title: TRANS-EUROPEAN NETWORKS - ANNUAL REPORT TO THE COUNCIL AND THE EUROPEAN PARLIAMENT - DECEMBER 1995

eurovoc_concepts:
activity report
energy grid
trans-European network
transmission network
transport network

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 30. 05. 1996 KOM(95)57l lopull. EUROOPAN LAAJUISET VERKOT VUOSIKERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE JOULUKUU 1995 Brysselissä joulukuussa 1993 pitämässään kokouksessa Eurooppa-neuvosto pyysi komissiota toimittamaan sille vuosittain joulukuussa kertomuksen Euroopan laajuisten liikenne- ja energiaverkkohankkeiden etenemisestä ja informaatioinfrastruktuureja koskevien toimintaohjelmien toimeenpanosta. Tämä kertomus on laadittu Essenin ja Cannesin Eurooppa-neuvostojen päätelmien perusteella. JOHTOPAATOKSET JA SUOSITUKSET' 1 Euroopan laajuiset verkot (Trans-European networks, TEN) ovat erittäin tärkeitä Euroopan unionin työllisyyden, kilpailukyvyn ja yhteenkuuluvuuden kannalta. Vaikka edistys onkin ollut huomattavaa sitten Essenin huippukokouksen, jäsenmaiden on asetettava TEN-hankkeet ja niiden, erityisesti liikennehankkeiden, rahoitus selkeämmin etusijalle. 2 Euroopan laajuinen energiaverkko: Komission mielestä jäsenvaltioiden on nopeutettava toimilupapyyntöjen tutkimista. Samoin Euroopan investointipankin (EIP) olisi jatkettava ensisijaisia hankkeita koskevien rahoituspyyntöjen tutkimista. Energiaverkkoja koskevat suuntaviivat on tärkeää hyväksyä pikaisesti, jotta komissio voi ottaa ne nopeasti käyttöön. Energian sisämarkkinoiden luomisen olisi myös oltava etusijalla. 3 Euroopan laajuinen televiestintäverkko: Ehdotetut, televerkkoja koskevat suuntaviivat on tarpeen hyväksyä pikaisesti. IDA-ohjelman merkitys Euroopan laajuisten televiestintäverkkojen osana on samalla varmennettava. rakentaminen 4 Ympäristöverkon (Joint edellyttää Environmental Project, JEP) määritelmän ja niiden valintaperusteiden hyväksymistä. Komissio tukee myös jäte-ja vesihuollon kokeiluhankkeiden määrittelyä ja aloittamista Hankkeita tulisi kuitenkin olla rajattu määrä. Yhteisille ympäristöhankkeille olisi annettava mahdollisuus samankaltaiseen hallinnolliseen ja taloudelliseen tukeen, jota Euroopan laajuiset verkot saavat. ympäristöhankkeiden yhteisten 5 Euroopan laajuinen liikenneverkko: Neuvoston ja Euroopan parlamentin olisi päästävä kompromissiin, jotta liikenneverkkoa koskevat suuntaviivat voitaisiin hyväksyä pikimmiten. 6 Joidenkin ensisijaisten hankkeiden edistyminen on ollut odotettua hitaampaa. Kyseessä oi evien jäsenvaltioiden olisi yhdessä pyrittävä hankkeita hidastavien ongelmien ratkaisemiseen. Tämä edellyttää kansallisten prioriteettien uudelleenarviointia. Ikävä kyllä, kyseessä olevat kansalliset viranomaiset eivät pidä merkittäviä menovähennyksiä mahdollisina ilman vakavaa haittaa useimpien ensisijaisten hankkeiden kattavuudelle ja elinkelpoisuudelle. Komissiolle tutkimukset kuitenkin osoittavat, että kansainvälisten liikenneihfrastruktuurihankkeiden yhteiskunnallis- taloudellinen hyöty on aiemmin luultua suurempi. Tämä tulee ottaa huomioon, kun tehdään Essenin huippukokouksen pyytämiä päätöksiä TEN-hankkeiden rahoituksen lisäämiseksi. tehdyt. 7 Vaikka yksittäisten ensisijaisten hankkeiden tarkastelu on osoittanut, että yksityisen alan osallistumista voitaisiin lisätä tuntuvasti, julkisen ja yksityisen alan yhteistyöhankkeita (public- private partnership, PPP) ei juuri aloiteta. Niiden edistämiseksi komissio on perustanut neuvontapalvelun, joka avustaa julkisia hankintoja ja kilpailua koskevien yhteisön sääntöjen soveltamiseen jäsenvaltioita ylläpitämään poliittista painostusta yhteistyöhankkeiden aloittamiseksi ja poistamaan lainsäädännölliset ja hallinnolliset esteet niiden tieltä. Julkisen tuen mekanismien, myös julkisen pääomatuen, kehittäminen on tarpeen, liittyvissä ongelmissa Komissio kehottaa 1 koskevasta kertomuksesta (Progress on TENs) (CSE(95)571). Ote komission Madridin huippukokoukselle jättämästä Euroopan laajuisten verkkojen edistymistä erityisesti useasta eri lähteestä rahoitusta saavien hankkeiden osalta. Siksi komissio tukee Euroopan investointirahaston (EIR) toiminnan laajentamista siten, että se koskisi myös pääomarahoitusta. 8 Jäsenvaltiot eivät ole, ikävä kyllä, rahoittaneet hankkeita odotusten mukaan. Tämä on aiheuttanut viivästyksiä. Tähän mennessä on kahden hankkeen rahoituksen havaittu olevan riittämätöntä. Kyseessä olevat jäsenvaltiot ovat hakeneet hankkeille yhteisörahoitusta. Hanke (1995-99) PBKAL TGV-East Belgian osuus Alankomaiden osuus Iso-Britannian osuus (CTRL) Puuttuva rahoitus 200 miljoonaa ecua 120 miljoonaa ecua 240 miljoonaa ecua 200 miljoonaa ecua täyttämiseksi. Vajetta ei voida 9 Komissio kehottaa kyseisiä jäsenmaita täydentämään toimenpiteitään ja etsimään lisätukea vajeen laajuisten verkkojen talousarviosta, joten jos kyseiset jäsenvaltiot eivät kykene sitä tekemään, nämä jo nyt pitkään kestäneet hankkeet viivästyvät entisestään huolestuttavasti. Koska hankkeet ovat huomattavan tärkeitä yhteisölle, on yhteisötuen lisäys oikeutettua. täyttää nykyisestä Euroopan 10 Komissio suosii monikansallisten eurooppalaisten (ETEY) perustamicta. Niiden on tarkoitus toimia "hankeviranomaisina" paremman yhteensovittamisen takaamiseksi ja julkisen ja yksityisen alan yhteistyöhankkeiden mahdollisuuksien parantamiseksi. Varsinkin eräissä rautatiehankkeissa on ollut ongelmia ja komissio kehottaa neuvostoa hyväksymään eurooppalaisen yhtiöjärjestyksen, oikeudellisena yhteistyövälineenä. rakennusvaiheen yhteistyön taloudellisten etuyhtymien toimisi joka 11 Komission panostaa TEN-hankkeisiin entistä voimakkaammin nopeuttaakseen niiden edistymistä. EUROOPAN LAAJUINEN ENERGIA VERKKO I. Euroopan laajuisen energiaverkon edistyminen Euroopan laajuista energiaverkkoa koskeva sääntely ja paremmista Neuvosto vahvisti 29 päivänä kesäkuuta 1995 yhteisen kannan komission ehdotuksiin suuntaviivoista ja maakaasuverkkojen2 kehittämiseksi. Euroopan parlamentti sai vastikään valmiiksi ehdotusten toisen käsittelyn ja ne hyväksyttäneen lopullisesti vuoden 1995 lopussa tai 1996 alussa Kyseisissä suuntaviivoissa esitellään 43 yhteistä etua koskevaa hanketta, jotka toimivat vertailukohteena sisältyvät Essenin huippukokouksessa vahvistetut kymmenen ensisijaista hanketta. edellytyksistä Euroopan kehittämisessä. Niihin energiaverkkojen laajuisten sähkö- Asetus taloudellisen tuen myöntämisestä Euroopan laajuisille verkoille annettiin syyskuussa 1995. Komissio myönsi ensimmäisen tähän asetukseen perustuvan tuen Euroopan laajuisille energiahankkeille. Tarkoitukseen käytettiin vuoden 1995 talousarviosta osoitettuja määrärahoja. loppua Sopimus antaisi mahdollisuuden Energian sisämarkkinoihin liittyvä keskustelu komission sähkömarkkinaehdotuksesta on edistynyt, ja neuvoston odotetaan vahvistavan yhteisen kannan ehdotukseen ennen kuluvan jatkaa keskustelua komission vuoden maakaasumarkkinoita koskevasta ehdotuksesta vuoden 1996 alusta. Energia-alaan sovelletaan luonnollisesti perustamissopimusten sääntöjä, kilpailusäännöt ja -menettelyt mukaanlukien. Tämä merkitsee erityisesti sitä, ettei Euroopan laajuisten verkkojen tule vahvistaa minkään niitä hallitsevan yrityksen määräävää asemaa Edistyminen infrastruktuurien rakentamisessa Euroopan laajuisia energiaverkkoja varten Essenin huippukokouksessa määriteltiin kymmenen energia-alan ensisijaista hanketta, joista viisi koskee sähkö-ja toiset viisi maakaasuverkkoja. Nämä ensisijaiset energiahankkeet ovat: (1) (2) (3) (4) Italia-Kreikka: Ranska-Italia: Ranska-Espanja: Espanja-Portugali: sähköverkkojen keskinäinen liittäminen sähköverkkojen keskinäinen liittäminen sähköverkkojen keskinäinen liittäminen sähköverkkojen keskinäinen liittäminen KOM (93)6X5 lopullinen. 19. 1. 1994 (5) (6) (7) Tanska: Kreikka: Portugali. (8) Espanja: sähköverkkojen liittäminen itä-länsisuunnassa kaasupääputkistot ja nestekaasuasema kaasupääputkistot putkistoon liittäminen Portugalin putkistoon ja kaasupääputkistot Estremaduraan ja Galiciaan kaasuputkisto liittäminen Espanjan ja niiden Algeria-Marokko-Espanja (9) (10) Venäjä - Val ko- Venäjä - Puola - EU: kaasuputkisto. 5. Nämä ensisijaiset hankkeet, lähinnä kuitenkin maakaasuhankkeet Espanjassa ja Portugalissa, edistyivät jossain määrin Essenin huippukokousta seuraavan vuoden aikana. Essenin huippukokouksessa sovittujen kymmenen ensisijaisen hankkeen tilanne on seuraava: • • • • sähköhankkeista Kaikki viisi maakaasuhanketta ovat rakennusvaiheessa, vaikkakin Venäjä - Valko- Venäjä - Puola - EU-hanke on vasta ensimmäisessä vaiheessaan ja Espanjassa Galiciaan ja Estremaduraan tulevia putkistoja suunnitellaan yhä. Yksi sähköverkkojen liittäminen pohjoisessa). Kolmen sähköhankkeen rakentaminen ei ole vielä alkanut: Ranskan ja Italian sekä Kreikan ja Italian välillä viivästykseen on syynä toimilupien käsittelyn viivästyminen. Tanskassa rakennuttajat uudelleenarvioivat hanketta. Ranskan ja Espanjan välisessä hankkeessa rakentaminen on keskeytetty Espanjan puolella kunnes toi mi lupamenettely Ranskassa on saatu päätökseen. rakennusvaiheessa Portugalin (Espanjan on ja 6 Muista Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevissa suuntaviivoissa määritellyistä yhteistä etua koskevista hankkeista muutama on rakennusvaiheessa, mutta useimmat eivät ole edenneet niin pitkälle. Euroopan laajuisten energiaverkkojen kehittämisen rahoitus 7. 8 9 Energiaverkkojen rahoituksen hoitavat lähinnä kyseiset yritykset, joko omista varoistaan tai pääomamarkkinoihin turvautuen. Christophersen-ryhmän mukaan kymmenen ensisijaisen hankkeen rahoitusongelmat voidaan ratkaista olemassa olevien yhteisön rahoitusvälineiden turvin Kymmenen ensisijaisen hankkeen kokonaisinvestointien arvioidaan olevan 4350 miljoonaa ecua. Tämä summa ei sisällä hankkeiden kolmansissa maissa sijaitsevien osuuksien kustannuksia (Algeria ja Marokko Maghreb-putkiston osalta ja Venäjä, Valko-Venäjä ja Puola Venäjä - EU putkiston osalta) Huomattava osa kymmenen ensisijaisen hankkeen investointikustannusten rahoituksesta tulee kyseisten energia-alojen yrityksiltä. Hankkeiden yhteisörahoitus perustuu lähinnä rakennerahastojen tukeen (hankkeet tavoitteen I kohdealueilla) ja lainoihin Euroopan investointipankilta (EIP) ja komissiolta (EHTY:n Euroopan perustamissopimuksen investointirahastolta (lainan takauksia) ja Euroopan laajuisten verkkojen budjettikohdasta. saatavissa Lisätukea nojalla) saattaa olla Rakennerahastot ovat sijoittaneet hankkeisiin 640 miljoonaa ecua vuodesta 1993. Rahastojen arvioitavana olevien hakemusten kokonaisarvo on noin 758 miljoonaa ecua. Vuodesta 1993 lähtien EIP ja komissio (EHTY) ovat myöntäneet energiahankkeille yhteisölainoja 1380 miljoonaa ecua. EIP:n ja komission osastojen käsiteltävänä olevien lainahakemusten yhteissumma on yli 500 miljoonaa ecua. Yllämainittuun 1380 miljoonaa ecuun kuuluu noin 540 miljoonaa ecua lainaa, jonka EIP on myöntänyt Maghreb-putkiston Algeriaan ja Marokkoon rakennettavaa osuutta varten. 12 Euroopan laajuisten energiaverkkojen budjettikohdasta on hiljattain myönnetty 120 miljoonaa ecua kannattavuustutkimuksiin ja muihin selvityksiin. Tutkimukset koskevat 12:ta suuntaviivoissa lueteltua hanketta, joista kolme kuuluu Essenin ensisijaisiin hankkeisiin ja Kreikan (Ranskan - Espanjan maakaasuhan ke). Espanjan - Portugalin sähköverkkohankkeet ja 13 EIR on myöntänyt yhteensä 207,7 miljoonan ecun tärkeälle kaasuhankkeelle (Trans-Mediterranean II -putki Italiaan ja Portugalin maakaasuhanke, joka on Essenin prioriteettilistalla). Tämä on 40 prosenttia kaikista Euroopan investointirahaston toimintansa ensimmäisen puolentoista vuoden (1994-1995) aikana myöntämistä takauksista. takauksen kahdelle Euroopan laajuisten energiaverkkojen liittäminen kolmansiin maihin 4 Sekä ensisijaisissa hankkeissa että muissa yhteistä etua koskevissa hankkeissa otetaan huomioon tarve kytkeä yhteisön energiaverkot kolmansien maiden verkkoihin Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevien suuntaviivojen mukaisesti voidaan menetellä niin, että kolmannet maat voivat hyväksyä tällaiset hankkeet molempien edun mukaisina hankkeina. 15 CENTREL-niaiden (Puola, Tsekin tasavalta, Slovakia ja Unkari) ja UCPTEn sähköverkot -aiotaan liittää vuoden 1995 viimeisen neljänneksen aikana. Tämä on merkittävä vaihe Euroopan sähköverkojen yhteen liittämisessä UCPTEn verkon jatkamista kohti Halkania ja jatketun UCPTEn liittämistä IVY-maiden veikkoon tutkitaan PHARE- ja TACIS- ohjelmien puitteissa. 6 PHARE-ohjelman yhteydessä tutkitaan myös itä-länsi-suuntaisia kaasuliittymiä Euroopassa sekä alueellisia hankkeita, jotka koskevat Keski- ja Itä-Euroopan maita ja/tai unionin jäsenmaita. Nämä tutkimukset täydentävät vuonna 1995 aloitettuja toimia, jotka liittyvät yhteisön suuntaviivoihin sisältyviin yhteistä etua koskeviin hankkeisiin II. Ratkaistavat ongelmat 17 Monen ensisijaisen hankkeen täytäntöönpanoa vaikeuttavat ongelmat rakentamiseen liittyvien toimilupien hankkimisessa ja rahoituksen järjestämisessä. 18 Hankkeet, joiden aloittamista vaikeuttavat toimilupiin liittyvät ongelmat. • • • Italian ja Kreikan sähköverkkojen liittäminen Ranskan ja Italian sähköverkkojen liittäminen Ranskan ja Espanjan sähköverkkojen liittäminen 19 Hankkeet, joita yhä vaikeuttavat taloudelliseen arviointiin ja/tai rahoitukseen liittyvät ongelmat: ' ov Italian ja Kreikan sähköverkkojen liittäminen (lainaa haettu EIP:lta); Tanskan sähköverkkojen liittäminen itä-länsi-suunnassa (sähköyhtiöt uudelleenarvioivat hanketta); Kreikan maakaasuhanke (EIP ja komission (EHTY) osastot ovat asettaneet ehtoja lainoille); Portugalin maakaasuhanke (lainaa haettu komissiolta (EHTY)); maakaasuhankkeet Estremadurassa ja Galiciassa Espanjassa (hankkeiden uudelleenmäärittely; rakennerahaston (EAKR) sitoumukset on siten myös uudelleenarvioitava); Maghreb-kaasuputkistori Espanjan osuus (rakennerahastolta (EAKR) on haettu tukea ja EIP. n lainaa toivotaan). TAULUKKO 1 EUROOPAN LAAJUISET ENERGIAHANKKEET: KYMMENEN ENSISIJAISEN HANKKEEN RAHOITUS 00 SÄHKÖVERKKOHANKKEET KOKONAIS KUSTANN UKSET EUROOPAN UNIONIN LAINAT myönnetty tai arvioitavana EIP EHTY EAKR:n rahoitusosuus (b) (miljoonaa ecua) HUOMAUTU KSET RAHOITUSJ ÄRJESTELYI STÄ a4 b6 b7 blO c2 Italia-Kreikka-liittymä Ranska-Italia-liittymä Ranska-Espanja-liittymä Espanja-Portugali-liittymä Tanska: itä-länsiliittymä 304 170 115 110 170 MAAKAASUVERKKOHANKKEET [100] 57 e6 Kreikka Pääputkisto ja nestekaasu-asema 1285 7 + [219] (e) e5 Portugali Pääputkisto 462 f6 Espanja-Portugali Portugali-Espanja- liittymä Pääputkisto Estremaduraan ja Gaiiciaan h4 Algeria-Marokko-Espanja h7 Venäjä-Valko-Venäjä- Puota-EU YHTEENSÄ 386 72 446 830 4350 354 (e) 224 (e) 100 (c) 35 Ei oikeutettu Ei oikeutettu Ei oikeutettu Kesken Valmis Valmis Valmis Kesken 83 i [97] (e) [102] (e) 6X3 Kesken 173 156 Kesken EIR lainatakuu Valmis EIR lainatakaus Kesken Kesken Kesken Kesken 742 + [319] 83 + [199] (ci) 1047 (a) (b) Sama hankekoodi kuin suuntaviivoissa (EYVL No C 216, 21 8 1995) Osana yhteisöaloitteita REGEN (83-93) ja INTERREG II (94-99) ja yhteisötuen puitteissa kausina 83-93 ja 94-99. (c) (d) (e) EIP on myöntänyt Maghreb-putkistolle lainaa yhteensä 641 miljoonaa ecua Algerian ja Marokon osuuksiin ja Gibraltarin ylitykseen (Tangier-Tarifa). Jotkin Saksan itäisten osavaltioiden osat saattavat olla oikeutettuja EAKR:n tukeen. EIP:n ja EHTY:n lainat on osoitettu kyseistä ensisijaista hanketta laajemmalle hankkeelle. 