatud piiranguid. Artikkel 12 Abistamiskulud Lepinguosalised loobuvad kõikidest nõuetest teineteisele, mis on seotud käesolevast protokollist tulenevate kulutuste hüvitamisega, välja arvatud asjaoludest sõltuvalt kulutused ekspertidele ja tunnistajatele ning sellistele tõlkidele ja tõlkijatele, kes ei ole avalikud teenistujad. Artikkel 13 Kohaldamine 1. Käesoleva protokolli kohaldamise eest vastutavad ühelt poolt Gruusia tolli keskasutused ja teiselt poolt Euroopa Ühenduste 42 ET Euroopa Liidu Teataja 11/55. kd Komisjoni pädevad talitused ning vajaduse korral liikmesriikide tolliasutused. Nad otsustavad kõik selle kohaldamiseks vajalikud meetmed ja nende rakenduskorra, võttes arvesse kehtivaid and- mekaitse eeskirju. Nad võivad soovitada pädevatele asutustele muudatusi, mida on nende arvates käesolevas protokollis vaja teha. 2. Lepinguosalised peavad teineteisega nõu ja teatavad seejärel teineteisele üksikasjalikest rakenduseeskirjadest, mis nad on käes- oleva protokolli sätete kohaselt vastu võtnud. Artikkel 14 Täiendavus ja Gruusia vahel Ilma et see piiraks artikli 10 kohaldamist, ei piira ükski ühe või mitme liikmesriigi sõlmitud vastastikuse abistamise leping ühenduse sätteid, millega reguleeritakse tolli valdkonnas saadud ühendusele huvipakkuva teabe edastamist Euroopa Ühenduste Komisjoni pädevate talituste ja liikmesriikide tolliasutuste vahel. 11/55. kd ET Euroopa Liidu Teataja 43 Täievolilised esindajad, kes esindavad LÕPPAKT BELGIA KUNINGRIIKI, TAANI KUNINGRIIKI, SAKSAMAA LIITVABARIIKI, KREEKA VABARIIKI, HISPAANIA KUNINGRIIKI, PRANTSUSE VABARIIKI, IIRIMAAD, ITAALIA VABARIIKI, LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIKI, MADALMAADE KUNINGRIIKI, AUSTRIA VABARIIKI, PORTUGALI VABARIIKI, SOOME VABARIIKI, ROOTSI KUNINGRIIKI, SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIKI, kes on EUROOPA ÜHENDUSE asutamislepingu, EUROOPA SÖE- asutamislepingu ja EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUSE asutamislepingu osalised, JA TERASEÜHENDUSE edaspidi “liikmesriigid”, ja EUROOPA SÖE- AATOMIENERGIAÜHENDUSE, edaspidi “ühendus”, ÜHENDUSE, EUROOPA JA TERASEÜHENDUSE ja EUROOPA ühelt poolt ja GRUUSIA täievolilised esindajad teiselt poolt, kes on kokku tulnud Luxembourg’is 22. aprillil 1996, et alla kirjutada partnerlus- ja koostöölepingule, millega seatakse sisse partnerlus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahel, edaspidi “leping”, on vastu võtnud järgmised dokumendid: leping koos selle lisade ja järgmise protokolliga: protokoll haldusasutuste vastastikuse abi kohta tolliküsimustes. 44 ET Euroopa Liidu Teataja 11/55. kd Liikmesriikide ja ühenduse täievolilised esindajad ning Gruusia täievolilised esindajad on vastu võtnud järgmised käesolevale lõppaktile lisatud ühisdeklaratsioonid: ühisdeklaratsioon seoses lepingu artikliga 6, ühisdeklaratsioon lepingu artikli 15 kohta, ühisdeklaratsioon lepingu artikli 25 punktis b ja artiklis 36 sisalduva mõiste “kontroll” kohta, ühisdeklaratsioon lepingu artikli 35 kohta, ühisdeklaratsioon lepingu artikli 42 kohta, ühisdeklaratsioon lepingu artikli 98 kohta. Liikmesriikide ja ühenduse täievolilised esindajad ja Gruusia täievolilised esindajad on samuti võtnud arvesse järgmise käesolevale lõppaktile lisatud kirjavahetuse: ühenduse ja Gruusia kirjavahetus äriühingute asutamise kohta. Liikmesriikide ja ühenduse täievolilised esindajad ja Gruusia täievolilised esindajad on samuti võtnud arvesse järgmise käesolevale lõppaktile lisatud deklaratsiooni: Prantsusmaa valitsuse deklaratsioon. Hecho en Luxemburgo, el veintidós de abril de mil novecientos