title: Forslag til RÅDETS AFGØRELSE om ændring af afgørelse 93/246/EØF af 29. april 1993 om vedtagelse af anden fase af programmet for tværeuropæisk samarbejde inden for de videregående uddannelser (TEMPUS II) (1994-1998)

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
EU programme
higher education
international cooperation
student mobility

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 08. 05. 1996 KOM(%) 198 endelig udg. 96/0133 (CNS) Forslag til RÂJDETg AFGØRELSE om ændring af afgørelse 93/246/EØF af 29. april 1993 om vedtagelse af anden fase af programmet for tværeuropæisk samarbejde inden for de videregående uddannelser (TEMPUS II) (1994-1998) (forelagt af Kommissionen) BEGRUNDELSE BAGGRUND Efter Det Europæiske Råds møde i Strasbourg i december 1989 anmodede Ministerrådet Kommissionen om at fremlægge detaljerede forslag til foranstaltninger, der skulle træffes inden for de videregående uddannelser og erhvervsuddannelserne for at støtte de central- og østeuropæiske landes reformproces. TEMPUS-programmet blev vedtaget af Rådet den 7. maj 1990 (Rådets afgørelse 90/233/EØF). Det skulle finansieres over budgettet for Phare, Fællesskabets program for økonomisk støtte til de central- og østeuropæiske lande. TEMPUS, som har til formål at fremme udviklingen og omstruktureringen af de lande gennem samarbejde med videregående uddannelser fællesskabspartnere, blev først vedtaget for en treårig forsøgsperiode, der begyndte den 1. juli 1990. Ved en senere rådsafgørelse blev forsøgsperioden forlænget indtil udgangen af juni 1994 (Rådets afgørelse 92/240/EØF)1. i de pågældende Den 29. april 1993 vedtog Rådet anden fase af TEMPUS-programmet for en fireårig periode, der begyndte den 1. juli 1994. Programmet blev udvidet til at omfatte republikkerne i det tidligere Sovjetunionen samt Mongoliet inden for rammerne af budgettet for det økonomiske bistandsprogram Tacis2. Ifølge artikel 11 i Rådets afgørelse af 29. april 1993 (93/246/EØF) skal Kommissionen evaluere gennemførelsen af TEMPUS-programmet og inden den 30. april 1996 forelægge et forslag til videreførelse eller tilpasning af programmet for perioden fra den 1 juli 1998. I overensstemmelse hermed forelægges dette forslag til afgørelse for Rådet. Antallet af partnerlande, der deltager i programmet, er steget fra to (i maj 1990, Polen og Ungarn) til 11 i februar 1992. De nuværende deltagerlande er Albanien, Bulgarien, Tjekkiet, Slovakiet, Estland, Ungarn, Letland, Litauen, Polen, Rumænien og Slovenien. I det akademiske år 1996-1997 deltager følgende republikker i det tidligere Sovjetunionen i det af Tacis-programmet finansierede TEMPUS-program: Armenien, Aserbajdsjan, Hviderusland, Georgien, Kasakhstan, Kirgisistan, Moldova, Rusland, Tadsjikistan, Turkmenistan, Ukraine, Usbekistan samt Mongoliet. 4. II. A. BESKRIVELSE AF PROGRAMMET De fælleseuropæiske projekter har hidtil været det hovedinstrument til fremme af samarbejdet mellem universiteterne, der er anvendt inden for rammerne af TEMPUS. Et fælleseuropæisk projekt kræver deltagelse af mindst ét universitet i et modtagerland og af partnerorganisationer i mindst to af De Europæiske Fælleskabers medlemsstater (en af organisationerne skal være et universitet). Projekterne, som udvælges på grundlag af en årlig indkaldelse af ansøgninger, finansieres for en treårig periode (for Tacis-landenes vedkommende efter en forberedende periode på ét år), og midlerne bevilges på grundlag af en årlig evaluering af fremskridtene. Beslutningerne om, hvilke projekter der skal vælges, træffes efter høring af sagkyndige i disse lande og i De Europæiske Fælleskaber og efter aftale med