11 I. 1 2 3 Euroopan laajuinen televiestintäverkko Tähänastinen edistyminen tehdyn sopimuksen XII osastossa Komissio on vuodesta 1993 lähtien valmistellut neuvostolle ja Euroopan parlamentille tehtäviä, Euroopan laajuista televerkkoa (TEN-televiestintä) koskevia ehdotuksia, erityisesti Euroopan unionista suuntaviivojen käyttöönottamiseksi. Neuvostolle ja parlamentille lähetettiin kaksi ehdotusta suuntaviivoiksi jo vuonna 1993. Niistä toinen koski Euroopan laajuista hallintoelinten välistä viestintää (TNA-IDA1) laajuista televiestintäverkkoa. Tämän lisäksi komissio antoi heinäkuussa 1993 muille toimielimille tiedonannon TEN-IBC3:stä. toinen TEN-ISDN2-verkkoa, on osa Euroopan tarkoitettujen joka ja ja TEN-ISDN-suuntaviivat. Lisäksi ehdotus Euroopan Ministerineuvostoja Euroopan parlamentti ovat hyväksyneet Euroopan laajuisten verkkojen laajuisia varainhoitoasetuksen televiestintäverkkoja koskeviksi suuntaviivoiksi on parhaillaan neuvoston ja parlamentin tutkittavana. Teleliikenneneuvoston odotetaan käsittelevän asiaa 27 päivänä marraskuuta 1995. TNA-IDA-aloite joka hyväksyttiin teollisuusneuvosten kokouksessa 6 päivänä marraskuuta 1995. tilaa ehdotukselle IDA-ohjelmaksi, teki Yllämainitusta edistymisestä huolimatta Eurooppa-neuvoston (esimerkiksi Essen) aiempien kokousten kanta Euroopan laajuisiin televerkkoihin on ollut varsin yleisluonteinen Niinpä onkin ehdotettu, että tulevissa Eurooppa-neuvoston kokouksissa käsiteltäisiin Euroopan laajuista televiestintäverkkoa samoin kuin muita Euroopan laajuisia verkkoja, kuten liikenne- ja enrgiaverkkoaja, joiden osalta on jo määritelty erityisiä hankkeita. lietyt televiestintäalan ominaisuudet edellyttävät kuitenkin osittain toisista aloista eroavia toimia Näitä ominaisuuksia ovat seuraavat: i) Televiestintäalan pullonkaula liittyy lähinnä sovellusten kehittämiseen ja yleisten palvelujen Euroopan laajuiseen yhteentoimivuuteen (katso Bangemann-ryhmän raportti). ii) Televiestintäalan kasvava vapaus on otettava huomioon kaikissa toimenpiteissä. EUROOPAN LAAJUINEN TELEVIESTINTÄVERKKO JA MARKKINOIDEN VAPAUTUMINEN TNA-IDA koskee hallintojen välisen viestinnän telcmaliikkasovelluksia. ISDN (Integrated Services Digital Network) on verkko, jonka avulla voi lähettää integroitua ja digitalisoitua ääntä, dataa ja kiinteitä kuvia keskialueen siirtonopeudella (64 kb/s). IBC = Integrated Broadband Communication 12 4. Teleliikenteen vapautuminen merkitsee erityisesti sitä, että tuettavia hankkeita kilpailutetaan kaupallisin tai sosiaalisin perustein, eikä jäsenmaiden tekemien ehdotusten perusteella kuten muilla TEN-aloilla. Viranomaisten tehtävä onkin valita ne ensisijaiset alat, joihin kuuluvat hankkeet voivat saada tukea. Yhteisön tukea olisi myönnettävä hankkeille, jotka koskevat sellaisia yleishyödyllisiä aloja, joiden tarjoama yhteiskunnallis ja taloudellinen hyöty on merkittävä, ja joilla ei ole välittömästi riittävää rahoitusta. Hankkeet olisi pantava täytäntöön julkisen ja yksityisen alan yhteistyöllä, johon erityisesti kunnalliset ja alueelliset viranomaiset osallistuisivat. Myönnetyn tuen on oltava kilpailulainsäädännön ja valtion tukia koskevien säännösten mukaista. 5 Euroopan laajuisten televiestintäsovellusten, yleisten palvelujen ja verkkojen kehityksen tukeminen edistää merkittävästi tietoyhteiskunnan tarjoamien etujen hyödyntämistä. IDA-OHJELMAN LAAJUUS 6 7. keskittyy yhteentoimivuuden IDA-ohjelma erityisesti sisämarkkinoihin liittyvien julkisten palvelujen taloudellisuuden, tehokkuuden ja avoimuuden lisäämistä. parantamiseen, ja painottaa Neuvoston päätöksen mukaisesti jäsenvaltiot ja Euroopan unionin toimielimet ovat ottamassa käyttöön yhteentoimivia telemaattisia verkkoja ja palveluja vaihtaakseen seuraaviin aloihin liittyviä tietoja: Rakenteellisten ja yhteentoimivuuden saavuttamiseksi. suuntaviivojen toimintavaatimusten laatiminen ja edistäminen X-400-järjestelmään perustuvan sähköpostijärjestelmän käyttöönotto Euroopan laajuisten verkkojen käyttöönotto seuraavilla aloilla: tulli ja verotus; kalastus; maatalous; tilastot; kauppapolitiikka; kilpailupolitiikka; sosiaaliturva; julkiset hankinnat; kulttuuri; telematiikkahankkeet, joiden päämääränä on yhteisön päätöksenteon helpottaminen; tuki eri alojen virastoille (ympäristö, sisämarkkinat, kansanterveys, käännöskeskus) terveydenhoito; Laaja-alaiset toiminnot (yleisten palvelujen tarjoaminen, lainsäädännön ja sopimusten edi. styminen jne). H. Tulokset (1993-1995) TELEVIESTINTÄ - YLEISTÄ 8 TEN-ISDN- ja TEN-IBC-verkkojen valmisteluvaiheeseen budjetoitiin 7 miljoonaa ecua vuonna 1993 ja 14 miljoonaa ecua 1994. Valmistelutoimia kehitettiin ja jatkettiin vuonna 1995, jolloin varoja budjetoitiin 22 miljoonaa ecua 9 10 11 Nämä valmisteluhankkeet olivat EURO-ISDN-verkkoa ja laajakaistaviestintää koskevia kannattavuustutkimuksia tai kokeiluhankkeita. Niiden tarkoituksena on tarjota tietoa toimista ja prioriteeteista, joita Euroopan laajuisten verkkojen toteuttaminen näillä aloilla edellyttää. Näiden toimien ansiosta voitiin analysoida tärkeimmät ISDN:n leviämisen ja käytön esteet terveydenhuollossa, teleavusteisessa etätyössä, koulutuksessa, PK-yrityssovelluksissa ja desktop-multimediapalveluissa. Lisäksi tutkittiin päätteitä koskevia kysymyksiä ja ISDN- palvelun laatua. Laajakaistasovel luksi in liittyvän toiminnan (TEN-IBC) tärkein päämäärä oli tarkemmin selvittää laajakaistasovellusten mahdollinen kysyntä ja teknistaloudellinen toteutettavuus esimerkiksi ATM-kaistaleveyden4 käyttö tilauspalveluissa, multimediasähköpostissa, tieteellisissä verkoissa, kaupunkien tiedon valtaväylillä, röntgenkuvien siirrossa ATM- verkossa ja niin edelleen. Nämä hankkeet ovat johtaneet yhteisten eturyhmien perustamiseen. Ne ovat myös vahvistaneet perustaa, jolle voidaan tulevina vuosina rakentaa Euroopan laajuisia sovelluksia, erityisesti yleishyödyllisillä aloilla. IDA-OHJELMA 12. Seuraavat tulokset on jo saavutettu: IDA-ohjelman rakenteellisten suuntaviivojen valmistuminen; x. 400-verkon käyttöönotto - verkko tarjoaa jokaisessa 15 jäsenvaltiossa palveluja, joita julkiset hallinnonalat eivät kykene tarjoamaan, tai toimivat 'kokeiluverkot osana sosiaaliturva täysin (TESS/SOSENET); työllisyys (EURES); tulli ja verotus (QUOTA, VIES, EBTI, TARIC); maatalous (PHYSAN, IDES); julkiset hankinnat (SIMAP); kalastus (FIDES); tilastot (DSIS); seuraavia hankkeita sähköpostiyhteys eri komiteoiden jäsenten välillä (yhteensä 270 jäsentä vaiheessa), tässä Euroopan unionin toimielimille mahdollisuus sähköpostipalveluihin ATM (Asynchronous Transfer Mode) on kehittynyt siirto-ja välitysjärjestelmä, joka käyttää erittäin suuria siirtonopeuksia Menetelmällä voidaan esimerkiksi siirtää lcle\ isiolasoisia kuvia. 14 111. Tulevaisuuden haasteet TELEVIESTINTÄ - YLEISTÄ 13. Euroopan laajuisen televiestintäverkon tulevaisuuden työohjelman päämääränä on ottaa käyttöön Euroopan laajuisia ja yleishyödyllisiä telematiikkasovelluksia, jotka perustuvat yhteentoimiviin geneerisiin palveluihin ja toisiinsa liitettyihin digitaalisiin verkkoihin siten, että otetaan huomioon: tietoyhteiskuntaan siirtymisen helpottaminen yritysten eurooppalaisten vahvistaminen taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistaminen työllisyyden edistäminen kilpailukyvyn parantaminen ja sisämarkkinoiden Näihin yleisiin päämääriin perustuen vuoden 1996 työohjelmassa vahvistetaan seuraavien kolmen tason erityiset tärkeysjärjestykset yhteisen edun mukaisten sovellusten kannattavuustutkimus, sovellusten kelpuutus ja levittäminen; sovellusten on oltava riittävän laajoja, jotta niillä olisi riittävästi käyttäjiä ja jotta yksityinen ala investoisi niihin julkisen ja yksityisen alan yhteistyöhankkeiden kautta; yhteentoimivien palvelujen edistäminen Euroopassa laatimalla ja ottamalla käyttöön maailmanlaajuisiin ja eurooppalaisiin standardeihin perustuvia tarkkoja ohjeita, ja näiden ohjeiden soveltaminen multimediaan; laajuisten, Euroopan toisiinsa liitettyjen perusverkkojen käytön sekä erityisesti EURO-ISDN-verkon edistäminen, laajakaistaverkkojen rakentaminen (lähinnä ATM- että tekniikkaan satelliittiverkkoihin sekä matkaviestin- liittäminen perustuen) niiden ja Yhteisö kiinnittää erityistä huomiota PK-yrityksiin seuraavilla tavoilla sellaisten sovellusten määrittely, joilla on huomattava merkitys PK-yritysten toimintaan; PK-yritysten vähimmäisedustus sellaisissa yhteenliittymissä, joiden tarkoituksena on vastata komission ehdotuspyyntöihin 14 Näitä seikkoja käsitellään komission neuvostolle ja Euroopan parlamentille antamassa tiedonannossa, joka koskee tietoyhteiskuntasovellusten käyttöönottomenelelmiä ja joka sisältää ehdotuksen Euroopan laajuisia televiestintäverkkoja koskeviksi suuntaviivoiksi5 Asiakirja KOM(95)224 lopullinen. 31. 5. 1995. 15 Näiden periaatteiden käytännön sovelluksien hienosäätöön on tilaisuus vuoden 1996 aikana, jolloin suuntaviivat otetaan käyttöön. IDA-OHJELMA IDA-ohjelman päämääränä on telematiikkaverkkojen käyttöönottoja seuraavien avainkysymysten käsittely ja ratkaiseminen. 15 16 17 IDA-hankkeissa käsitellään sähköistä tiedon ja asiakirjojen siirtoa koskevia oikeudellisia ongelmia (esimerkiksi käyttäjän tunnistus, sähköinen allekirjoitus, tietosuoja ja turvallisuus). Tiedon julkishallinnossa. Jäsenvaltioden lainsäädännöt eroavat toisistaan huomattavasti, joten yhdenmukaistaminen on erittäin tarpeellista Joitakin tätä koskevia tutkimuksia on jo aloitettu luonteesta johtuen nämä ongelmat ovat erityisen vaikeita Vaikka jäsenvaltioden sitoutuminen on elintärkeää IDA-hankkeille, valtioiden halukkuus sitoutumiseen ei ole ollut itsestäänselvää. Euroopan parlamentin ja ministerineuvoston mielipiteet IDA-ohjelman oikeudellisesta perustasta eroavat toisistaan. Tällaiset erot eivät kuitenkaan saisi vaarantaa itse ohjelmaa, kuten on aiemmin käynyt budjettivaroille. IV. Johtopäätökset 18 Televiestintäverkot ovat tulevaisuuden tietoyhteiskunnan selkäranka. 19 laajuista jolloin Euroopan toimintaansa tietoyhteiskunnan edistämiseksi. Vuosi 1996 on Yhteisö lisää jatkuvasti ensimmäinen, toiminta on säännöllistä Tätä toimintaa on tarkoitus kiihdyttää tulevina vuosina ja sen tavoitteena on uusien yhteiskunnallisen -sovellusten tietotekniikkapalvelujen hyödyntämisen merkittävä edistäminen. Jotta kaikkien ehdotettujen alojen hankkeet voitaisiin aloittaa, neuvostoa parlamenttia pyydetään hyväksymään televiestintäverkkoa koskevista suuntaviivoista mahdollisimman pian. ehdotettu päätös Euroopan televiestintäverkkoa koskeva ja laajuista taloudellisen ja ja 20 IDA on käytännön ohjelma, joka tuottaa jo tuloksia. telematiikkaverkkojen käyttöönoton jatkaminen parantaa Näiden hallinnollisten sisämarkkinoiden hallintaa huomattavasti ja on suoraan hyödyllinen Euroopan kansalaisille. Siksi Eurooppa-neuvostoa pyydetään vahvistamaan IDA-ohjelman asema Euroopan laajuisen televiestintäverkon tärkeänä osana. EUROOPAN LAAJUINEN LIIKENNEVERKKO i Edistyminen Euroopan 1 eri liikennemuotojen, erityisesti maantie-ja rautatieverkkojen, yhteyksien rakentamista tai parantamista. (TEN-liikenne) liikenneverkon rakentaminen edellyttää laajuisen TEN Liikenne (yhteinen kanta) kaikki rautatiet suurnopeusradat maantiet nykyisetuu det parannukset nykyisetuud et parannukset nykyisetuud et parannukset Verkko 50,300 23,600 5,300 Ensisijaiset hankkeet 6,766 13,600 4,044 48,000 27,300 5,234 "Kaikki rautatiet" sisältää sekä suurnopeusradat (TGV) että tavanomaiset linjat. Vuosina 1993-1995 aloitettiin noin 2500 maantiekilometrin ja 2000 rautatiekilometrin rakentaminen. Työtä on tehty merkittävästi myös lentokentillä. Satamien parannusohjelmaa valmistellaan paraikaa. Ohjelma otetaan käyttöön ensi vuonna ja se keskittyy erityisesti lyhyisiin merikuljetuksiin liikenneverkkoihin kuuluvilla Ensisijaiset hankkeet Yhteisövaroja on keskitetty Eurooppa-neuvoston Essenin kokouksen hyväksymiin 2 priori teetti hankkei si i n (Katso Taulukko I ) Yhteisön lainsäädännöllinen kehys Neuvosto vahvisti lokakuussa 1995 yhteisen kantansa komission ehdotukseen6 Euroopan 3 laajuisen liikenneverkon kehittämistä koskeviksi suuntaviivoiksi. Euroopan parlamentti saa toisen käsittelynsä piakkoin valmiiksi. Neuvoston asetus taloudellisesta tuesta Euroopan laajuisille verkoille7 tuli voimaan 23 4. päivänä syyskuuta 1995 Komission ehdotus No KOM(94)l(>6 Neuvoston asetus No 2236/95/EY 17 Neuvosto vahvisti yhteisen kannan suurnopeusjunadirektiiviin8 kesäkuussa 1995. Standardien tämän direktiivin mukaisesti perustettiin "Association Européenne pour 5. kehittämiseksi l'Interopérabilité Ferroviare" (AEIF). Rahoitus Oheisessa taulukossa esitetään Euroopan laajuisen liikenneverkon ja sen 14 ensisijaisen 6. hankkeen tämän hetkinen rahoitustilanne (miljoonaa ecua): Kokonais -menot 2010 mennessä Kokonaiskulut9 EU-tuki 1993-1995 EU-lainoitus 1993- 1995 95-99 95 Liikenne- budjetti'" Rakenne- avustus" EIP EIR takaukset Verkko 400,00 0 220,00 0 • 11,00 0 625 3,962 6,417 Ainoastaan ensisijaiset hankkeet 99,000 45,000 noin 2. 600 noin 362. 512 687 5,800 16 1 71 7 Euroopan Investointipankki (EIP) on välittänyt noin miljardin ecun verran lainaa vuosittain ensisijaisille hankkeille ja niihin liittyville hankkeille. Pankin lainanvalitys todennäköisesti jatkuu Komission ehdotus No KOM(94)l<)7 Jäsenvaltioiden komissiolle antamien Helojen pcnisteella. Lukuihin sisältyy kaikki yhteisöltä saatu rahoitus ja rahallinen tuki Tämän vuoden Eurropan laajuisten verkkojen budjettikohdan lisäksi lukuihin sisältyy 400 miljoonan ecun budjettikohta vuosille 1990-1994. Yhteisön rakenteellinen luki sisältää koheesiorahaston ja rakennerahastojen, erityisesti EAKR:n. tuen; luvut oval arvioita. Ensisijaisia hankkeita on käsitelty ryhmänä rahoitusta varten vasta Euroopan laajuisien verkkojen varainhoitoasetuksen voimaantulon jälkeen. Ennen vuoti;) 1995 ensisijaisiksi hankkeiksi muultuueiet hankkeet saivat yhteisön rahoitusta. samalla tasolla. EIP myöntää TEN-hankkeille lainaa pankin Essenin neuvoston13 jälkeen perustaman "TEN-ikkunan" puitteissa. Vuonna 1995 EIP myönsi lainaa Oresundin siltahankkeelle (688 miljoonaa ecua) ja eräille moottoritiehankkeille. 