noventa y seis. Udfærdiget seksoghalvfems. i Luxembourg, den toogtyvende april nitten hundrede og Geschehen Luxemburg zu neunzehnhundertsechsundneunzig. am zweiundzwanzigsten April Έγινε στο Λουξεμβούργο, στις είκοσι δύο Απριλίου χίλια εννιακόσια ενενήντα έξι. Done at Luxembourg on the twenty-second day of April in the year one thousand nine hundred and ninety-six. Fait à Luxembourg, le vingt-deux avril mil neuf cent quatre-vingt-seize. Fatto a Lussemburgo, addì ventidue aprile millenovecentonovantasei. Gedaan te Luxemburg, de tweeëntwintigste april negentienhonderd zesennegentig. Feito no Luxemburgo, em vinte e dois de Abril de mil novecentos e noventa e seis. Tehty Luxemburgissa kahdentenakymmenentenätoisena päivänä huhtikuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäkuusi. Som skedde i Luxemburg den tjugoandra april nittonhundranittiosex. 11/55. kd ET Euroopa Liidu Teataja 45 Pour le Royaume de Belgique Voor het Koninkrijk België Für das Königreich Belgien Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallonne, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale. Deze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brusselse Hoofdstedelijke Gewest. Diese Unterschrift verbindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt. For Kongeriget Danmark Für die Bundesrepublik Deutschland Για την Ελληνική Δημοκρατία 46 ET Euroopa Liidu Teataja 11/55. kd Por el Reino de España Pour la République française Thar ceann na hÉireann For Ireland Per la Repubblica italiana Pour le Grand-Duché de Luxembourg 11/55. kd ET Euroopa Liidu Teataja 47 Voor het Koninkrijk der Nederlanden Für die Republik Österreich Pela República Portuguesa Suomen tasavallan puolesta För Republiken Finland För Konungariket Sverige For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland 48 ET Euroopa Liidu Teataja 11/55. kd Por las Comunidades Europeas For De Europæiske Fællesskaber Für die Europäischen Gemeinschaften Για τις Ευρωπαϊκές Κοινότητες For the European Communities Pour les Communautés européennes Per le Comunità europee Voor de Europese Gemeenschappen Pelas Comunidades Europeias Euroopan yhteisöjen puolesta För Europeiska gemenskaperna 11/55. kd ET Euroopa Liidu Teataja 49 Ühisdeklaratsioon artikli 6 kohta Kui lepinguosalised leiavad, et asjaolud nõuavad, korraldatakse erakorralised kohtumised kõrgeimal tasandil. 50 ET Euroopa Liidu Teataja 11/55. kd Ühisdeklaratsioon artikli 15 kohta Kuni Gruusia WTOga oma imporditollipoliitika, sealhulgas kaitsetollide muutuste üle. Nõupidamine kutsutakse kokku eelkõige enne kaitsetollide suurendamist. koostöökomitees lepinguosalised ühinemiseni peavad nõu 11/55. kd ET Euroopa Liidu Teataja 51 Ühisdeklaratsioon artikli 25 punktis b ja artiklis 36 sisalduva mõiste “kontroll” kohta 1. Lepinguosalised kinnitavad üksmeelselt, et kontroll sõltub iga üksikjuhtumi tegelikest asjaoludest. 2. Näiteks käsitletakse ühte äriühingut teise äriühingu “kontrolli all olevana” ja seega sellise teise äriühingu tütarettevõtjana, kui — teisel äriühingul on otseselt või kaudselt häälteenamus või — teisel äriühingul on õigus nimetada või tagasi kutsuda enamikku haldus-, järelevalveorgani liikmetest ja ta on samal ajal tütarettevõtte aktsionär või osanik. juht- või 3. Mõlemad lepinguosalised leiavad, et lõikes 2 esitatud kriteeriumid ei ole ammendavad. 52 ET Euroopa Liidu Teataja 11/55. kd Ühisdeklaratsioon artikli 35 kohta Ainult seda asjaolu, et mõne lepinguosalise füüsilistelt isikutelt nõutakse viisat ja teiste omadelt mitte, ei tohi pidada teatavatest erikohustustest tulenevate soodustuste kaotamiseks ega nende vähendamiseks. 