8. Euroopan investointirahasto EIR luotiin Edinburghin huippukokouksessa ja perustettiin virallisesti vuonna 1994 hoitamaan Euroopan laajuisten verkkojen rahoitustarpeita. Rahasto on jo osallistunut usean ensisijaisen hankkeen rahoitukseen. EIR on myöntänyt 71 miljoonan ecun lainatakaukset M al pensa n lentokentälle. Rahasto etsii parhaillaan soveliaita rahoitusjärjestelyjä muille ensisijaisille hankkeille, erityisesti Englannin kanaalin alittavalle rautatielle (CTRL) Essenin Eurooppa-neuvosto antoi vahvistuksensa pyrkimykselle helpottaa julkisen ja 9. yksityisen alan yhteistyötä Euroopan laajuisen liikenneverkon hankkeissa (katso Liite I) Hankkeita, joihin ja yksityisen alan yhteistyö soveltuu, ovat Englannin kanaalin alittava rautatieyhteys ja West Coast Main Line Yhdistyneessä kuningaskunnassa Yhteistyömuotoa sovelletaan myös kolmella moottoritieosuudella Kreikassa julkisen 10. Hankkeista vastaavat pitävät usein julkisia hankintoja ja kilpailua koskevia yhteisön sääntöjä esteenä julkisen ja yksityisen alan yhteistyölle. Analyysit ovat kuitenkin osoittaneet, että kyseiset säännöt ovat riittävän joustavia yhteistyöhankkeiden aloittamiseksi. Komissio on sopinut yhteisön julkisia hankintoja ja kilpailua koskevien sääntöjen soveltamisohjeista (katso Liikkeet II ja III). Komissio on myös perustanut neuvontapalvelun (One-Stop Help Desk, tax 32-2-295 6504) rohkaistakseen hankkeista vastaavia hankkimaan neuvoja ja apua alusta lähtien Komissio laatii asetuksen 2236/95 mukaisesti yhteistä liikenneinfrastruktuuria koskevan 11 ohjelman liikenneverkon hankkeiden monivuotista laajuisen rahoitussuunnittelua. Samalla saadaan yleiskäsitys jäsenvaltioiden sitoutumisesta Euroopan laajuisen liikenneverkon hankkeisiin. (CTIPP) edistääkseen Euroopan Yhteensovittaminen 12. Komissio on jatkanut hankeseminaarien järjestämistä. Kerran kuussa järjestettävien kokousten avulla komissio, Euroopan investointipankki (EIP) ja Euroopan investointirahasto (EIR) pysyvät tason ryhmää sovittaa yhteen maantiekuljetuksen toistensa telematiikkahankketta sekä hanketta satelliittiperustaisen paikannus-ja navigaatiojärjestelmän (GNSS) luomiseksi. Saksa on ottanut 11 muun jäsenvaltion avustuksella koordinoitavakseen maantieliikennettä palvelevan radioperustaisen liikennetiedotusjärjestelmän tasalla. Kaksi korkean toimien Eurooppa-neuvoston kokous Essenissä vahvisti maidenvälisten 13 hankeviranomaisten tarpeellisuuden suuremmissa hankkeissa. Päätökseen vaikuttivat esimerkiksi Oresund-hankkeesta saatu myönteinen palaute ja tällaisen yhteensovittamisen puutteen aiheuttamat ongelmat esimerkiksi taloudelliset etuyhtymät (ETEY) sopivat oikeudellisiksi PBKAL-hankkeessa. Eurooppalaiset työkaluiksi, joilla voidaan varmistaa yhteensovittaminen maidenvälisissä hankkeissa Joitakin on jo TEN-ikkunan puineissa myönnetyillä lainoilla on pitempi takaisinmaksuaika ja riittävä rahoitussuunnittelu Pankki osallistuu myös hankkeen rahoitus-ja sopimusjärjestelyihin alusta alkaen perustettu: "Alpentunnel" Lyonin ja Torinon välistä suumopeusjunaa varten ja "SEM" eteläistä yhteisen suurnopeusjunaa perustivat ERTMS:n hallitus eurooppalaisen perustanut toivoo osakkaita muista infrastruktuuriyhtiön Brenner-solan rautatieyhteyttä varten jäsenvaltioista. varten. Suurnopeusjunien ohjausjärjestelmän kehittämiseksi. operaattorit Itävallan on ja Kolmannet maat 14. Komission mielestä Euroopan laajuisten verkkojen yhteyksien rakentaminen Keski-ja Itä- Euroopan maihin on olennaineh osa näiden maiden liittymistä valmistelevaa strategiaa Siksi komissio panostaa voimakkasti yhteyksien rakentamiseen (tarkempi selvitys tämän vuosikertomuksen vastaavassa luvussa). Työtä Euroopan laajuisen liikenneverkon liittämiseksi kolmansien maiden verkkoihin jatketaan. Sitä sovitetaan yhteen G24-maiden säännöllisissä kokouksissa, joissa komissio toimii puheenjohtajana. Euroopan laajuisten liikenneverkkojen liittämisestä kolmansien maiden verkkoihin on valmisteilla tiedonanto. 15 Barcelonan Euro-Välimeri-konferenssin odotetaan luovan puitteet infrastruktuurihankkeiden edistämiselle kyseisellä alueella. Konferenssin apuna on vastaperustettu yhteisön avustusohjelma IvfEDA Tarkempi selvitys on tämän vuosikertomuksen vastaavassa osassa 20 II. ONGELMAT Lainsäädäntö Euroopan laajuisen 16. liikenneverkon suuntaviivojen käsittely etenee hyvin hitaasti, sillä neuvostoja Euroopan parlamentti ovat eri mieltä siitä, otetaanko Essenissä sovitut hankkeet mukaan tarvetta. ja Komission kanta on, että erimielisyydet pitäisi ratkaista mahdollisimman nopeasti. lisätäänkö suuntaviivoihin artikla, joka koskisi ympäristövaikutusten arvioinnin Ensisijaiset hankkeet 17. Yksityiskohtaiset tiedot esitetään taulukossa 2. Ongelmia on aiheuttanut myös jäsenvaltioiden haluttomuus sovittaa kansalliset prioriteettinsä niin, että niissä otetaan huomioon Euroopan laajuiset verkot. Useat maat pitävät Euroopan laajuisia verkkoja ja niiden tarjoamia etuja, työllisyyttä ja tervetulleina Ne pitävät verkkojen kehittämistä taloudellista yhteenkuuluvuutta, periaatteessa kuitenkin muiden maiden tehtävänä eivätkä ota niitä huomioon kansallisten prioriteettiensa suunnittelussa joita kansalliset viranomaiset käyttävät arvioidessaan 18. Menetelmissä, laajamittaisten maidenvälisten infrastruktuurien yhteiskunnallista ja taloudellista hyötyä, aliarviodaan todelliset edut jättämällä huomiotta muille kuin oman maan kansalaisille koituvat hyödyt. Tällaiset menetelmät ovat toki mainioita kansallisille hankkeille myönnettävästä kansallisesta tuesta päätettäessä, mutta kokonaisuudessaan kansallinen yhteiskunnallisten ja taloudellisten hyötyjen arvioi nti jättää huomiotta vähintään puolet todellisesta kansainvälisestä hyödystä. Pelkkä kansallisten menetelmien käyttö jättäisi Englannin osuudella Lontoo - Pariisi-suurnopeusjunan englantilaisille koituvan matkustaville yhteiskunnallis-taloudellisen hyödyn huomioimatta tunnelin hyödyn arvioimiseksi ja Ranskan osuudella matkustaville ranskalaisille PBKAL-suurnopeusjunan (Pariisi - Bryssel - Köln - Amsterdam - Lontoo) työryhmän 19. komissiolle tekemän ja työryhmän kertomukseen liitetyn tutkimuksen mukaan edellä mainitun, huomiotta jääneen hyödyn huomioon ottaminen lisäisi hankkeen yhteiskunnallis ja taloudellista kokonaishyötyä neljänneksen, 7,2 prosentista 9,5 prosenttiin 20 Tätä yhteiskunnallis-taloudellista hyötyä voidaan pitää "yhteisöetuna" Muiden hankkeiden osalta huomioimatta jäänyttä hyötyä arvioidaan parhaillaan. Koska PBKAL-hankkeeseen osallistui niin moni jäsenvaltio, on epätodennäköistä, että jossakin muussa hankkeessa olisi jätetty laskematta vastaavan suuruinen hyöty Ensisijaisten hankkeiden "yhteisöedun" huomioimatta jättäminen on merkki monien 21. ensisijaisten hankkeiden vähäisestä kansallisesta merkityksestä ja kansallisten tärkeysjärjestysten välisestä ristiriidasta Nämä ongelmat ilmenevät ensisijaisten hankkeiden hitaana määrittelynä (Brenner), osallistuvien maiden toisistaan poikkeavina aikatauluina (PBKAL, TGV- East), rahoituskysymysten ratkaisemisen epäonnistumisena (PBKAL, Brenner, TGV-East) ja kyvyttömyytenä perustaa monikansallisia hankeviranomaisia sovittamaan hankkeita yhteen (PBKAL, Jäljempänä on yksityiskohtaisempi analyysi ensisijaisten hankkeiden ongelmista Brenner) tai niiden 21 Komission mielestä jäsenvaltioiden olisi arvoitava uudelleen Euroopan laajuisten hankkeiden ja erotyisesti Essenissä etusijalle asetettujen hankkeiden merkitys Komission mielestä useiden ensisijaisten hankkeiden määritelmää olisi muutettava 22. vastaamaan paremmin Euroopan laajuisten verkkojen tarpeita. TGV-East-hanketta olisi jatkettava itään ja se olisi nimitettävä "TGV Pariisi - Munchen - Wieniksi". Irlannin pohjoisen ja etelän välistä rautatie- ja yhdistelmäkuljetusreittiä olisi jatkettava pohjoiseen Londonderryyn asti. Lissabon - Valladolid-moottoritien reitti olisi muutettava Portugalin hallituksen ehdotuksen mukaisesti Irlannin, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Beneluxin välistä maantieyhteyttä olisi laajennettava käsittämään rautatie- ja yhdistelmäkuljetukset Uudelleenmäärittely tehdä Euroopan laajuisia verkkoja koskevista suuntaviivoista käytävän keskustelun perusteella. tulisi Rahoitus ja perustanut Cannesin Eurooppa-neuvoston pyynnön mukaisesti ensisijaisten hankkeiden kustannuksia 23. arvioidaan uudelleen säästömahdollisuuksien löytämiseksi. Komissio on pyytänyt jäsenvaltioilta kustannustietoja laskea seuraavien hankkeiden työryhmiä etsimään keinoja kustannuksia: PBKAL, TGV-East, TGV-North-South -reitin Brenner-solan yhteys ja Kreikan todennäköisempää. tulosten mukaan kustannusten nousu on moottoritiet. Uusimpien Neljäntoista ensisijaisen hankkeen kokonaiskustannusten arvioidaan olevan noin 99 miljardia ecua (Essenin kokouksessa esitetty luku oli 92 miljardia ecua). Hankkeiden kustannusten leikkaaminen vaikuttaa mahdottomalta, jollei niiden toteutettavuutta ja kattavuutta vähennetä huomattavasti. Komissio on valmis (asiantuntijoiden tuella) etsimään säästömahdollisuuksia yhdessä jäsenvaltioiden kanssa. Komission mielestä jäsenvaltioilla on kuitenkin pääasiallinen vastuu säästökohteiden etsimisestä. laskua Jäsenvaltioiden 24. huomattavasti liikenneinfrastruktuuriin tehtäviin investointeihin ja todennäköisesti hidastavat Euroopan laajuisten liikenneverkkojen edistymistä talousarvioiden vaikuttavat rajoitukset yhä 25 Euroopan laajuista liikenneverkkoa koskeva yhteisön talousarvio vuosiksi 1995-1999 kattaa alle neljä prosenttia ensisijaisten hankkeiden yhteenlasketusta rahoitustarpeesta Vaikka neuvoston asetuksessa 2236/95 Euroopan laajuisia verkkoja koskevasta rahoitustuesta hyväksytäänkin se, että yhteisö rahoittaa jopa kymmenen prosenttia kokonaiskustannuksista, tämä ei ole mahdollista. Jäsenvaltioden tänä vuonna hakema tuki on miltei kolminkertainen saatavilla olevaan rahoitukseen nähden laajuisen talousarvion liikenneverkon Monia ensisijaisia hankkeita kohdanneet vaikeudet osoittavat selvästi ongelmat, joita 26 Euroopan soveltumattomuus monivuotisiin rahoitussitoumuksiin aiheuttaa. Vuoden 1995 alkupuolella komissio pyysi jäsenvaltioita ilmoittamaan suunnitelmansa vuoteen 1999 asti ja on nyt laatimassa monivuotista ohjelmaa, joka kattaa julkisen, yksityisen ja yhteisörahoituksen. Rahoitusongelmista kärsivät erityisen vakavasti TGV-East ja TGV- PBKAL PBKAL-hankkeen osalta jäsenvaltiot ovat hakeneet yhteisöltä lisätukea seuraavasti: 200 miljoonaa ecua Belgian osuudelle, 120 miljoonaa ecua Alankomaiden osuudelle ja 24. 0 miljoonaa ecua Yhdistyneen kuningaskunnan osuudelle (CTRL). Ranskan hallitus on hakenut 240 miljoonaa ecua lisää yhteisötukea TGV-East -hankkeelle 22 27 Julkisen alan rahoitusmekanismitovatjäämässäjälkeen infrastruktuuriratkaisujen kehityksestä ja painottavat liian usein perinteisiä tukimenetelmiä. Yhteisö pyrkii sopeuttamaan tuki mekanismej aan vastaamaan näitä uusia tarpeita esimerkiksi luomalla Euroopan investointirahaston, perustamalla TEN-ikkunan Euroopan investointipankkiin ja kehittämällä uusia yhteisön budjettituen muotoja Jäsenvaltiot eivät oikeastaan ole vastanneet haasteeseen etsiä vaihtoehtoja hankkeiden julkiselle tuelle Useiden hankkeiden tuotto on niin vähäinen, etteivät yksityissijoittajat pidä niitä erityisen kiinnostavina sijoituskohteina, ellei tuottoa kasvateta tai riskejä vähennetä julkisen tuen avulla talousarviosta Korkotukien pieni osuus (noin 5 prosenttia) Euroopan laajuisen liikenneverkon haetusta rahoituksesta osoittaa, että monet jäsenvaltiot eivät tue julkisen ja yksityisen alan yhteistyöhankkeita. Joidenkin jäsenvaltioiden lainsäädäntö estää tuen, vastoin Eurooppa-neuvoston toistuvia pyyntöjä. 28. Useimmat 14 prioriteettihankkeesta ovat täysin julkisia, mutta joissakin on tilaa yksityisille osakkaille (Malpensan lentokenttä, TAV Torino - Venetsia, Alankomaiden ja Yhdistyneen kuningaskunnan osuudet PBKAL-hankkeesta, West Coast Main Line, Irlanti - Yhdistynyt kuningaskunta - Benelux-maantieyhteydet, PATHE-moottoritie). Suunnitteluvaiheessa olevista hankkeista TGV Lyon - Torino, TGV/yhdistelmäkuljetus Munchen - Verona (Brenner), Lissabon - Valladolid-moottoritie ja TGV-South soveltuvat erittäin hyvin julkisen ja yksityisen alan yhteistyöhön. 29. Pääomalähteiden puute on merkittävä haitta, sillä sen aiheuttama sijoituksen turvallisuutta koskeva luottamusvajaus vaikeuttaa julkisen ja yksityisen alan yhteistyöhankkeiden kehittämistä Julkinen tuki omalle pääomalle tekisi sijoituksesta houkuttelevamman ja julkisen ja yksityisen alan yhteistyöhankkeiden sallivat pääonatuen myöntämisen rahastosta. Tämä edellyttää kuitenkin EIRn yleiskokouksen päätöstä takauksien rahaston myöntämiseen. Komissio kehottaa osakkeenomistajia hyväksymään tarvittavat muutokset seuraavassa kokouksessa. (Katso Liite I ) joustavamman. EIR:n säännöt nimenomaan rahoitusrakenteesta laajentamisesta, tällä hetkellä toiminta on toiminnan rajattu lainan Hankkeiden aloittamisen helpottamiseksi on suotavaa käyttää muutakin julkista tukea kuin 30 tukea pääomalle. Komissio tutkiikin parhaillaan muita mahdollisuuksia, kuten pääomalainoja ja muuta näennäistä pääomarahoitusta, apporttia ja niin edelleen. Koska eräiden hankkeiden rahoitustarve on huomattavan mittava - Torino), lainarahoituksen tarjontaan saattaa olla aihetta eikä sitä siksi voida täysin monipuolisempaan lainanotto- ja antokyvyn sivuuttaa Tällaiseen liittyä myös yhteisön luottamusta auttamalla hyödyntäminen. Komissio etsii myös muita keinoja suurena haittana pienentämään ei-kaupallisia sijoittamiselle. Komissio antaa kertomuksen työstään vuoden 1996 kuluessa (Katso myös Liite I ) (esim. Brenner-tunneli, TGV Lyon joita yksityinen ala pitää erityisen rahoitukseen saattaisi lisätä sijoittajien riskejä, Yhteensovittaminen joitakin perustettu, 31 Vaikka hankekokonaisuuksien luomiseen suhtaudutaan huomattavan vastahakoisesti (katso Liite IV) Komission käsityksen mukaan tämä pätee erityisesti PBKAL- ja Brenner-yhteyshankkeisiin Tällaisten kokonaisuuksien puute on usein lisäeste julkisen ja yksityisen alan yhteistyön kehitykselle eurooppalaisia taloudellisia etuyhtymiä onkin Z. ) 32. Rajoittamattoman vastuunsa takia etuyhtymät eivät sovellu hankkeiden rakennusvaiheeseen. Neuvostossa jo vuosia käsiteltävänä ollut komission ehdotus eurooppalaiseksi yhtiöjärjestykseksi poistaisi tämän ongelman. Jos tässä laajakantoisessa asiassa ei pian päästä sopimukseen, olisi ainakin annettava vaihtoehtoinen, liikenneinfrastruktuurille räätälöity versio. Kustannusten kohdentaminen Liikenneinfrastruktuurin ja siihen liittyvien palveluiden merkittävästä ja alati kasvavasta 33 kysynnästä huolimatta näyttää siltä, että liikenneala on kykenemätön tuottamaan riittävää tulosta hankkeista. Käyttäjiltä perittävien välittömien maksujen merkitystä olisi tutkittava tarkemmin, sillä näin saatu tuotto ei ainoastaan lisäisi yksityissijoittajien osallistumismahdollisuutta hankkeiden taloudellista kannattavuutta parantamalla vaan tukisi eri liikennemuotojen tasapainoista kilpailua. Samalla taloudellisten voimavarojen kohdentaminen paranisi olennaisesti Sitäpaitsi käyttäjämaksujen avulla kaikki liikenteeseen liittyvät ulkoiset kulut tai ainakin osa niistä voitaisiin muuttaa sisäisiksi Tätä käsitellään tarkemmin komission vihreässä kirjassa ulkoisten kulujen muuttamisesta sisäisiksi 24 III. JOHTOPÄÄTÖKSET JA SUOSITUKSET Tärkeimmät johtopäätökset ja suositukset esitetään tämän kertomuksen alussa eikä niitä siksi 34. toisteta tässä. Joitakin lopullisia huomioita on kuitenkin lisätty. 35. Neuvoston ja Euroopan parlamentin tulisi hyväksyä liikenneverkkoa koskevat suuntaviivat mahdollisimman nopeasti. Asetus taloudellisesta tuesta Euroopan laajuisille verkoille perustuu olettamukseen, että nämä suuntaviivat ovat voimassa. Asetuksessa on ainoastaan vuoden 1995 osalta siirtymäsäännös, jossa sallitaan Euroopan laajuisten verkkojen budjettikohdan käyttö ilman näitä suuntaviivoja. Vuoden 1996 talousarvion täytäntöönpano edellyttää voimassa olevia ohjeita tuettavien hankkeiden valitsemiseksi. 36. Euroopan laajuisen liikenneverkon luominen on tähän mennessä edistynyt huomattavalla nopeudella, mutta tiettyjen ensisijaisten hankkeiden edistyminen on ollut ennustettua hitaampaa. Essenin huippukokouksen tuottamaa liikevoimaa tulisi lisätä, jotta nämä hankkeet saataisiin jälleen liikkeelle. Käytössä olevat menetelmät aliarvioivat kansainvälisten liikenneinfrastruktuurihankkeiden taloudellista sekä tuottoa. Tämä oikeuttaa jäsenvaltioiden niille budjetoimia varoja lisäämään TEN-hankkeiden yhteisörahoitusta 37 Vaikka yksityisen alan osallistuminen sopisi erittäin hyvin ensisijaisiin hankkeisiin, julkisen ja yksityisien alan yhteistyöhankkeita ei juuri aloiteta. Jäsenvaltioiden olisi arvioitava uudelleen julkisen ja yksityisen alan yhteistyön tarjoamat mahdollisuudet ja poistettava lainsäädännölliset ja hallinnolliset esteet niiden tieltä Komissio perustaa neuvontapalvelun avustamaan julkisen ja yksityisen alan yhteistyöhankkeisiin liittyvissä asioissa tutkii keinoja hallita muita kuin kaupallisia riskejä laatii Euroopan laajuisille liikennehankkeille monivuotisen rahoituskehyksen, joka kattaa julkisen, liikenneinfrastruktuurin edistämisjärjestelmä, Common Transport Infrastructure Promotion Programme, CTIPP), aloittaa keskustelun ulkoisten kustannusten muuttamisesta sisäisiksi ja tasapuolisemmasta eri liikennemuotojen välisestä kilpailusta laatimalla vihreän kirjan, jonka tavoitteena saada hankkeet tuottamaan riittävää tuloa, erityisesti välittömän käyttäjämaksun avulla. yhteisörahoituksen yksityisen (yhteinen ja 38. Pyrkimyksiä Euroopan laajuisen liikenneverkon liittämiseksi kolmansien maiden verkkoihin tulisi jatkaa erityisesti tukemalla julksien ja yksityisen alan yhteistyöhankkeiden aloittamista yhteistä etua koskevissa hankkeissa. 25 Taulukko 1: ENS1SJA1STEN LIIKENNEHANKKEIDEN EDISTYMINEN North-Soiithsuurnonciisjuna-/yhdistclmàMiikcnnchaiikkrc^ ecua käytetty vuonna 1995) lyö rautateiden parantamiseksi suurnopeiisjunaa varten edistyy suunnitelmien mukaan Bcrliininja Niimbergin välisellä 200 km pituisella osuudella. Opastinjärjestelniän rakentaminen on aloitettu hui-laakson osuudella Itävallassa. PBKAL-hankkcen (Pariisi-Bryssel-Köln-Amstcrdam-Lontoo -suurnopeusjuna) (500 miljoonaa ecua käytetty vuonna 1995) osalta suurnopcusyhlcyksien rakentaminen Brysselistä Pariisiin ja kanaalitunneliin edistyy. Rakennus- ja parannustyö on käynnissä ja edistyy uusitunaikataulunnuikaisesti. Tarjouskilpailussa kanaalitunnelin rautatieyhteyden (CTRL) rakentamiseksi Yhdistyneessä kuningaskuiuiassa on kaksi ehdokasta selviytynyt jatkoonja voittaja valittaneen vuoden loppuun meiuiessä. PBKAL-hankketta varten perustettiin komission johtama työrylunä, joka on laatinut selvityksen hankkeen rahoitustarpeesta. Espanjan ja Ranskan hallitukset ovat päässeet sopimukseen TGV-South-hankkeen (Madrid-Montpellier/Dax) (150 miljoonaa ecua käytetty vuonna 1995) rakentamisesta. Yksityiselle alalle saatetaan antaa tilaisuus osallistua Figuerasin ja Perpignanin välillä rajan ylittävän osuuden rakentamiseen. Tätä varten on perusteltu hallitustenvälisen komitean valvonnan alainen eurooppalainen taloudellinen etuyhtymä (ETEY). Alankomaiden parlamentti on hyväksynyt yhdistelmäkuljctu. sta varten tarkoitetun Betmve-rautaticyhteydeii (XO miljoonaa ecua käytetty vuonna 1995) rakennusluvan hakemiseksi tarvittavien toimenpiteiden aloittamisen. Käsittely kestänee noin kaksi vuotta, jonka jälkeen rakentaminen voi alkaa. Italian ja Ranskan hallitukset ovat sopineet tutkimuksista, joita TGV Lyon-Torino-hankkeen (40 miljoonaa ecua käytetty vuonna 1995) St-Jean de Mauriennen ja Susan välisen rajan ylittävän osuuden rakentamisen valmistelu vielä edellyttää. Teknisiä tutkimuksia varten on perustettu eurooppalainen taloudellinen etuyhtymä, ja hallitustenvälinen komitea aloittaa yhteyden toimiluvan valmistelun varhain vuonna 1996. Kreikan moottoriteitä (290 miljoonaa ecua käytetty vuoima 1995) on rakennettu vuodesta 1990 ja työ edistyy aikataulun mukaan. Noin 40 prosenttia PATHE-osuuden ja noin 25 prosenttia Via Egnatian rakennusurakasta on kilpailutettu. Työ noin 200 km pituisella Igoumenitsan ja Panagian välisellä osuudella aloitettiin tänä vuonna. Lukuisia osuuksia näistä hankkeista rakeiuaa yksityinen käyttöoikeuden haltija Tavanomaisen rautatieyhteyden rakentaminen välillä Cork-Dublin-Bclfast-Larnc-Stanraer (62 miljoonaa ecua käytetty vuonna 1995) edistyy aikataulun mukaan. Yhteys valmistunee vuonna 1995. Malpensan lentoasema (Milano. 180 miljoonaa ecua käytetty vuonna 1995) on melkein valmis ja työ sen yhdistämiseksi rautatieverkkoon edistyy hyvin öresundin kiinteän yhteyden (450 miljoonaa ecua käyletty vuonna 1995) hankkeessa aloitettiin tunnelin rakentaminen Drogdenin kanaalin ali heinäkuussa 1995. jolloin aloiteltiin myös moppaus ja vesijättömaan valtaaminen. Flinte- kanaalin ylittävän korkean sillan ja lähesiymisieiden siltojen rakentamisen pitäisi alkaa marraskuussa 1995 Pohjolan kolmion (360 miljoonaa ecua käytetty vuonna 1995) osalta Malmön ja Göteborgin ja Malmön ja Tukholman välisillä rautateillä valmistui huomattava urakka. Työ Malmö-Göteborg-(E6). Malmö-Tukholma-(E4) ja Tukholma- Norjan raja (E18)-maanleillä edistyy. Suomessa tietyöt Tunin itäpuolella ja Helsingin kehätien rakentaminen edistyvät. Tu nm ja Helsingin välistä rautatietä parannetaan huomattavasti ja työt on aloitettu myös eräillä muilla osuuksilla, esimerkiksi Keravan ja Lahden välillä Liikcnteenhallintahankkeet: siviilikäyttöön tarkoiteltu eurooppalainen maapallonlaajuinen sateliittipaikannus- ja navigaatiojärjestelmä (GNSS)ontekeilläänjacusimmäisettraiispoudcrit on tilattu I nmarsati lia Maavcrkon käyttöönotto alkoi kesällä 1995. Kahdenvälinen sopimus yhdysvaltalaisen kumppanimme. Federal Aviation Administrationin kanssa solmittiin lokakuun lopulla. Suumopcusjuuicn operaattorit ovat myös penisianect eurooppalaisen taloudellisen etuyhtymän, jonka tehtävä koskee Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmää Radioteitse toimiva digitaalinen varoitusjärjestelmä maantieliikennettä varten (RDS-TMC) otetaan piakkoin käyttöön. Järiestclmän 26 Taulukko 2: ENSISIJAISTEN LIIKENNEHANKKEIDEN ONGELMAT Alpit puliko va Brenner-tunneli on olennainen osa pohjoisen ja yhdistelmäkuljctusyhtcyttä, mutta sen rakentamisesta päättäminen ci ole juuri edistynyt. Hankkeen luottama taloudellinen hyöty koituu lähinnä eteläisen Saksan ja pohjoisen Italian eduksi, sillä suurin osa liikenteestä kulkee pysähtymättä Itävallan kautta. Itävallalle on ylivoimaisesti tärkeintä saada siirrettyä liikenne maanteiltä rautateille ympäristöhaittojen rajoittamiseksi. Tämä ei kuitenkaan riitä velvoittamaan Itävaltaa yksinään rahoittamaan osuuttaan tunnelista. Hankkeen rahoitusta arvioidaan tarke muu n parasta aikaa mutta arvio ei vainusin ennen vuoden 1996 loppua. Sitä täydentää liikenteen ennustamista Alppien alueella koskeva komission tutkimus. Itävallan hallitus on penistanut infrastruktuurin hallintayhtiön, johon se haluaisi kansainvälisiä kumppaneita. Niiden saaminen on kuitenkin osoittautunut vaikeaksi ja etelän välistä suurnopeusjuna- Suurin osa PBKAL-hankkcesta (suurnopeusjuna välillä Pariisi-Brysscl-Köln-Ainstcrdain-Lontoo) on huomattavasti äljcssä alkuperäisestä aikataulusta. Ongelma on vakava jo valmistuneelle Ranskan osuudelle: SNFCIIc arvioidaan aiheutuvan 300 miljoonau ecun tappiot. PBKAL-työryhmä, jonka puheenjohtajana komissio toimi, havaitsi huomattavia rahoitusongelmia, jotka koskevat Anlvvcrpcnin pohjoispuolista ja Licgen itäpuolista yhteyttä Belgiassa. Tämänhetkinen rahoitusvaje on noin miljardi ecua. Työryhmän tulosten penislcella. Yhdistyneen kuningaskunnan tuki huomioonottaen, kanaalitunnelin rahoitusvaje on noin 240 miljoonaa ecua Niinpä onkin ilmeistä, että hankkeelle voi aiheutua huomattavia rahoitusvaikeuksia. Euroopan laajuisten, rautateitä rakentavien ja operoivien yritysten puutteesta on tulossa merkittävä este rahoituksen saamiselle Itäinen suurnopeusjuna (TGV-East) (Pariisi-itäinen Ranska-eteläinen Saksa, mukaanlukien Luxcmbourgin yhteys) tarvitsee yhä huomattavaa julkista tukea. Ranskan lainsäädännön puitteissa yksityissektorin on hyvin vaikea osallistua. Ranskan hallitus on kuitenkin luvannut selvittää mahdollisuutta rahoittaa toinen vaihe julkis-yksityisenä yhteistyönä. Vuonna 1994 Ranskan hallitus pyysi huomattavaa yhteisötukea iälle hankkeelle (530 miljoonaa ecua. jcsta 360 miljoonaa vuosina 1995-1999). Komission ja Ranskan liikenneministeriön pemstaman työryhmiin selvityksen mukaan nykyinen Euroopan laajuisien verkkojen budjettikohdan varojen puute johtaa noin 200 miljoonan ecun vajeeseen hankkeen rahoituksessa. Portugalin hallitus on ilmoittanut haluavansa muuttaa Lissabonin ja Valladolidin välisen moottoritien linjausta. Hanke edistyy hitaasti Espanjan puolella, sillä rakentamista ei voida aloittaa ennen kolme vuotta kestävien merkittävien teknisten tutkimusten valmistumista Irlannin, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Benelux-maiden maantieyhteys on edistynyt vain vähän sen tärkeydestä huolimatta. Vaikka Espanjan ja Ranskan hallitukset ovat periaatteessa päättäneet rakentaa TGV-South-yhteydcn (Madrid- Montpellier/Dax). päivämäärää työn aloittamiseksi ei ole vielä sovittu. Bctuwc tavanomaista rautatie- yhdistelmäkuljctusyhteyttä ovat viivästyttäneet suunnilteluvaikeudet ja poliittiset ongelmat. Hankkeen piti alkaa 1995-1996 multa näillä näkymin aloitus siirtyv kahdella vuodella 27 Liite I: RAHOITUS: JULKISEN JA YKSITYISEN ALAN YHTEISTYÖHANKKEET Yleistä Christophersenin ryhmän suosituksesta Essenin Eurooppa-neuvosto asetti päämääräksi 1 julkisen ja yksityisen alan yhteistyön helpottamisen ja kehotti jäsenvaltioita, komissiota sekä Euroopan investointipankkia ja -rahastoa ryhtymään tarvittaviin toimiin. Eräs tärkeimmistä syistä julkisen ja yksityisen alan yhteistyön mallin käyttöön otolle oli tarve nopeuttaa Euroopan laajuisten verkkojen käyttöönottoa. 2 TEN-hankkeiden nykyisen perustamis-ja toimintamallin muuttamista haittaavat eniten huono taloudellinen kannattavuus ja lukuisat institutionaaliset ja poliittiset esteet. Siirtyminen pois tärkeiden infrastmktuurihankkeiden perinteisestä julkisesta rahoittamisesta ei ole helppoa. Hankerahoitus, jota julkisen ja yksityisen alan yhteistyön rahoittaminen edellyttää, tarkoittaa, että lainan vakuutena ovat hankkeen tulo ja aineellinen omaisuus eikä hankkeen rahoittajan lainatuki Koska julkisen ja yksityisen alan yhteistyöhankkeiden sekä oikeudellinen että rahoituksellinen perusta on niin monimutkainen ja julkisen rahoituksen rakenne niin tuttu, yhteistyöhankkeet ovat jo valmiiksi julkista rahoitusta huonommassa asemassa. Koska julkinen ala lisäksi vaimentaa riskit epäavoimesti, taloudelliset epäonnistumiset infrastruktuurin pääomakustannuksia pidetään yleisesti halvempina kuin rahoitusta, johon sisältyy yksityinen riskinotto. tulevat harvoin esiin. Siksi valtion tukeman 3. Liikennealan hankkeille on ominaista huono taloudellinen kannattavuus. Siksi ne vääjäämättä tarvitsevat huomattavaa tukea, paljon enemmän kuin asetuksen 2236/95 mukainen yhteisötuki, joka ei saa ylittää kymmentä prosenttia hankkeen kokonaiskustannuksista Yhteisön rakenne- ja koheesiorahastot ovat rahoitusvaihtoehto hankkeille, jotka ovat oikeutettuja niiden tukeen Muiden hankkeiden yhteisöltä saama tuki on pieni. Myös kansallinen budjettituki on yhä rajallisempaa jäsenvaltioiden valvoessa talousarvioitaan yhä tiukemmin rahaliiton lähestyessä. 4 Osallistumalla julkisen ja yksityisen alan yhteistyöhankkeiden rahoitukseen aina kun se on mahdollista, yhteisö on asteittain mukauttamassa rahoitusmenetelmiään kyetäkseen tukemaan tätä muutosta. Julkisen ja yksityisen alan yhteistyöhankkeiden aloittamisesta päätetään kuitenkin jäsenvaltioiden tasolla, missä taipumus käyttää julkista rahoitusta on vielä voimissaan Jäsenvaltioita olisi kannustettava lisäämään yksityisen sektorin osallistumista tärkeisiin liikenteen infrastruktuurihankkeisiin. Komissio on laatinut rahoitusta koskevia ehdotuksia, jotka saattavat olla avuksi. Ehdotuksia julkisen ja yksityisen alan yhteistyöhankkeiden rahoittamiseksi 5 Joidenkin julkisen ja yksityisen alan yhteistyöhankkeiden kannattavuusvaje voidaan kattaa ainoastaan tuen avulla Nämä tuet eivät välttämättä ole rahaa vaan ne voivat koostua myös omaisuuden siirroista (maa, rautatie, laitteet), olemassa olevasta liiketoiminnasta tai olemassa 28 olevista ja kannattavista saman verkon osista. Julkinen tuki tulisi määrittää odotettavissa olevan yhteiskunnallisen ja taloudellisen hyödyn perusteella, joka infrastruktuurihankkeiden osalta on yleensä taloudellista kannattavuutta parempi. Valtioiden, alueiden, kunnallisviranomaisien ja tietenkin yhteisön olisi osallistuttava kustannuksiin suhteessa hankkeilta itselleen odottamaansa hyötyyn. Komission mielestä unionin laajuisia etuja ei ole oteltu riittävästi huomioon talousarviomäärärahoja kohdennettaessa. 6 Oma pääoma on jokaisen yksityisyrityksen, myös infrastruktuuriyrityksen, rahoitusrakenteen perusta. Julkinen pääoma sinänsä ei nosta hankkeen kannattavuutta mutta auttaa vaimentamaan riskejä ja houkuttelee yksityistä pääomaa Pääomaperusta on ennakkoehto riittävälle lainatuelle, sillä se poistaa lainan antajan ja ottajan välisen luottain usvajeen. Julkinen pääomatuki tekee julkisen ja yksityisen alan yhteistyöhankkeiden rahoitusrakenteesta joustavamman Päinvastoin kuin suora tuki, se sallii jonkinlaisen tuoton mikäli hanke menestyy taloudellisesti ja antaa siten mahdollisuuden saada sijoitetut varat takaisin ja kierrättää ne muihin hankkeisiin. Julkinen ala voi lisätä hankkeen yksityistä kannattavuutta asettamalla ylärajan sijoituksestaan haluamalleen hyvitykselle. Jäsenvaltioiden kannattaisi harkita, voisivatko ne käyttää osan Euroopan laajuisten verkkojen budjettikohdasta myönnetystä tuesta rahoittaakseen pääomaosuuksiaan ensisijaisissa hankkeissa. Yleisemmin ottaen viranomaisten olisi pyrittävä lisäämään osuuttaan julkisen ja yksityisen alan yhteistyöhankkeiden pääoman lähteinä ja luoda siten todellista yhteistyötä yksityisten rakennuttajien ja sijoittajien kanssa. 7. Mikäli Euroopan investointirahaston yleiskokous niin päättää kesäkuussa 1996, rahasto voi pian lisätä osuuttaan TEN-hankkeiden pääoman lähteenä. Rahaston pääomatoimintaon alkuvaiheessa kuitenkin hankkeiden kehittämisviranomaisiin, jotka ovat tulevien hankkeiden käynnistäjiä kannattaisi sijoittaako Rahaston pääomaa rajallista pohtia, Yhteisön olisi voimakkaasti tuettava rahaston roolin laajentamista, etenkin kun julkisen ja yksityisen alan yhteistyöhankkeet edellyttävät yhä suurempaa pääomasijoitusta niin julkisilta kuin yksityisiltä sijoittajilta. Eräät velkasitoumukset (erityisesti pääomalainat) ovat hyviä riskirahoituksen muotoja 8 Etuoikeusasemaltaan huonommat pääomalainat (näennäinen pääomarahoitus ylipäänsä) sallivat suuremman riskialttiuden kuin etuoikeutetut lainat ja ovat siksi usein kätevä vaihtoehto pääomalle Pääomalainojen etuna on, että hankkeen johto on pääomasijoittajien valvonnassa niin kauan kuin lainaa hoidetaan. Tämä on hyödyllistä silloin, kun julkinen ala haluaa ottaa osan riskistä vastuulleen osallistumatta kuitenkaan hankkeen johtoon Ijilaisten näennäisten pääomarahoitusmuotojen käyttöä tulisi rohkaista mahdollisuuksien mukaan julkisen SUOSII pääomalainoja ja näennäisiä pääomarahoitusta yleensä, esimerkiksi korkotukia tai takausmaksutukea (EIR:n tai jonkun muun myöntämää). ja yksityisen alan yhteistyömuotojen suosimiseksi. Uusi varainhoitoasetus 29 9 EIP on tällä hetkellä ensisijaisten hankkeiden tärkein lainarahoittaja Joissakin harvoissa erityistapauksissa saattaisi kuitenkin olla perusteltua, että lainanantajia olisi useampia. Eräiden erittäin suurten hankkeiden (esimerkiksi Brenner-tunneli, Lyon - Torino) valtava rahoituksen tarve lienee riittävä perustelu Siitä huolimatta, että neuvosto ei olekaan ilmaissut yhtenäistä kantaa yhteisön lainanantokyvyn hyödyntämisestä, lainatuen muotona. tätä ei tulisi sulkea kokonaan pois lainanotto- ja täydentävänä yhteisön 10 Vastuu julkisen ja yksityisen alan yhteistyöhankkeiden riskeistä olisi oltava niillä, jotka parhaiten pystyvät niitä hallitsemaan. Yksityiset infrastruktuurien rakennuttajat ovat yksimielisiä hallinnollisten ja poliittisten riskien merkityksestä Tällaisia riskejä ovat esimerkiksi hankkeiden peruutukset, suunnittelun tai lainsäädännön aiheuttamat viivästykset, muutokset lainsäädännössä tai tu'"vallisuusnormeissa tai muissa lakimääräisissä vaatimuksissa. Yksityinen ala ei voi ottaa tällaisia riskejä vastuulleen. Maidenvälisiä hankkeita vaikeuttaa lisäksi se, että niihin osallistuu useita kansallisia viranomaisia ja että niihin vaikuttaa usean valtion lainsäädäntö Komissio myöntää näiden riskien aiheuttamien ongelmien vaka\muden ja ongelmien ratkaisun löytämisen tärkeyden. Siksi se ryhtyy tutkimaan muita kuin kaupallisia riskejä ja keinoja niiltä suojautumiseksi. tai Tutkimuksen erityisenä kohteena ovat esimerkiksi yhteisön takausmekanismi muita kuin kaupallisia riskejä vastaan, rakennuttajien