11/55. kd ET Euroopa Liidu Teataja 53 Ühisdeklaratsioon artikli 42 kohta lepingu kohaldamisel hõlmab intellektuaal-, Lepinguosalised lepivad kokku, et ja kaubandusomand eelkõige autoriõigust, sealhulgas arvutiprogrammide autoriõigust, ja kaasnevaid õigusi, patentide, tööstusdisainilahenduste, geograafiliste tähiste, päritolunimetuste, kaubamärkide ja teenindusmärkide ning mikrolülituste topoloogiaga seotud õigusi, samuti kaitset kõlvatu konkurentsi eest, nagu on sätestatud tööstusomandi kaitse ja avalikustamata oskusteabe kaitse Pariisi konventsiooni artikli 10 lõikes a. tööstus- 54 ET Euroopa Liidu Teataja 11/55. kd Ühisdeklaratsioon artikli 98 kohta 1. Lepinguosalised on ühel meelel, et käesoleva lepingu õigeks kohaldamiseks ja tegelikuks rakendamiseks tähendab selle artiklis 98 sisalduv mõiste “eriti pakilised juhud” juhtumeid, mil üks lepinguosaline rikub oluliselt lepingut. Lepingu oluliseks rikkumiseks peetakse järgmist: a) lepingust lahtiütlemist, mis ei ole rahvusvahelise õiguse üldnormide kohaselt lubatud, või b) artiklis 2 sätestatud lepingu oluliste osade rikkumist. 2. Lepinguosalised on ühel meelel, et artiklis 98 nimetatud “asjakohased meetmed” on rahvusvahelise õiguse kohaselt võetavad meetmed. Kui lepinguosaline võtab artiklis 98 sätestatud eriti pakilisel juhul teatava meetme, võib teine lepinguosaline rakendada vaidluste lahendamise korda. 11/55. kd ET Euroopa Liidu Teataja 55 ÜHENDUSE JA GRUUSIA kirjavahetusäriühingute asutamise kohta A. Gruusia valitsuse kiri Lugupeetud … Viitan 15. detsembril 1995 parafeeritud partnerlus- ja koostöölepingule. Nagu läbirääkimistel rõhutasin, võimaldab Gruusia Gruusias asutatud ja tegutsevatele ühenduse äriühingutele teatavatel puhkudel eeliskohtlemist. Selgitasin, et see kajastab Gruusia tegevuspõhimõtet igati soodustada ühenduse äriühingute asutamist Gruusias. Seetõttu kinnitan, et lepingu parafeerimise ja äriühingute asutamist käsitlevate asjakohaste sätete jõustumise vahelisel ajal ei võta Gruusia vastu ühtki meedet ega õigusnormi, mis diskrimineeriks ühenduse äriühinguid või halvendaks nende olukorda, võrreldes Gruusia või mis tahes kolmanda riigi äriühingute olukorraga lepingu parafeerimise kuupäeval. Oleksin tänulik, kui teataksite mulle selle kirja kättesaamisest. Palun võtke vastu minu sügav lugupidamine. Gruusia valitsuse nimel B. Euroopa Ühenduse kiri Lugupeetud … Tänan teid tänase kirja eest, mille sisu on järgmine: “Viitan 15. detsembril 1995 parafeeritud partnerlus- ja koostöölepingule. Nagu läbirääkimistel rõhutasin, võimaldab Gruusia Gruusias asutatud ja tegutsevatele ühenduse äriühingutele kajastab Gruusia see tegevuspõhimõtet igati soodustada ühenduse äriühingute asutamist Gruusias. teatavatel puhkudel eeliskohtlemist. Selgitasin, et Seetõttu kinnitan, et lepingu parafeerimise ja äriühingute asutamist käsitlevate asjakohaste sätete jõustumise vahelisel ajal ei võta Gruusia vastu ühtki meedet ega õigusnormi, mis diskrimineeriks ühenduse äriühinguid või halvendaks nende olukorda, võrreldes Gruusia või mis tahes kolmanda riigi äriühingute olukorraga lepingu parafeerimise kuupäeval. Oleksin tänulik, kui teataksite mulle selle kirja kättesaamisest. ” Teatan, et olen selle kirja kätte saanud. Palun võtke vastu minu sügav lugupidamine. Euroopa Ühenduse nimel 56 ET Euroopa Liidu Teataja 11/55. kd Prantsusmaa valitsuse deklaratsioon Prantsuse Vabariik märgib, et partnerlus- ja koostööleping Gruusiaga ei kehti ülemeremaade ja -territooriumide suhtes, kes on Euroopa Ühenduse asutamislepingu kohaselt assotsieerunud Euroopa Ühendusega