ja viranomaisten välisten sopimusten kehittäminen ja tarvittavat lainsäädännölliset loimet. vakuutus- tyypillinen Liikennealan infrastruktuurihankkeille 11. taloudellinen kannattamattomuus ei niinkään johdu alan erityisluonteesta (liikenteen kysyntä on suurta ja kasvaa jatkuvasti) vaan pikemminkin alan ilmeisestä kyvyttömyydestä tuottaa riittävää tulosta. Välittömät käyttäjämaksut lisäisivät niin liikennemuotojen sisäistä kuin niiden välistäkin kilpailua Niiden avulla voitaisiin joitakin liikenteeseen yhdistettäviä kielteisiksi koettavia ulkoisia kustannuksia kohdentaa käyttäjien maksettavaksi Yleisemmin ottaen ne tehostavat taloudellisten voimavarojen kohdentamista. Cannesin synnyttämiseksi Eurooppa-neuvoston kokouksen liikennemuotojen välillä" ja Direktiivin 93/89/ETY hyväksyminen 25 päivänä lokakuuta 1993 olivat molemmat askel tähän samaan suuntaan suositus "oikeudenmukaisemman kilpailun Infrastruktuurin todelliseen käyttöön perustuvien maksujen (esimerkiksi tietullien) käyttöä tulisi lisätä julkisen ja yksityisen alan yhteistyömuotojen kehittämiseksi, erityisesti siksi, että hankkeista saatava tulo vapauttaa vähiä budjettivaroja. sijoittajien kiinnostusta huoma/lavasti lisää yksityisien samalla ja 12 Riskien arvioinnista ja liiketoiminnasta julkisen ja yksityisen alan yhteistyöhankkeisiin osallistuville yksityisille ja julkisille osapuolille aiheutuvia kustannuksia voidaan vähentää kehittämällä tiedonsaantia niin, että objektiivinen suunnittelu ja neuvottelu on mahdollista Komissio voisi v pohtia keinoja parantaa usein päivitettävien esimerkiksi perustamalla liikennelilaslokeskuksen. liikennetilastojen saatavuutta, 30 Liite II EUROOPAN LAAJUISET VERKOT JA KILPAILU LIIKENTEEN ALALLA 1 Euroopan laajuisen liikenneverkon luominen edellyttää ainakin joiltakin osin turvautumista yksityisiin sijoittajiin, jotka osallistuvat yksin tai yhdessä julkishallinnon kanssa infrastruktuurin suunnitteluun, rahoittamiseen, toteuttamiseen ja mahdollisesti sen käyttöön 2 Infrastruktuuriin pääsyn järjestäminen erilaisille käyttäjille tarjoamalla kilpailukykyisiä liikennepalvelujaja eri markkinoille osoitettuja palveluja on ilmeisesti omiaan helpottamaan kyseisen infrastruktuurin rahoitusta sen käytöstä saatavien tulojen kasvun ansiosta. Hankkeiden julkiset soveltamisen ja yksityiset vastuuhenkilöt kokevat kuitenkin usein yhteisön 3 kilpailusääntöjen Rautatieyritysten, liikenneministeriöiden, pankkien, erikoistuneen juristin ja nykyisten ja suunnitteluasteella olevien infrastruktuurien rakennuttajien edustajien kanssa on järjestetty neuvotteluja, joiden tarkoituksena on ollut saada tarkkaa tietoa hankkeiden rakennuttajien kohtaamista vaikeuksista kehitykselle hankkeiden jarruksi 4 Mainittujen neuvottelujen perusteella todettiin vaikeuksia olevan kolmenlaisia: asian koskemien henkilöiden tiedon puute huoli menettelyjen pituudesta perusongelma: miten yhdistää taloudellinen kannattavuus ja vapaan infrastruktuuriin pääsyn periaate? TIEDON PUUTTEESTA Ongelman luonne Komission järjestämissä infrastruktuurin 5 rakennuttajilta puuttuu yleisesti tietoa yhteisön lainsäädännöstä. Infrastruktuuri suunnitellaan yleisesti vieläkinvain jäsenvaltiossa sovellettavan lainsäädännön mukaan kiinnittämättä tarvittavaa huomiota yhteisön säännöksiin hankkeen alkuvaiheessa. keskusteluissa ensinnäkin, paljastui että Lisäksi on huomattava, että kilpailusäännöt ja yhteisön ja/tai valtion julkisia hankintoja 6 koskevat säännöt sekoitetaan usein keskenään Mainitusta sekaannuksesta johtuu, että jotkut rakennuttajat luulevat, että julkisia hankintoja 7 koskevien säännösten seuraaminen riittää yhteisön lainsäädännön noudattamiseksi Mikä neuvoksi9 Komissio on valmis edistämään osaltaan parempaa tiedotusta kaikille, joita infrastruktuurin 8. toteutus koskee: viranomaisille, liikenneyrityksille, pankeille ja yksityisille sijoittajille. Tiedon on koskettava sekä jäsenvaltioissa ja yrityksissä sovellettavia perussääntöjä että menettelyjä, joita tarvitaan vapautuspäätösten saamiseksi. Sen vuoksi komission yksiköt olisi otettava mukaan hankkeisiin mahdollisimman varhaisessa vaiheessa Rakennuttajien on siis tehtävä aloite ja otettava yhteys komissioon niin varhain kuin mahdollista saadakseen kaikki tarvittavat tiedot ja neuvot. Hankkeet tutkitaan komissiossa täysin luottamuksellisesti Hankkeista vastaavat voivat tiedustella kaikkea kilpailusääntöihin liittyvää pääosastosta IV tai komission "kaikki tieto kerralla" -periaatteella toimivasta neuvontapisteestä (telekopio +32-2-295 65 04). 9 Rakennuttajien olisi otettava yhteys myös kansallisiin kilpailuviranomaisiin, jotka voivat antaa hyödyllistä tietoa kilpailusäännöistä MENETTELYJEN PITUUDESTA 10. Ongelman luonne Rakennuttajat haluaisivat, että komissio ottaisi selkeästi kantaa heidän hankkeensa laillisuuteen kohtuullisessa määräajassa. Komission lopullisen päätöksen tekeminen vaatii kuitenkin aikaa vievien menettelyjen noudattamista 11. Mikä neuvoksi? Ratkaisuja on kaksi: Ensinnäkin olisi hyödyllistä, että osapuolet ottavat yhteyden komissioon ennen sopimusten 12 allekirjoittamista. Näin tehdään usein, kun komissiossa käsitellään tärkeitä asioita, ja tämän käytännön ansiosta voidaan välttää vaikeuksien ilmaantuminen sen jälkeen, kun sopimukset on annettu tiedoksi, ja asioiden käsittelyn viivästyminen. Näin toimimalla annetaan myös komissiolle kaikki tieto hankkeista niiden alkuvaiheesta alkaen, jolloin ne myös voivat käsitellä asian nopeammin. 13 Olisi myös toivottavaa, että asian koskemat osapuolet tietäisivät kohtuullisella varmuudella päivän, jona ne saavat komission vastauksen. Kun Euroopan laajuisten verkkojen rahoituksiin liittyvistä sopimuksista on tiedotettu, komissio pyrkii tekemään lopullisen ratkaisunsa enintään kuuden kuukauden määräajassa, jos osapuolet ovat ottaneet yhteyden komissioon ennen sopimusten saattamista valmiiksi Tämä edellyttää kuitenkin, että komissiolla on käytössään kaikki tarvittavat tiedot ennen, kuin sopimukset annetaan tiedoksi. 32 TALOUDEN TASAPAINON JA INFRASTRUKTUURIN KÄYTTÖOIKEUDEN VÄLISESTÄ SUHTEESTA 14 Ongelman laatu Kyseinen kannattavuusaste on yleensä melko matala. infrastruktuuri edellyttää suuria investointeja, joita poistetaan pitkään ja joiden Siksi rakennuttajien on hankittava mahdollisimman hyvät takuut infrastruktuurin käytöstä ja 15. käyttömaksujen suorittamisesta. Infrastruktuurin johtajat voivat omaksua tässä kaksi erilaista lähestymistapaa: joko odottaa infrastruktuurin valmistumista ja vasta sitten tarjota sen kapasiteettia liikenneyrityksille, jotka haluavat tarjota siinä palveluja tai varata heti hankkeen käynnistämisvaiheessa kapasiteettia liikenneyrityksille, jotka puolestaan sitoutuvat suorittamaan käyttömaksuja tämän Kukaan jonkin 16. infrastruktuurin koko kapasiteetti varattaisiin yhdelle ainoalle käyttäjälle Niin ankara rajoitus rajoittaisi samalla infrastruktuurin tulolähteitä tutkimuksen yhteydessä toivetta, että tavatuista ei ilmaissut Sen sijaan kaikki he korostivat, että infrastruktuurin johtajan on voitava halutessaan varata 17 ainakin osa kapasiteetista taloudellisen tasapainon ylläpitämiseen. Pohdittiin myös, voidaanko käyttää liikennekalustoa, jonka ovat ostaneet sellaiset yritykset, jotka ovat myös hankkeen rakennuttajia. liikenneyrityksille, jotka osallistuvat siten hankkeen Hankkeiden rakennuttajat tietävät myös, että kapasiteetin varaaminen pitkäksi ajaksi on 18 infrastruktuurin vapaan käytön ja kilpailun periaatteiden vastaista 19. Mikä neuvoksi? Yhteisön 20 infrastruktuurin koko kapasiteetin varaamisen yhdelle yritykselle tai yhdelle yritysryhmittymälle, mutta sallii sen johtajan varata kapasiteettia useille yrityksille, jotka voivat kilpailla liikennepalvelujen tarjoamisessa. lainsäädäntö kieltää Kun kapasiteetin varaamissopimuksen laillisuutta tutkitaan, on otettava huomioon kunkin 21 hankkeen erityispiirteet Seuraavat perusteet voidaan kuitenkin ottaa esille infrastruktuurin johtaja haluaa Kun liikenneyrityksille mahdollisuuden varata kapasiteettia jo hankkeen käynnistysvaiheessa, on toivottavaa, että mahdollisuutta tarjotaan kaikille niille Euroopan yhteisön yrityksille, joiden voidaan olettaa olevan siitä kiinnostuneita. 33 Yrityksille varatun kapasiteetin on oltava suhteessa kyseisen yrityksen suoriin tai epäsuoriin toimintatarpeita kohtuullisessa ajassa. taloudellisiin sitoumuksiin ja vastattava ennakoituja Uusi infrastruktuuri ei yleensä ruuhkaudu heti palvelun alettua Tämän vuoksi yritykselle tai yritysryhmittymälle, jollaista tarkoitetaan direktiivin 91/440/ETY 3 artiklassa, ei saa varata koko käytettävissä olevaa kapasiteettia. Osan kapasiteetista olisi jätettävä jaettavaksi, jotta muut yritykset voivat tarjota kilpailevia palveluja. Jos käyttöluvan saanut yritys ei käytä lupaansa, se ei voi vastustaa oikeuksiensa myöntämistä edelleen. Kapasiteetin varaussopimukset eivät saa olla voimassa pitempään kuin kohtuullisen ajan, joka vahvistetaan tapauskohtaisesti. 34 Liite III JULKISIA HANKINTOJA KOSKEVAT SAANNOT JA EUROOPAN LAAJUINEN LIIKENNEVERKKO Yhteisötasolla julkisia hankintoja koskevissa urakoitsijoiden (1) valitsemisesta kilpailuttamalla heitäjonkin tietyn liikenteen alan infrastruktuurin rakentamista varten. Direktiivi 93/37 koskee viranomaisia ja direktiivi 93/38 niin sanottuja julkisia laitoksia. Direktiivien tarkoitus ei tietenkään ole olla esteenä vaan varmistaa, että työ vastaa sen hintaa mahdollisimman hyvin säännöissä määrätään (2) Selvittääkseen mahdollisuudet, jotka voimassaoleva lainsäädäntö tarjoaa Euroopan laajuisille verkoille jä julkisen ja yksityisen alan yhteistyöhankkeille, komissio tutki, miten julkisia hankintoja koskevat säännöt soveltuvat i) ii) hankerahoitukseen, jonka kautta yksityinen ala voi riskiperusteisesti osallistua rakentamiseen ja hallintaan yhteistyössä julkisen alan infrastruktuurihankkeiden kanssa; täyttämään tarpeen ottaa yksityinen ala mahdollisimman aikaisessa vaiheessa mukaan infrastruktuurihankkeen sunnitteluun ja kannattavuustutkimusten tekoon (3) Johtopäätös on, että direktiiveissä sallitaan molemmat, joten lainsäädännöllisiä toimia ei tarvita. Komission mukaan direktiivin 93/37 voimassa olevat toimilupia koskevat säännökset riittävät sääntelemään yksityisen alan osallistumista viranomaisten järjestämiin tarjouskilpailuihin ensisijaisten TEN-hankkeiden toimiluvista. Komission kanta kilpailua edeltäviin keskusteluihin on, että sikäli kuin tehokas kilpailu on taattu, yhteisölain periaatteet sallivat kilpailua edeltävät tekniset keskustelut. (4) Jotta kaikilla asianosaisilla olisi tilaisuus tutustua julkisia hankintoja koskevien sääntöjen tarjoamiin julkisen ja yksityisen alan yhteistyön mahdollisuuksiin, sisältyy komission Euroopan unionissa tehtäviäjulkisia hankintoja koskevaan tiedonantoon neuvostolleja Euroopan parlamentille yksityiskohtaisempi analyysi tästä aiheesta (viite seuraa jäljempänä) Komissio antaa tarkat ohjeet tarvittaessa vuoden 1996 kuluessa (5) Julkisia hankintoja koskeviin sääntöihin liittyvien väärinkäsitysten ja hankkeiden viivästysten vähentämiseksi suositellaan, että komission apua käytetään hyväksi ensisijaisissa hankkeissa ennen tarjouskilpailuasiakirjojen tarkoitusta varten on komissioon perustettu neuvontapalvelu, "One-Stop Help desk" (fax: 00-32-2-295 6504) julkaisemista. Tätä Liite IV EUROOPAN LAAJUISTEN VERKKOHANKKEIDEN HALLINTO Christophersenin ryhmä ja Essenin huippukokous olivat yhtä mieltä siitä, että Euroopan 1. kattavat oikeudelliset keinot helpottaisivat merkittävästi monimutkaisten maiden välisten infrastruktuurihankkeiden yhteensovittamista ja rahoitusta. Parhaassa tapauksessa perustettaisiin yhtiö, joka omistaa hankkeen (ainakin väliaikaisesti), käynnistää sen ja johtaa sitä Rajat ylittävän 2. elementistä: infrastruktuurihankkeen hallinnon tulisi koostua seuraavista neljästä asianosaisten jäsenvaltioiden välinen hankesopimus jäsenvaltioiden edustajista koostuva hankekomissio hankkeen rakennuttaja hankeyhtiö, joka johtaa infrastruktuurihanketta. Hankkeen aloitusvaiheessa hankesopimus on tavallisesti yhteisymmärryspöytäkirja mutta on mahdollista, että rakennusvaiheessa sen on oltava sopimus Sopimuksessa on määriteltävä hanke ja tehtävä organisaatiojärjestelyt. ja muun muassa kuvattava taloudelliset aikataulu työ, ja Hankekomissio tekee päivittäiset päätökset hankkeen kuluessa ja on yhteydessä kansallisiin hallintoviranomaisiin ja edustajiin. Sillä tulee olla toimilupien myöntämisen edellyttämät valtuudet. Jossakin vaiheessa saattaa olla tarpeen siirtää osa sen vallasta hankkeen rakennuttajalle ja hankeyhtiölle Hankkeen rakennuttaja voi olla yhdistys tai ennemminkin eurooppalainen taloudellinen etuyhtymä (ETEY), jossa ovat mukana kaikki julkisen alan osapuolet. Poliittinen tuki on elintärkeää suurten infrastruktuurihankkeiden toteuttamiselle, silläjulkinen ala toteuttaa niistä valtaosan. Aloitusvaiheessa rakennuttaja käynnistää ensiksi tekniikkaa, taloutta ja ympäristöä koskevat tutkimukset erityisesti hankkeen taloudellisen elinkelpoisuuden ja toteutettavuuden selvittämiseksi. Hankkeen kuluessa rakennuttaja toimii välittäjänä ja edistää sen toteutumista. Hankeyhtiö on yritys, joka johtaa hanketta. Rautatieinfrastruktuurien osalta tällä yhtiöllä tarkoitetaan Direktiivin 91/440/ETY mukaan "jokaista julkista1 laitosta tai yritystä, joka on vastuussa erityisesti rautateiden infrastruktuurin rakentamisesta ja ylläpidosta sekä ohjaus- ja turvajärjestelmistä" Hankeyhtiön oikeudellinen muoto voi vaihdella hankkeen edetessä, se voi aluksi olla ETEY mutta yksityiskohtaisen suunnittelun ja rakentamisen aikana sen on oltava julkinen osakeyhtiö, muodoltaan "société anonyme" tai vastaava. Tällainen julkinen yhtiö on määritelty eurooppalaisessa yhtiöjärjestyksessä. Komissio katsoo, että julkisen ja yksityisen alan yhteistyöhankkeita voidaan pitää julkisina tahoina tässä yhteydessä, sillä ne tarjoavat julkista palvelua rakentamalla rautatieinfrastruktuuria. 36 Kansallisella rautatieyhtiöt toimivat hankkeiden rakennuttajina ja hanketta johtavina yhtiöinä tasolla lainsäädäntö ja valtiovalta vastaavat sopimusta ja komissiota, ja tapauksissa ensisijaisten 3. Useimmissa sovittu tai sopimuksessa. Useimmille hankkeille on myös perustettu yhteisymmärryspöytäkirjassa hallitustenvälinen komitea tai työryhmä, joten yhteensovittamisen perusmekanismit ovat valmiina. Ongelmia aiheuttaa kuitenkin yhä se, että edustajien on saatava valtuutus edustamiltaan viranomaisilta. Komiteoilla ja työryhmillä ei ole valtuuksiajotka ne tarvitsevat johtaakseen hankkeita tehokkaasti. yksityiskohdista hankkeiden on 4 Komissio on tyytyväinen siitä, että ensimmäistä kertaa joukko ETEY-ryhmittymiä on perustettu eräiden kansainvälisten hankkeiden maidenvälistä yhteensovittamista varten (katso varsinaisen kertomuksen 15 kohta). Rautatieyhtiöt näyttävät ymmärtäneen rajat ylittävän yhteensovittamisen hyödyt ja käyttävät hyväkseen tämän oikeudellisen välineen tuomia etuja alustavissa toteututettavuustutkimuksissa yhteistyössä alueellisten viranomaisten kanssa taloudellisissa ja teknisissä 5 ETEY-ryhmittymien säännöt eivät täytä mittavien infrastruktuurihankkeiden toteutusvaiheen vaatimuksia, koska hankkeiden omistajilla on rajoittamaton vastuu Tämä on vakava ongelma, sillä yhteisötasolla ei ole muuta oikeudellista välinettä käytettäväksi maidenvälisten investointihankkeiden toteutusvaiheessa Sijoittajien on siksi etsittävä ratkaisua kansallisesta lainsäädännöstä (kuten kanaalitunnelihankkeessa) luotettava hallitusten väliseen yhteistyöhön (PBKAL, Brenner, useimmat HST-hankkeet). Nämä keinot ovat kuitenkin yleensä kalliita ja myös puutteellisia, sillä ne eivät esimerkiksi suojaa osakkeenomistajia eivätkä takaa perustajien vastuun rajallisuutta tai instrumentin oikeudellista turvallisuutta. tai Jotta yhteisö kykenisi tehokkaaseen rajat ylittävään investointiin ja houkuttelemaan yksityisiä sijoittajia tulisi välittömästi hyväksyä eurooppalainen yhtiöjärjestys. Hyöty ei koituisi vain liikennehankkeille, kuten suurnopeus- ja tavarajunaverkoille, vaan myös Euroopan laajuisille energia- ja televiestintäverkoille. ja yksityisen alan yhteistyöhön, neuvoston julkisen 37 KYTKEYTYMINEN KESKI- JA ITÄ-EUROOPAN JA VÄLIMEREN ALUEEN VERKKOIHIN A. ENERGIAVERKKOJEN LIITTÄMINEN KOLMANSIIN MAIHIN Unionin rooli 1 Energia-ala on tunnustettu tärkeäksi alueeksi kolmansien maiden kanssa tehtävän taloudellisen yhteistyön alalla. Tähän ovat syynä sekä Euroopan yhdentyminen että jäsenvaltioiden suuri riippuvuus ulkoisista energialähteistä, erityisesti kaasusta. On toivottavaa lähteiden määrää unionin energian saannin turvaamiseksi. Unionin ja muun Euroopan energian tuotannon ja toimituskyvyn kehittäminen onkin yksi Euroopan energiaperuskirjan periaatteista. tällaisten lisätä Ensisijaisissa Euroopan laajuisissa energiahankkeissa ja muissa yhteisen edun mukaisissa hankkeissa on otettu huomioon tarve liittää unionin energiaverkot kolmansien maiden vastaaviin verkkoihin. Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevissa suuntaviivoissa on erityismääräys menettelystä, jolla kolmannet maat voivat tällaiset hankkeet "molemminpuolisen edun mukaisiksi hankkeiksi" unionin ja näiden maiden välisten nykyisten sopimusten mukaisesti. tunnustaa 2 tuetut Sähkö- ja maakaasuahan tutkimukset ja TEN-energiaohjelmassa vuodesta 1995 tuettavat tutkimukset, jotka liittyvät yhteisen edun mukaisiin hankkeisiin, johtavat myöhemmin kyseisten kolmansien maiden ensisijaisten verkkohankkeiden valintaan. liittyvät PHARE- ja TACIS-ohjelmissa Sähköverkot 3 4 Keskinäisten sähköyhteyksien kehittäminen kolmansien maiden kanssa on yksi yhteisön suuntaviivojen ensisijaisista aiheista: meneillään on unionin ja Keski-ja Itä-Euroopan maiden (kuten itämeren ja Balkanin alueen maat, IVY, ETA-maat, sähköverkkojen Sveitsi, yhteenliittämishankkeita. ja Välimeren maat) Pohjois-Afrikan Laajemman eurooppalaisen kokonaisuuden osalta Centrel-maiden (Puola, Tsekin tasavalta, Slovakia ja Unkari) ja (länsieurooppalaisen) UCPTE:n sähköverkkojen välinen testiyhteys toteutettiin onnistuneesti lokakuussa 1995. Tämä on tärkeä vaihe Euroopan sähköverkkojen yhdistämisessä. UCPTE:n verkon jatkamista kohti Balkanin maita ja laajennetun UCPTEn verkon yhteenliittämistä IVY-maiden verkkojen kanssa tutkitaan PHARE- ja TACIS-ohjelmissa. Välimeren alueella perusteilla on Espanjan ja Marokon välinen merenalainen sähköyhteys, ja Välimeren itäisellä alueella suunnitteilla on lisäksi Kreikan ja Turkin välinen sekä Turkin ja Syyrian välinen sähköyhteys. Maakaasuverkot *>* Maakaasu verkkoja on liitetty tai niitä liitetään parhaillaan kolmansien maiden kaasuverkkoihin kaasun toimittamiseksi tai välittämiseksi unioniin. Tämä koskee erityisesti Norjaa, Keski- ja Itä-Euroopan maita sekä IVY-maita ja Välimeren maista erityisesti Pohjois-Afrikan maita (kaasuputkisto Algeriasta Tunisian kautta Italiaan sekä Algeriasta Marokon kautta Espanjaan ja edelleen Ranskaan). PHARE-ohj el massa on tutkittu ja tutkitaan myös Euroopan itä-länsi-suuntaisia kaasuliittymiä sekä alueellisia hankkeita, jotka koskevat Keski- ja Itä-Euroopan maita ja/tai unionin jäsenvaltioita. B. LIIKENNEVERKKOJEN LIITTÄMINEN KOLMANSIIN MAIHIN (a) KESKI- JA ITA-EUROOPAN MAAT Infrastruktuurin kehittäminen 1 2 3 Euroopan laajuisten verkkojen liittäminen Keski-ja Itä-Euroopan maihin ei palvele pelkästään lyhyen ja keskipitkän aikavälin tavoitteita, kuten taloudellisen kasvun kiihdyttämistä ja työllisyyden parantamista, vaan auttaa myös liittämään näiden maiden taloudet unioniin. ja muiden lainsäädännöllisten asteittainen Alueen yhdenmukaistaminen on eräs oleellinen osa infrastruktuurin nopeutettua parantamista. Se, että Keski-Euroopan maat hyväksyvät yhteisön säännöstön on sitäpaitsi välttämätön edellytys niiden liittymiselle unioniin. Unionilla on kolme toisiaan täydentävää tapaa lähestyä tätä "lainsäädäntöjen lähentämistä": sääntelymekanismien Eurooppa-sopimusten täytäntöönpaneminen neuvottelut pääsystä eri markkinasektoreille valkoinen kirja sisämarkkinalainsäädännön soveltamisesta Keski-Euroopan maihin. Tavoitteena on estää kilpailun vääristyminen kasvavilla liikenne-, televiestintä-ja energiamarkkinoilla ja edistää kansainvälistä kauppaa ja yhteistyötä. Euroopan laajuisten verkkojen investointipotentiaali on valtava. Tärkeimpien Keski-ja Itä-Euroopan maantieliikenneväylien1 kehittämisen arvioidaan maksavan 30-45 miljardia ecua. Tärkeimpien kansainvälisten rautatieyhteyksien parantamisen Länsi-Euroopan tasolle arvioidaan puolestaan maksavan 25-30 miljardia ecua. Näin mittavat investoinnit ylittävät Keski- ja Itä-Euroopan maiden omat taloudelliset ja hallinnolliset voimavarat, eikä niitä ei voida kattaa edes ulkoisen rahoituksen turvin. Yhteisön tuki on suunnattu yhdeksälle "Kreetan liikennekäytävälle" Kreetalla maaliskuussa 1994 pidetyn toisen yleiseurooppalaisen liikennekonferenssin päätelmien mukaisesti 3 Y Kireisiin kansallisiin talousarvioihin kohdistuvien paineiden takia infrastruktuurien rahoittaminen on yhä vaikeampaa. Vaikka suurin osa liikennejärjestelmän uudenaikaistamisen rahoituksesta epäilemättä hankitaankin kansainvälisiltä rahoituslaitoksilta, tarvittava rahoitus on niin mittava, että se edellyttää täydentäviä järjestelyjä ja epätavanomaista rahoitusta, joihin myös yksityinen ala osallistuu. ja parantamisen vaatimasta Euroopan laajuiset verkot tuovat tähän prosessiin erityisen lisäulottuvuuden, sillä merkittävä osa yksittäisten hankkeiden taloudellisesta elinkelpoisuudesta perustuu siihen, että ne ovat osa laajempaa verkkoa. Yksittäisiä yhteyksiä on arvioitava verkon näkökulmasta, joka ulottuu kauas yli kansallisten rajojen. Koska alueelliset verkot ovat huomattavasti kannattavampia kuin yksittäiset yhteydet, joista ne koostuvat, ne tarjoavat merkittäviä uusia mahdollisuuksia. Ongelmia aiheuttaa myös se, että hankkeita säätelevät useamman kuin yhden maan kansalliset lait ja asetukset, mikä edellyttää läheisempää maiden välistä yhteistyötä erityisesti rajat ylittävien hankkeiden osalta. Maiden väliset yhteydet kärsivätkin usein toisistaan eroavista kansallisista painotuksista ja tärkeysjärjestyksistä. Koska samaan verkkoon kuuluvat hankkeet vaikuttavat toisiinsa, avainyhteyksien viivästyminen vaikuttaa merkittävästi jo valmistuneista yhteyksistä saataviin tuloihin. Siksi verkon yhdessä ja nopea, ja viivästymiset minimoiva edistämiset avainyhteyksien rakentaminen lisää kaikille osapuolille koituvaa taloudellista hyötyä ja siten parantaa hankkeen nopean valmistumisen mahdollisuuksia. toteutettava, yhteensovitettu toteuttamisen Keski- ja Itä-Euroopan maiden taloudellisen tilan takia on erityisen tärkeää, että suunniteltu infrastruktuuri vastaa todellista tarvetta mahdollisimman hyvin, jotta saatavilla olevista voimavaroista saadaan suurin mahdollinen hyöty. Euroopan laajuisia verkkoja tulee siksi kehittää Keski- ja Itä-Euroopassa infrastruktuurin todellisen kysynnän mukaan. Tuottavimpia ovat hankkeet, joiden päämäärä on kunnostaa, rakentaa uudelleen ja parantaa nykyistä infrastruktuuria, eivät niinkään hankkeet, joiden päämäärä on rakentaa uusia moottoriteitä tai rautateitä suurnopeusjunille. Uuden infrastruktuurin rakentaminen on tosin aina jossain määrin oikeutettua, esimerkiksi sellaisten pullonkaulojen poistamiseksi, joissa liikenne on erityisen vilkasta ja olemassa oleva infrastruktuuri huonokuntoista. Tällaisia pullonkauloja ovat esimerkiksi kaupunkien ohitustiet, rajanylityspaikat ja eräät maantieosuudet. Unionin rooli Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa määrätään Euroopan laajuisista verkoista seuraavasti: "yhteisö voi päättää yhteistyöstä kolmansien maiden kanssa yhteistä etua koskevien hankkeiden edistämiseksi ja verkkojen yhteentoimivuuden L) c> tehtyjen turvaamiseksi". Keski- assosiointisopimusten mukaan etusijalle liikenneinfrastruktuurin "rakentaminen ja uudenaikaistaminen tärkeillä yhteisen edun mukaisilla ja Euroopan laajuisilla reiteillä". Itä-Euroopan maiden yhteistyössä asetetaan kanssa ja 10 I I 12 13 investointipankin väliaikaisen antoi ai nausvaran Eurooppa-neuvosto painotti Kööpenhaminassa kesäkuussa 1993 sitä, että yhteisön tulisi tukea Keski- ja Itä-Euroopan maiden infrastruktuurien kehittämistä ennen turvin. kaikkea Euroopan Kokouksessaan Essenissä joulukuussa 1994 Eurooppa-neuvosto päätti kattavasta strategiasta, jonka avulla valmistellaan assosioitujen Keski- ja Itä-Euroopan maiden liittymistä Euroopan unioniin. Liittymistä valmisteleva strategia korostaa sitä, että assosioitujen maiden liittyminen Euroopan laajuisiin verkkoihin on avainasemassa niiden ja unionin välisten taloudellisten ja poliittisten yhteyksien vahvistamisessa. Yhteisön tuki on suunnattu yhdeksälle "Kreetan liikennekäytävälle" Kreetalla vuonna 1994 pidetyn yleiseurooppalaisen konferenssin päätelmien mukaisesti G24-maiden yhteensovittamistoimieb yhteydessä on laadittu eri valtioiden ja komission välisiä yhteisymmärryspöytäkirjoja Berliini - Varsova - Minsk - Moskova- ja Helsinki - Pietari - Moskova - Kiova - Bukarest - Plovdiv - Alexandropoulis-väylien yhteensovitetun kehittämisen edistämiseksi. Keski-ja Itä-Euroopan maiden liikenneministerit ja neuvosto jatkavat 28 päivänä syyskuuta aloittamaansa vuoropuhelua arvioidakseen tarpeita ja sopiakseen yhteistä etua koskevista hankkeista. PHARE 14 15 Neuvosto korosti, että Phare-ohjelman tulisi tarjota teknistä apuaan ja valtuutti ohjelman antamaan talousarvion rajoissa yhteisölle hyödyllisen infrastruktuurin kehittämisen pääomamenojen kattamiseksi. lisärahoitusta nykyisen Eurooppa-neuvoston Essenin kokouksen jälkeen komissio on tehnyt Pharesta yhä selvemmin monivuotisen rahoitusvälineen ja tarkentanut investointitoimintaa huomattavasti. Tällä hetkellä jopa 25 prosenttia Pharen kokonaismäärärahoista voidaan käyttää infrastruktuurihankkeiden yhteisrahoitukseen, erityisesti Euroopan laajuisten verkkojen kehittämiseen. Kaikkien yhteistyövaltioiden kanssa on sovittu monivuotisista investointiohjelmista Euroopan laajuisten verkkojen kehittämiseksi vuosina 1995-1999. Kansainvälisillä rahoituslaitoksilla ja erityisesti Euroopan investointipankilla on ollut merkittävä rooli ohjelmista sovittaessa. 16 Vuonna 1996 Pharen osuus Euroopan liittyvien infrastruktuuri hankkeiden osarahoituksesta aiotaan kasvattaa 190 miljoonaan ecuun. Vastaavat luvut vuosina 1993, 1994 ja 1995 olivat 30, 75 ja 119 miljoonaa ecua. laajuisiin verkkoihin h( Balkanin alue 17 Unionille on erittäin tärkeää parantaa entisen Jugoslavian maiden verkkoja Euroopan laajuisten verkkojen yhteydessä - yhteisön ensisijaiset tavoitteet huomioon ottaen - ja edistää näiden maiden välistä yhteistyötä tämän tavoitteen saavuttamiseksi niin pian kuin poliittinen tilanne sen sallii. (b) EURO-VÄLIMERI-KUMPPANUUS 18 19 ehdotti Essenin Eurooppa-neuvosto ja. Cannesin kokouksissaan uutta lähestymistapaa Euroopan unionin kumppaneihin Välimeren alueella. Euro- Välimeri-kuinppanuuteen kuuluu talouden osalta Välimeren alueen kumppanien liittäminen Euro-Välimeri-talousalueeseen. Talouselämän avoimuuden ja Euroopan talouselämään (sekä EU:n että muun Euroopan) yhdentymisen tavoitteiden saavuttaminen edellyttää, että Välimeren mailla on talouden infrastruktuurijärjestelmät erityisesti liikenteen, energian ja televiestinnän aloilla. Euroopan laajuisten verkkojen yhdistäminen Välimeren alueen vastaavaan infrastruktuuriin (tai niiden yhteinen kehittäminen) kyseisillä aloilla on siis Euro- Välimeri-kumppanuuden keskeinen kysymys. tehokkaat ja työohjelman Tämä tuodaan selkeästi julki Barcelonan konferenssissa 27. -28. 11. hyväksyttävien julkilausumien ja energiaosuuksissa. Suurnopeusjunaverkoilla ei kehitysastesyistä ole juurikaan mahdollisuuksia Välimeren alueella, mutta tieliikenteen verkkojen yhteydet ja laajennukset (kuten moottoritiet ja satamat) tai televiestintä-ja energiaverkkojen yhteydet alueen kansantalouksien liittämisessä Euroopan talouselämään. laajennukset ovat olennaisia tekijöitä Välimeren televiestintä- luonnosten liikenne-, ja W*- YHTEISET YMPÄRISTÖHANKKEET VESI- JA JÄTEHUOLLON YMPÄRISTÖVERKOT Essenin huippukokouksessa valtioiden ja hallitusten päämiehet kiinnittivät huomiota verkkoajattelun tarjoamiin mahdollisiin hyötyihin eräillä ympäristönsuojelun aloilla. Siksi he tutkia esittäneet ovat ympäristöinfrastruktuurin suuntaviivat rahoitusvälineiden ympäristöverkkoinfrastruktuurille hankkeiden käyttämistä mahdollisten toteuttamiseen sekä painottaneet olemassaolevien laatimiseen jäsenvaltioille ja ja mahdollisuutta rakentamisen esteitä suuntaviivojen komissiolle, ensisijaisten neuvostolle pyynnön laatia ja Essenin mandaattia noudattaen komissio perusti korkean tason työryhmän, jonka jäseninä on kansallisten ympäristöviranomaisten edustajia. Ryhmä kokoontui neljästi. Komissio järjesti lokakuussa lisäksi kaksi seminaaria, joista toinen käsitteli jätehuoltoa ja toinen vesihuoltoa Seminaareihin osallistui yksityisen että julkisen alan asiantuntijoita ja toimivaltaisten viranomaisten edustajia. Kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä koskevassa valkoisessa kirjassa esitelty verkkoajattelu ei perustu teoretisointiin vaan sen tarkoituksena oli ratkaista ongelmia käytännöllisesti Verkkoajattelun tavoitteena on varmistaa sellaisten infrastruktuuri-investointien toteutuminen, joiden taloudellinen hyöty koituu huomattavasti niiden maantieteellistä sijaintia laajemman alueen eduksi. Nämä investoinnit ovat välttämättömiä, jotta sisämarkkinoiden kaikki mahdollisuudet saadaan käyttöön Niiden toteutumista haittaavat kuitenkin niin hallinnolliset kuin taloudellisetkin esteet Näiden investointien tarkoitus on liittää eri energia- televiestintä-ja liikenneverkot toisiinsa, jotta niiden mahdollisuudet saataisiin kokonaan käyttöön Ympäristöinvestointien päämäärä on puolestaan tarjota tehokas ratkaisu luonnonvarojen hoitoa ja/tai saastumista koskeviin ongelmiin Koska näiden ongelmien vaikutukset ylittävät kansalliset rajat, ne aiheuttavat ristiriitoja ja riskejä ja rajoittavat tuotantoa. Siksi ne ovat joko suoria tai välillisiä esteitä sisämarkkinoiden toiminnalle Useimmissa tapauksissa tärkeimmät investointeja hidastavat tai rajoittavat vaikeuden liittyvät ongelman alueelliseen vaikutukseen suhteutettujen kustannusten ja hyötyjen tasapuoliseen jakamiseen toimivan ja tehokkaan julkisen ja yksityisen alan välisen yhteistyön toteuttamiseen toimimiseen ympäristössä, lainsäädännölliset ja kulttuuriset erot jolle on ominaista huomattavat hallinnolliset, suhteellisesti pienten ympäristöhankkeiden suunnittelun, rahoituksen ja toteuttamisen hajautettuun luonteeseen 42 GU ja neuvottelujen perusteella komissio on Korkean tason työryhmän ja seminaarien tekemien, tulevaisuuden näkymiä koskevien selvitysten tulokseen, että ympäristöinvestoinneille olisi myönnettävä samanlaista tukea kuin energia-, televiestintä-ja välttämättömiä liikenneinvestoinneillekin. Ympäristöinvestoinnit soveltuvat sisämarkkinoiden ympäristökysymyksiin siinä missä muihinkin aloihin hyödyntämiseksi. Verkkoajattelun menetelmät tullut siihen asiassa ovat itse Ympäristöalan erityispiirteet huomioon ottaen korkean tason työryhmä päätti määritellä siihen liittyvät aloitteet yhteisiksi ympäristöhankkeiksi (Joint Environmental Project, JEP). Ne määriteltiin "toimiksi, joiden avulla jäsenvaltiot yhdessä tai yhdenmukaisesti kehittävät tai valmistelevat yhteisen edun mukaisia hankkeita ympäristön suojelemiseksi ja parantamiseksi unionin alueella". Näiden hankkeiden tarkoituksena on taata tai nopeuttaa investointeja, jotka ovat välttämättömiä sisämarkkinoiden mahdollisuuksien hyödyntämiseksi. Verkkoajattelun tavoitteena onkin hallinnollisten ja taloudellisten voimavarojen entista tehokkaampi käyttö. Yhteisten ympäristöhankkeiden toteuttaminen edistää ja tukee uuden, säästävän teknologian kehittämistä Korkean tason työryhmä laati yhteisille ympäristöhankkeille valintaperusteet. (Katso Liite B. 2. ) Seminaareista oli tuloksena joukko käytännön ehdotuksia. Joidenkin hankkeiden valmistelu on jo edennyt pitkälle, ja ne voitaisiin aloittaa varsin lyhyellä viiveellä (katso Liite B. 2). Sekä korkean tason työryhmä että seminaarit tähdensivät, että hankkeiden onnistuminen edellyttää niiden kannustamista hallinnollisesti ja taloudellisesti Tämä tarkoittaa sitä, että olemassaolevien käytön ohella yhteiset ympäristöhankkeet pääsevät osallisiksi rahoituksesta, joka on tähän saakka rajoittunut liikennettä, energiaa ja televiestintää koskeviin infrastruktuurihankkeisiin rahoitusvälineiden tehokkaamman entistä Komission mielestä seuraava vaihe on kokeiluhankkeiden valitseminen ja täytäntöönpano. toteutuskeinojen kokeilemiseen tarkoitettujen 43 TULEVAISUUDEN NÄKYMIÄ KOSKEVIEN NEUVOTTELUJEN TULOKSET SELVITYSTEN JA I. TOIMINNAN PERUSTELUT A. LAAJA-ALAISET PERUSTEET II. 12 (a) (b) (c) Toteuttamalla hankkeet yhteisesti voidaan optimoida investointien kustannustehokkuus sekä lisätä ympäristölle koituvaa hyötyä ja parantaa siten investoinnin yleistä taloudellista elinkelpoisuutta. Muita etuja ovat investoinnin nopeampi toteutuminen, parempi laatu ja kapasiteettien yhdenmukaistaminen. Hankkeiden yhteinen toteuttaminen lisää työllisyyttä ja yhteenkuuluvuutta yhteisön tasolla, mutta yhteisten ympäristöhankkeiden päämäärä ole yhteisön voimassa olevan ympäristölainsäädännön toteuttaminen sinänsä Yhteisistä ympäristöhankkeista voi koitua seuraavanlaisia, kulut peittäviä kansan- ja liiketaloudellisia etuja: Hankkeet rohkaisevat yhdenmukaistamaan ympäristöteknologiaa, joten suurtuotannon edut olisivat paremmin käytettävissä tutkimus-, kehitys-ja sovellusvaiheissa. Hyötyä koituisi siis sekä suunnittelijalle että toimittajalle Hankkeet lisäävät uuden ympäristöteknologian kysyntää, mikä johtaa uusien koti- ja vientimarkkinoiden syntymiseen (vuosituhannen loppuun mennessä odotettavissa olevat markkinat olisivat suuruudeltaan 20 miljardia ecua vuodessa unionissa ja yli 200 miljardia ecua vuodessa koko maailmassa) Hankkeet vähentävät sekä pääomaan että toimintaan liittyviä kuluja Investointien yhteensovittaminen ja entistä parempi suunnittelu vähentää epäonnistumisen ja viivästymisen riskiä. Pienten hankkeiden yhteinen toteuttaminen pienentää hallintokuluja ja siten rahoituslaitoksilta tarvittavaa panosta. Kuluja voidaan pienentää myös esimerkiksi välttämällä laadukkaalle logistiikkakuluja kierrätysmateriaalille (jätteelle) - toistoa, pienentämällä ja luomalla kysyntää B JÄTTEET 13 Suuri ja alati kasvava osuus Euroopan unionin jäsenvaltioissa tuotetusta jätteestä (yhteensä 700 miljoonaa tonnia, josta 30 prosenttia teollisuusjätettä ja 17 prosenttia kunnallisjätettä) jää kierrättämättä tai vaille ympäristöystävällistä käsittelyä. Vain joillakin jäsenvaltioilla on infrastruktuuri jätteiden käsittelyä varten. Monen valtion jätehuolto on liian riippuvainen (vanhoista) kaatopaikoista (70 prosenttia) Tästä seuraa joukko ympäristöongelmia, kuten pinta- ja pohjaveden saastuminen ja kasvihuoneilmiö (metaanipäästöt) Päinvastoin kuin USAssa, kattavien yhä jätteenkäsittelypalvelujen tarjoamisesta Erilaiset vaihtoehtoiset menetelmät, kuten jätteen kierrätys tai poltto, johon liittyy tuotetun energian hyödyntäminen, ovat tulevaisuudessa yhä kokemusta Euroopan unionissa vähän vain on 44 14 15 16 merkittävämpiä vähentämiseksi. tekijöitä kestävän kehityksen varmistamiseksi ja jätteiden määrän Jätehuoltoa koskevassa seminaarissa (Bryssel, 19. -20. 10. 1995) yhteistä toimintaa perusteltiin jätehuoltoteknologiaa ja kierrätetyn jätteen markkinoita koskevan tiedon puutteella. Yhteisten ympäristöhankkeiden käyttöönotto lieventäisi unionin eri alueiden välisiä eroja ympäristöinfrastruktuurin kehitystasossa ja kysynnässäja vahvistaisi siten yhteenkuuluvuutta. Erityisesti kierrätykseen liittyvä perustelu yhteiselle ympäristöhankkeelle koskee kriittisen taloudellisesti määrän tarvetta: jätettä on oltava elinkelpoisia rakentamalla jotta asemaverkkoja jätteen keräystä varten Yhteisessä ympäristöhankkeessa sekä yksityinen että julkinen ala voivat osallistua kehittämiseen. Hankkeet ovat myös keino parantaa teollisuuden alojen ympäristötietoisuutta vapaaehtoiselta pohjalta. tarpeeksi, jotta hankkeet olisivat logistiikkakuluja voitaisiin vähentää esimerkiksi ja Seminaarissa valittiin neljä jäteluokkaa (muovi, sähkökäyttöiset kulutustavarat, käytöstä poistetut ajoneuvot ja raskasmetallit) yksityisten ja valtion asiantuntijoiden tutkittavaksi Seminaari valitsi noin 30 hanketta eri luokista. Tärkein johtopäätös oli, että yhteisille ympäristöhankkeille on olemassa selkeä tarve. Siksi hankkeissa kannattaa edistää saattamalla tarpeelliset osapuolet yhteen ja tarjoamalla keinot hankkeiden toteuttamiseksi. Liitteessä I on esimerkkejä lupaavimmista hankkeista C. VESI 17 18 Veden puute haittaa taloudellista kasvua yhä enemmän eri puolilla Euroopan unionia (Espanja, saaret). Ongelmia aiheuttavat myös liiallisesta kulutuksesta ja päästöistä johtuva huono veden laatu ja (toistuvat) tulvat. Muu teknologinen ja institutionaalinen tehottomuus vesihuollossa, kuten veden tuhlaus (puhdistettua (juotavaa) vettä arvioidaan vuotavan hukkaan noin 15 prosenttia kokonaismäärästä, arvoltaan 3 miljardia ecua), teollisuuden matala kierrätysaste ja puhdistuslaitosten alhaisesta keskittämisasteesta johtuva rajallinen kapasiteetti edellyttävät veden käytön, hallinnan ja puhdistamisen tehostamista Useassa tapauksessa tämä tehostaminen vaatii yhteisiä toimia. Vesipolitiikka on ilmeinen kansainvälisen yhteistyön alue. Siksi se on myös omiaan yhteisille ympäristöhankkeille. Joet, järvet ja pohjavesijohteet eivät noudata kansallisia rajoja, itseasiassa valtiot usein rajautuvat jokiin, järviin ja meriin. Päästöt yhdessä jäsenvaltiossa vaikuttavat usein toisiinkin ja vedenotto jollakin alueella saattaa laskea veden pintaa naapurin puolella Siksi kansainvälisen yhteistyön pitäisi olla sääntö vesipolitiikassa Yhä useammin se onneksi onkin Vesivarojen käyttöä säätelee joukko kansainvälisiä sopimuksia Lisäksi komissio suunnittelee jokien hoidon tehokkaampaa järjestämistä, mikä edellyttäisi jokien vesialueisiin perustuvaa vesihuoltoa (sekä määrän että laadun suhteen) 19 Yhteiset ympäristöhankkeet ovat yhteistyömekanismeja yhteisten ongelmien ratkaisuun Sen sijaan, että jäsenvaltiot toimisivat yksin ratkaistakseen niiden infrastruktuurin suunnittelua tai rakentamista koskevia yhteisiä ongelmia, ne voisivat vaihtaa ajatuksia keskenään, jakaa 45 tarvittavan teknologian kehittämisen ja seurannan kulut sekä toteuttaa pilottihankkeita yhdessä. Koko joukko yhteisiä hankkeita voidaan perustaa infrastruktuureihin liittyvää työtä varten. Ne eivät välttämättä kuitenkaan tukisi varsinaista rakentamista, jossa ei juuri ole tarvetta yhteistyölle. Niiden tulisi pikemminkin antaa jäsenvaltioille parempi mahdollisuus nopeampaan tai tehokkaampaan toimintaan tai tilaisuus saavuttaa kunnianhimoisempia päämääriä. Vesihuollon seminaarissa (Kööpenhamina, 11 - 12. 10. 1995) tunnustettiin jokien vesialueen hoidon tärkeys vesihuollon keskeisenä periaatteena. Kun vesialueen hoito koskee useampaa kuin kahta jäsenvaltiota, se luontuu hyvin yhteiseksi ympäristöhankkeeksi. Jokien yhteisten vesialueiden yhteensovitettu (sekä määrällinen että laadullinen) suunnittelu ja hoito on välttämätöntä ympäristöä ja taloutta koskevista syistä Reinin ja Elben komissiot ovat parantaneet jokien veden laatua huomattavasti Määrän hallinta edellyttää uusia järjestelyjä. jokialueiden Seminaarin valitsemat hankkeet liittyivät Euroopan kunnostukseen, ylläpitoon ja käyttöön. Eri jäsenvaltiota kohdanneita tulvia ajatellen eurooppalainen tulvien lievennys- ja kosteikkojen palautusohjelma voisi olla yhteinen ympäristöhanke. Muiden yhteisten eurooppalaisten jokialueiden osalta lienee hyvä ottaa oppia olemassaolevistajärjestelyistä. Yhteisten ympäristöhankkeiden kehittämisen tai toteuttamisen yhteistyökanavaksi voitaisiin perustaa jokialuekomissioiden "kattoverkko" suurten yhteisten Vesihuollon seminaarille valittiin neljä kohdetta. 1) vesivarojen hoito (vesihuolto), mukaanlukien kysynnän vähentäminen, 2)jäteveden käsittelyjä viemarijätteen hävittäminen, 3) satamien jätteenkäsittelylaitokset ja 4) jokialueiden ja pintavesivarojen hoito Seminaari valitsi joukon kahteen kategoriaan jakautuvia hanke-esimerkkejä hankkeet, joihin kuuluu selkeä fyysinen verkko a) hankkeet ympäristöinfrastruktuurin b) nopeuden lisääminen). parantamiseksi (kustannusten alentaminen, 20 21 Tärkeimmät esimerkit esitetään Liitteessä II 46 II NOUDATETTAVAT PERUSTEET 22. Kuten aiemmin on mainittu, tilapäinen työryhmä on laatinut ja määritellyt yhteisiin ympäristöhankkeisiin sovellettavan verkkomenetelmän voidakseen paremmin määritellä Yhteisten mahdollisten ympäristöhankkeiden työn ohjaamiseksi on määritelty yhdeksän perustetta (katso Liite III). Perusteet sisältävät kuvailevia, välttämättömiä ja toivottavia ominaisuuksia: ympäristöyritysten päämäärät laajuuden tarpeet, ja ja jäte- (vähintään kaksi) yhteisten yhteensovitettujen toimien jäsenvaltioiden vahvistaminen vakavien ja vesihuoltoa koskevien ympäristöongelmien ratkaisemiseksi (myös unionin ulkopuoliset maat voivat osallistua mikäli unionille koituu siitä huomattavaa hyötyä); taloudellisesti kannattavan ympäristönsuojelun tehokkuuden tukeminen (lisäarvo), uuden mittakaavassa; julkisen ja yksityisen alan yhteistyön toteutuksessa mahdollisuuksien mukaan; yhteisön yhteisen politiikan toteuttamisen ja tavoitteiden saavuttamisen tukeminen. teknologian kehittämisen ja käyttöönoton lisääminen hankkeiden rahoituksessa ja tukeminen riittävän suuressa 23 tulokset todistavat, että nämä perusteet ovat sopiva perusta yhteisten Seminaarien ympäristöhankkeiden toteuttamiselle. On ilmeistä, että nämä hankkeet ovat jätehuollon seminaariin osallistuneiden yksityisen ja julkisen alan edustajien mielestä tarpeellisia, ja että moniin ympäristön infrastruktuuri-investointeihin on syytä ryhtyä vain yhteisen hankkeen puitteissa taloudellisen kannattavuuden takaamiseksi III POISTETTAVAT ESTEET 24. Yhteisten ympäristöhankkeiden kehittämisen tiellä on kuitenkin esteitä. Ne liittyvät usein ympäristöalan laitoksiin ja hallintoon. Pahin este on ympäristöhankkeiden suunnittelu-, rahoitus- ja toteutusvastuun hajautuneisuus. Halukkuus yhteistyöhön on erityisen heikkoa hajanaisessa vesihuollossa \ 25 Osapuolten suuri määrä voi aiheuttaa seuraavanlaisia ongelmia: selkeän päämäärän puuttuminen yhteisten ympäristöhankkeiden kehittämiseltä ja edistämiseltä järjestelmällisen tiedon riittämätön saatavuus (tiedon saatavuus ja laatu) eri paikallisten ja alueellisten viranomaisten kokemuksen ja asiantuntemuksen erot ja sääntelyyn keskittyvien keskushallinnon viranomaisten toimintaan välinen organisaatiokuilu jäsenvaltioiden erilainen suhtautuminen yksityisten toimijoiden osallistumiseen ja tehtäviin ja päin vastoin yhteistyöhalun tai -motiivin puute. ja viranomaisten toimeenpanoon keskittyvien alueellisten paikallisten ja 26 Muut esteet liittyvät lähinnä sääntelyyn, osin voimassa olevaan mutta myös sen puutteeseen. Esimerkiksi yhteisön tai kansallisen jätteitä koskevan sääntelyn (läheisyysperiaate) erilaiset 47 27. 28 29 30 31 "î? ja ajoittain tarkoitushakuiset tulkinnat vaikeuttavat kuljetuksia maasta toiseen. Jätteenkäsittely ja kierrätystuotteet tarvitsevat jonkinlaisen laatustandardin. Jätteen käsittelyn, standardien ja sertifioinnin ja uudelleenkäytettävän raaka-aineen ja lopputuotteiden tasalaatuisuuteen, mikä puolestaan helpottaa markkinoiden laajentamista. yhdenmukaistaminen yhdenmukaisuuteen suurempaan johtaa Eri jäsenvaltioiden välisten veden ja jätteen käsittelyn hintaerojen vaikutusta yhteistyöhön tai yhteisiin hankkeisiin tulisi tutkia tarkemmin. Määritelmänsä mukaisesti (katso perusteet) yhteiset ympäristöhankkeet tuottavat suuremman hyödyn/voiton kuin jos kansalliset toimijat ratkaisisivat saman ongelman itsenäisesti Siksi on vaikea asiaa tutkimatta perustella suoran tuen jatkamista sinällään taloudellisin perustein EU-direktiivejä tietenkin jäsenvaltioiden ympäristöinfrastruktuurin olemassaolevia rahoituslähteitä (yhteisön ja kansalliset lähteet). aina muistettava Julkisista vaihtoehtoiskustannukset, olipa sijoitus minkä luonteinen tahansa täytäntöönpanevien sijoitusvarojen vaatimukset yhteydessä saatavien rasittavat varoista on Myös yhteisten ympäristöhankkeiden organisaatio sisältää ongelmia, jotka osapuolten on ratkaistava mikäli hanke aiotaan toteuttaa. Niitä ovat esimerkiksi erilaisten standardien, suunnittelumenetelmien, aiheuttamat vaikeudet Niinpä jonkinlainen kannustin näiden alkuhankaluuksien voittamiseksi on perusteltu ja hinnoittelun säännösten tuottavan hankkeen On selvää, että jos huomattavaa lisäValkukustaiinusten toteuttamista voidaan nopeuttaa rahoittaminen rahoittamalla avulla kannattavuustutkimuksia, kokeiluhankkeita tai koelaitoksia. Kun taloudellisen kannattavuuden ja ympäristötehokkuuden tuottama lisäarvo voidaan arvioida riittävän tarkasti, toteutusvaiheen rahoitus on huomattavasti helpompi järjestää taloudellista ja ympäristöhyötyä taloudellisin kannustimin, oikeutettua, ja esimerkiksi niiden on Euroopan unionin tasolla on olemassa useita rahoitusvälineitä, joilla prosessi voidaan periaatteessa käynnistää. Yhteisten ympäristöhankkeiden välittömiin tarpeisiin sopii parhaiten LIFE, joka on nimenomaan ympäristöhankkeille tarkoitettu rahoitusväline Se sallii esittely-, tiedotus- ja valistushankkeiden sekä tosin asettaa rajoituksia kannattavuustutkimusten ja tyypillisten infrastruktuurihankkeiden rahoitukselle Sitäpaitsi, saatavilla oleva kokonaissumma ja eri [ominnoille asetetut ylärajat sallivat vain harvojen ja hyvin pienten hankkeiden rahoituksen. tuen rahoittamisen LIFE teknisen Muita rahoituslähteitä ovat koheesiorahasto ja rakennerahastot, muun muassa yhteisön aloiteohjelma INTERREG II ja Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) niin sanotut 10 artiklan (innovatiiviset) toimet Näiden tarjoamat mahdollisuudet ovat kuitenkin rajallisia, sillä suurin osa varoista on jo korvamerkitty tuleville vuosille ja toimintaa ja maantieteellistä kelpoisuutta koskevat kriteerit eivät salli yhteisiin ympäristöhankkeisiin laaja- alaisuutta Euroopan investointirahasto (EIR) on myös mahdollinen rahoittaja Se voisi osallistua aktiivisemmin käyttämällä vaikutusvaltaansa, esimerkiksi myöntämällä takauksia tai helpottamalla pääomarahoitusta Ympäristö pitäisi tällöin sisällyttää erillisenä päämääränä rahaston sääntöihin. liittyvää 48 }} Mainittujen ongelmien, erityisesti institutionaalisten ja hallinnollisten, ja selkeän tunnustuksen välttämättömyyden vuoksi taloudellisten kannustimien käytön yhteisten ympäristöhankkeiden rahoituksessa tulisi vastata Euroopan laajuisten verkkojen rahoitusta x-x-x-x-x-x-x-x-x-x 49 LIITE I Muovi ESIMERKKEJÄ JÄTEHUOLTOHANKKEISTA jätehuollon seminaari (Bryssel, 19. -20. 10. ) Koska muovia käytetään useimmissa kulutustuotteissa, muovijätettä koskevan istunnon tulokset ovat rinnakkaisia kolmen muun istunnon tulosten kanssa. Yhteisiin ympäristöhankkeisiin parhaiten soveltuvat ehdotukset ovat: L Yhteisten laitosten rakentaminen teknisen muovin kierrättämiseksi Tekninen muovi on hyvä esimerkki jätteestä, jonka määrä on niin pieni, että kansallinen kierrätys on kannattamatonta. Siksi sitä ei tällä hetkellä kierrätetäkään Yhteisen strategian avulla tekninen muovi voitaisiin kuitenkin kierrättää ja myydä uudelleen. 2, Yhteisten laitosten rakentaminen raskasmetallejasisältävienPVC-kaapeleiden käsittelemiseksi Jätteen sisältämät vaaralliset aineet, kuten raskasmetallit, ovat EU. n jätehuoltopolitiikan keskeisimpiä huolenaiheita. Tämä on esimerkki kokeiluhankkeesta, jota on jo kokeiltu laboratorio-oloissa Tanskassa ja joka voitaisiin toteuttaa tehokkaammin useamman jäsenvaltion yhteisenä hankkeena Soveltaminen muiden 3 sähkölaitteiden, kierrätysjärjestelmiin ja -teknologiaan jätetyyppien, erityisesti käytöstä poistettujen ajoneuvojen ja Ohjelma suuren, muovisista laitteista peräisin olevan jätemäärän kierrättämiseksi on jo aloitettu. Se yhdistää ketjun kaikki osapuolet tuottajasta kierrättäjään. Ohjelmasta saatavaa kokemusta voitaisiin hyödyntää muiden jätetyyppien kierrätyksessä usean jäsenvaltion välisenä yhteistyönä Euroopan unionin laajuinen tai kansainvälinen kierrätysteknologian ja kierrätysmarkkinoiden 4 tietokanta Harvaan asutetuilla alueilla vaikeuttavista ongelmista. Mahdollisuus mainostaa kierrätystuotteita mahdollisuus käyttää tietoverkkoja voisivat auttaa tämän ongelman ratkaisussa laajalla alueella, erityisesti tarpeellisen tiedon huono saatavuus on eräs kierrätystä eniten internetin avulla, ja 5, Integroitu PET-pulloien kierrätysverkko Yhdysvalloissa saatu kokemus voisi olla avuksi Se koskee erityisesti taajaan asuttuja alueita Tämän tyyppisen jätteen kierrätykseen voidaan kehittää uutta teknologiaa. b. Sähkökäyttöiset kulutustavarat 50 1. Televisioiden ia tietokoneiden näyttimien kierrätys Talteenotetut televisiot ja tietokoneiden näyttimet pitää purkaa ja puhdistaa saastuttavista aineista osien ja materiaalien erottelemiseksi ja kierrättämiseksi. Ympäristöön ja tuotannon volyymiin liittyvät televisioiden (erityisesti kuvaruutujen ja -putkien) ja näyttimien kierrätyksen ongelmat voidaan ratkaista eri jäsenvaltioiden purku- ja kierrätyslaitosten verkon avulla. Kuvaputkien ja näyttimien rakenteet vaihtelevat melko lailla, joten kierrättämisen helpottamiseksi on kehitettävä tietokanta. 2. Sähkö- ia elektroniikkalaitteiden paristojen kierrätys Sähkö- ja elektroniikkalaitteiden paristoja on lukuisia eri kokoja ja tyyppejä Vaikka ne sisältävätkin ongelmajätteitä, ne päätyvät yleensä käsittelemättöminä kaatopaikoille Ympäristölle koituvaa riskiä voitaisiin vähentää ja tuotannon volyymia kasvattaa käytettyjä paristoja keräävien, tehokkaasti lajittelevien (nappiparistot, hopeaoksidi, nikkelikadmium) ja kierrättävien laitosten verkon avulla. 3, Sfmköl aineista koostuvan jätevirran tarkkailuja tiedotuskeskuksen perustaminen ja tulevien infrastruktuurien optimointi sähkölaitteista koostuvan jätevirran Olemassaolevien hallitsemiseksi edellyttää riittävää tietoa vuosittain markkinoilla olevien laitteiden määrästä ja laadusta, kulutuskäyttäytymisestä, tuote-jamateriaalivirroistajatalteenottomenetelmien tehokkuuden parantami skei noi sta. Tämän tiedon tarjoamiseksi voitaisiin perustaa tiedotuskeskus (tai keskuksien verkko) yhteisen ympäristöhankkeen avulla Keskus palvelisi myös laitteiden purkajien ja kierrättäjien tarpeita. c. Käytöstä poistetut kulkuneuvot Koska käytöstä poistetuista kulkuneuvoista kerääntyy yhä enemmän jätettä, joka on sitäpaitsi vaarallista, yhteisiä ympäristöhankkeita käsitellyt työpaja kiinnitti huomiota mahdollisuuksiin näiden kulkuneuvojen käsittelyn parantamiseen. Koska autojen metalliosat (70-75 prosenttia, osuus on vähenemässä) eivät ilmeisesti aiheuta käsittely-ja kierrätysongelmia, kulkuneuvoryhmä keskittyi muuhun kulkuneuvoista peräisin olevaan purkujätteeseen eli revittyyn jätteeseen Ryhmä pohti kulkuneuvojen elinkaarta suunnittelusta aina käytöstä poistettujen kulkuneuvojen käsittelyyn asti ja ehdotti neljää hanketta, jotka on esitetty oheisessa taulukossa. 51 \AUTOJEN ELINKAARI I MAHDOLLISET YHTEISET YMPÄRISTÖHANKKEET j Suunnittelu Kulutus Purku Revitty jäte Kevyet materiaalit Rautametallit (A) Palaute kierrättäjiltä: autonvalmistajille materiaalintoimittajille. Ei hankkeita Osakauppa Materiaalit Ei hankkeita (B) Laaja eurooppalainen kierrätetyn materiaalin kaupan verkko Elinkaarianalyysi (esirn. kuljetuskustannukset) (C) Laatuluokitusjärjestelmä Muut kuin rautametallit Ei hankkeita (D) Suurimittainen hanke: polttoja energian talteenotto Suurimittainen hanke: materiaalien jatkoi ajittelu uudelleenkäyttöä varten Ei hankkeita 52 Hankkeita voidaan kuvata seuraavilla, yleisluonteisilla tavoilla: a) b) c) d) infrastruktuuri tiedon vaihtamiseksi autonvalmistajien, materiaalintoimittajien ja ' kierrätysteollisuuden välillä eurooppalaisen verkon perustaminen käytöstä poistetuista ajoneuvoista saatavan materiaalin kierrättämiseksi luokitusjärjestelmä materiaaleille, joita ei voi kierrättää osina infrastruktuurin rakentaminen revityn jätteen käsittelyä ja hyödyntämistä varten. Ehdotukset heijastavat tämänhetkistä epätyydyttävää tilannetta, jossa sekä osapuolten välinen tiedonkulku että tuotannon volyymi ovat liian vähäisiä. Osallistujat korostivat sitä, että kutakin hanketta pitää arvioida sen tarjoaman hyödyn ja sen toteutettavuuden perusteella. Ryhmä oli sitä mieltä, että hankkeet mahdollistaisivat suurtuotannon ja että niillä olisi huomattava positiivinen vaikutus ympäristönsuojeluun. tiedonkulkua saattaa vaikeuttaa Avointa luoitamuksellisuus. Eurooppalaisen verkon tiedon rakentamista käytöstä poistetuista ajoneuvoista saatavan materiaalin kierrättämiseksi samoin kuin revityn jätteen käsittelyn ja hyväksikäytön infrastruktuurin rakentamista vaikeuttaa myös jätteen kuljetusta koskevan lainsäädännön aiheuttama hallinnollinen kuormitus. d. Raskasmetallit 1. Jätteenpolton jäämien käsittely ja huolto Jätteenpoltto on meikittävää taloudellista toimintaa kaikissa jäsenvaltioissa. Polton jäämien käsittely ja hävittäminen aiheuttavat huomattavia ongelmia, joihin ei vielä ole riittävän hyvää ratkaisua. Hankkeen tavoitteena on kehittää menetelmiä tällaisten jäämien käsittelyyn, materiaalin keräykseen ja jäämien turvalliseen hävittämiseen, esittelyhankkeet mukaan lukien. T Elohopeaa sisältävän jätteen käsittely Elohopeaa sisältävää jätettä kertyy vain vähän mutta elohopea on hyvin haitallinen ongelmajäte ja sitä on vaikea käsitellä. Siksi käsittelykulut ovat erittäin suuria Hankkeen tavoitteena on usean jäsenvaltion yhteinen laitos, joka olisi taloudellisesti houkuttelevia osallistujavaltioille 3. Raskasmetallien saastuttaman maa-aineksen puhdistaminen tavoitteena on kehittää Hankkeen suurimittaiseen raskasmetallien saastuttaman maa-aineksen puhdistamiseen. Hankkeesta taloudelle ja ympäristölle koituva hyöty on erityisen suuri suurkaupunkien alueilla kannattava menetelmä taloudellisesti 53 LIITE 2 ESIMERKKEJÄ VESIHUOLTOHANKKEISTA Vesihuollon seminaari (Kööpenhamina, 1 i. -12. 10. 1995) a) b) Hankkeet, joihin liittyy selkeä fyysinen verkko Hankkeet, jotka parantavat (tuovat säästöjä tai nopeuttavat) ympäristöinfrastruktuuria Kategoriaan a) liittyvät seuraavat kaksi hanketta: 1) Satamien vastaanottoiaitokset Joukko hankkeita, jotka yhteisesti toteutettuina vähentäisivät jätteiden upottamista mereen Hankkeet koostuvat kolmesta pääosasta nykyisen kemiallisen satamajätteen, eli esimerkiksi painolastiveden ja pilssiveden vastaanotto- ja käsittelyteknologian kehittäminen, jotta kulut voitaisiin kattaa paremmin riittävien jätteenkäsittelylaitosten rakentaminen satamiin ja olemassaolevien laitosten laajentaminen erityisesti Välimerellä ja itäisellä Itämerellä järjestelmän rakentaminen Euroopan satamien välisen jätevirran tarkkailuun. Näiden hankkeiden puitteissa voitaisiin harkita myös taloudellisesti kannattavan satelliitin kehittämistä. Satelliitin tehtävä olisi havaita vahingossa tapahtuneet jätevuodot ja laittomat jätepäästöt, jotta niihin voitaisiin reagoida nopeasti ja tehokkaasti 2) Jokien seurantajärjestelmät Seurantaverkko on välttämätön jokialueiden yhteensovitetulle suunnittelulle ja hoidolle Verkon tulisi palvella sekä vesivarojen hallintaa että varmuusvarantoja ja auttaa osallistuvia valtioita ennakoimaan veden puute ja laadun muutokset ja toimimaan niiden edellyttämällä tavalla. Verkon tulisi koostua linjassa olevista seuranta-asemista ja jokialueen asemien välisistä sähköisistä yhteyksistä yli kansallisten rajojen. Järjestelmää voitaisiin käyttää apuna suunniteltaessa investointeja muihin infrastruktuurilaitoksiin, kuten patoihin ja erityisiin käsittelylaitoksiin Toinen hanketyyppi sisältää yhteisiä ja rinnakkaisia kokeilu/toteutushankkeita, joiden tehtävänä on ratkaista samanlaisia infrastruktuuriongelmia eri jäsenvaltioissa käyttäen uutta tai olemassa olevaa teknologiaa. Työpajassa käsiteltiin useaa hanketta, joista muutama on mainittu jäljempänä 1) Vaihtoehtoisten vesivarojen käyttö kaupunkien vedentarpeen tulevaisuudessa täyttämiseksi Hanke kaupunkien uudenlaisen vesihuollon kehittämiseksi ja toteuttamiseksi Siihen liittyy erityistapauksissa erityishankkeita, juomaveden käsittelevät tuottamista jotka 54 huonompilaatuisista, toissijaisista lähteistä (sadevesi, vähän saastunut pohjavesi, käsitelty jätevesi ja niin edelleen). 2) Lietteen käsittely ja hävittäminen Jätevedestä syntyvän lietteen käsittelyä, lietteen lopullista hävittämistä ja sen mahdollisesti aiheuttamia ympäristöuhkia käsitteleviä hankkeita. On tarpeen kehittää menetelmä raskasmetallien poistamiseksi jätevedestä syntyvästä lietteestä ennen sen laskemista pellolle. teollisuuden päästöjen käsittely valvottaessa yleiseen Lisäksi on otettava huomioon viemäriverkkoon päätyviä vahingollisia aineita. 3) Typen hävittäminen alhaisissa lämpötiloissa Tapittavien muutosten ja toimintastrategioiden kehittäminen ja täytäntöönpano lämpötilalle herkän typenhävittämisprosessin toteuttamiseksi turvallisesti ja vakaasti kylmillä ja lauhkeilla alueilla sijaitsevissa jätevedenpuhdistamoissa 4) Jäteveden käsittely eräillä tietyillä alueilla Jätevedenpuhdistamoiden rakentaminen pieniin yhteisöihin, joissa on esimerkiksi merkittävä kausittainen turisti väestö. Hankkeeseen voisi liittyä, sekä pienten laitosten että sellaisten isojen keskuslaitosten perustaminen, turistikauden ulkopuolella paikallisväestön jäteveden käsittelyyn; joiden kapasiteettia käytettäisiin 5) Huleveden käsittely ja uudelleenkäyttö Yksinkertaisten huleveden käsittelylaitosten, kuten sedimentaatioaltaiden, kehittäminen ja rakentaminen. Koska hulevesi sisältää tyypillisesti vain vähän saasteita, sitä voidaan hyödyntää maataloudessa. Uudellenkäytön tarkoituksesta riippuen veden laadun tarkkailuja, joissakin tapauksissa, jatkokäsittely on tärkeää. 55 LIITE 3 KUVAUS YHTEISTEN YMPÄRISTÖHANKKEIDEN PERUSTEET 1 2 3 Jäsenvaltioiden yhteinen tai yhteensovitettu toiminta yhteisen edun mukaisen, unionin ympäristön suojelua tai parannusta koskevan hankkeen toteuttamiseksi (tai toteutuksen valmistelemiseksi). Myös hankkeet, joihin osallistuu unioniin kuulumattomia maita voivat olla yhteisiä ympäristöhankkeita mikäli hankkeen huomattava hyöty koituu unionin alueelle. Yhteiset ympäristöhankkeet antaisivat mahdollisuuden kehittää uutta teknologiaa tarjoamalla tilaisuuden sen käyttöönottoon taloudellisesti elinkelpoisissa oloissa Yhteiselle ympäristöhankkeelle myönnetyn yhteisötuen ei pidä sisältää tukea sellaiselle suunnittelu- ja kehitystyölle ja teknologiahankkeelle, jolle on jo rahoitus PERUSTEET Olennaista: 4. 5 6 7 8 9 Kansallisiin hankkeisiin verrattuna yhteiset ympäristöhankkeet tuottavat merkittävää lisäarvoa: ne ovat ympäristön kannalta tehokkaitaja mahdollistavat säästön sekä pääoma- että toimintakuluissa. Yhteiset ympäristöhankkeet kohdistuvat unionin ympäristöpolitiikan keskeisimpiin alueisiin, esimerkiksi jäte-ja vesihuoltoon. Näillä ja muillakin aloilla hankkeet auttavat toteuttamaan yhteisön politiikkaa ja saavuttamaan sen päämääriä. Hankkeet koskevat merkittävien fyysisten infrastruktuurien rakentamista ja niiden valvontaa sekä infrastruktuuritavoitteita Toivottavaa: Yhteisten ympäristöhankkeiden olisi parannettava jäsenvaltioiden välistä hallinnollista yhteistyötä. Hankkeiden olisi edistettävä kehittyneen ympäristöteknologian kehittämistä ja käyttöä. Myös yksityissektorin tulisi voida osallistua hankkeisiin aina kun mahdollista. 56 FI/SEC/95/92890000. POO (EN) LUTE 1: TEN-LAINSAADANNON EDISTYMINEN Ala Komission ehdolus TSK:n lausunto Alueiden komitean lausunto Euroopan parlamentti: 1 käsittely Yhteinen kanta Euroopan parlamentti: 2. käsittely Neuvoston käsittely Hyväksyminen 1 Varainhoitoasetus 2. maaliskuuta 1994 28. maaliskuuta 1994 9. toukokuuta 1994 30. marraskuuta 1994 31. maaliskuuta 1995 13. kesäkuuta 1995 ei tietoa 18. syyskuuta 1995 LIIKENNE Monimuotoinen Suurnopeusjunien yhteentoimivuus TELEVIESTINTÄ Maailma niaajuinen ISDN Suuntavihai Toimel IDA (3) TNA ENERGIA Kaasu ja sähkö Suuntavihai Liitännäistoimen- piteel 29. maaliskuuta 1994 15. huhtikuuta 1995 marraskuuta 1994 28. syyskuuta 1994 23. marraskuuta 1994 27. syyskuuta 1994 18. toukokuuta 1995 28. syyskuuta 1994 vireillä kevät 1996 1996 puoliväli 19. tammikuuta 1995 - tammikuu 1996 28. syysKuuta 1994 vireillä ei tietoa 95 loppu/96 alku 1996 alku? tammikuun puoliväli 1996? 31. toukokuuta 1995 vireillä vireillä 12. maaliskuuta 1993 12. maaliskuuta 1993 12. maaliskuuta 1993 12. maaliskuuta 1993 19. tammikuuta 1994 19. tammikuuta 1994 21 joulukuuta 1993 21 joulukuuta 1993 17. toukokuuta 1994 17. toukokuuta 1994 19. huhtikuuta 1994 19. huhtikuuta 1994 22. joulukuuta 1994 (D 13. kesäkuuta 1995 ei tietoa 11. lokakuuta 1995 17. toukokuuta 1994 17. toukokuuta 1994 17. marraskuuta 1994 17. marraskuuta 1994 21. joulukuuta 1994 (2) 20. syyskuuta 1994 ei tietoa 6. marraskuuta 1994 27 huhtikuuta 1994 27 huhtikuuta 1994 17. toukokuuta 1994 17. toukokuuta 1994 18 toukokuuta 1994 18 toukokuuia 1994 29 kesäkuuta 1995 29 kesäkuuta 1995 26. lokakuuta 1995 26. lokakuuta 1995 tammikuu 1996 ei tietoa tammikuu 1996? tammikuu 1996? (1) (2) (3) Neuvosto on jättänyt toiminiachdoluksen pöydälle odottamaan sopimusta varainhoitoasetuksesta Oikeuspenisteen muutoksesta johtuva TNAn poistaminen (235 artikla 129 artiklan c kohdan tilalle) Euroopan laajuisten verkkojen varainhoitoasetus ei koske IDA:ta 57 Liite 2: TEN-HANKKEIDEN YHTEISORAHOITUS (MILJOONAA ECUA) Ala LIIKENNE Avustuksen tyyppi Lainat Väline 1993-1994 1995 YHTEEN SÄ EIP (1)(2) 4 342. 0 2 075. 0 6 417 0 Takaukset EIR (2) Tuet Rakennerahastot (1)(3) Koheesiorahasto TEN-nimike (14 ensisijaista hanketta) 75. 9 884. 0 85. 2 115. 0 161. 1 999. 0 1 827. 00 1 076. 6 2 963. 6 385. 0 240. 0(4) 180 0 182 5 625. 0 362. 5 ENERGIA Lainat EIP (1) (2) 1 077. 0 3040 1 381. 0 Takaukset EIR (2) Tuet Rakennerahastot ( 1 ) 0) TEN-nimike 207. 7 675. 7 0. 0 878 2077 763. 5 0. 0 12. 0(4) 12. 0 TELELIIKENNE Lainat EIP (1) (2) 3 787. 8 506. 6 4 294. 4 Takaukset EIR (4) Tuet Rakennerahastot ( 0 ( 2) TEN-nimike 156. 1 294. 7 0. 0 0. 0 156. 1 294. 7 21. 0 22 0(4'' 43. 0 (1) (2) (3) (4) Euroopan laajuiset verkkohankkeet ja niihin liittyvät hankkeet Allekirjoitetut sopimukset Kohdennetut määrärahat Euroopan laajuisten verkkojen taloudellisen tuen komitean kokouksissaan viime lokakuun K). , I I ja 12 ja marraskutm 9. ja 20. hyväksymiä ehdotuksia 58 ISSN 1024-4492 KOM(95) 571 lopullinen ASIAKIRJAT FI 07 15 11 Luettelonumero : CB-C0-95-626-FT-C ISBN 92-77-96472-3 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg ^1