partnerlandene. I den indledende fase gik TEMPUS-programmets strategi ud på at søge at opfylde målet, en omstrukturering af universitetsuddannelsen, og samtidig støtte initiativer vedrørende grundlæggende reformproblemer som f. eks. udvikling af læseplaner, personalets mobilitet (navnlig under omskoling og efter- og videreuddannelse), de studerendes mobilitet samt anskaffelse af det nødvendige undervisnings- og kommunikationsudstyr. Ved iværksættelsen af TEMPUS II blev programmets mål omformuleret, således at det klart fremgik, at programmet var led i en strategi for udvikling af de videregående i hvert enkelt partnerland og sikrede synergien med andie uddannelser foranstaltninger, der støttedes af Phare- og Tacis-programmerae. I overensstemmelse hermed tager TEMPUS-programmet fat på følgende spørgsmål: udarbejdelse og revision af læseplaner på prioriterede områder; en reform af de videregående uddannelsesstrukturer og -institutioner samt forvaltningen heraf; udviklingen af praktisk betonede uddannelser med henblik på at afbøde mangelen på personer med specifikke færdigheder på højere og videregående niveau, der er tilpasset den økonomiske reform, navnlig gennem bedre og udvidede forbindelser med industrien. TEMPUS-programmets prioriteringer sker efter Kommissionens årlige høringer af myndighederne i hvert enkelt partnerland. De fastlagte prioriteter skal indgå som led i strategien forud for tiltrædelsen i overensstemmelse med Phare-programmets politik over for de associerede lande. I Tacis-landene skal prioriteterne være led i den økonomiske og demokratiske reformpolitik i disse lande og tage hensyn til Tacis- programmets egen prioritering. B. For så vidt angår Phare-programmet ydes der sideløbende med de fælleseuropæiske projekter mobilitetsstipendier til lærere, instruktører, universitetsadministratorer, overordnede ministerielle embedsmænd og til uddannelsesplanlæggere. De besøg, disse stipendier resulterer i, skal have til formål at udvikle de videregående uddannelser i partnerlandene og navnlig at udvikle den institution, der deltager fra det pågældende land. C. Endvidere ydes der stipendier med henblik på en række aktiviteter, der supplerer TEMPUS/Phare-programmet som helhed. Disse aktiviteter skal fremme opnåelsen af programmets samlede mål, nemlig at bidrage til udvikling om omstrukturering af partnerlandenes videregående uddannelsessystemer. Med henblik herpå skal de navnlig styrke de videregående uddannelsesinstitutioners evne til strategisk planlægning og institutionel udvikling, støtte formidlingen af TEMPUS-resultaterne og fremme udarbejdelsen af en national strategi for udvikling af et bestemt aspekt af de videregående uddannelser i partnerlandene. HI. POLITISK, ØKONOMISK, SOCIAL OG TEKNISK BAGGRUND FOR FORSLAGET Den eventuelle videreførelse af TEMPUS-programmet skal ses på baggrund af den politiske og økonomiske situation. Phare- og Tacis-programmerne er omfattet af et finansieringsprogram indtil december 1999, hvilket gør Tempus-programmets eventuelle nye fase ret kortvarig (to år). Partnerlandene er forskellige. Behovene i et område, der er så stort som det tidligere Sovjetunionen (hvor Fællesskabets indsats er af nyere dato3), er ikke de samme som i landene i Centraleuropa, som i seks år har været omfattet af et samarbejde, og som er i gang med en proces, der fører frem til tiltrædelse. A. TEMPUS/Tacis I republikkerne i det tidligere Sovjetunionen og i Mongoliet har TEMPUS vist sig som et vigtigt instrument til støtte for reformen af uddannelsessystemerne ved på tre år at finansiere 237 forberedende projekter med en varighed af ét år og 59 fælleseuropæiske projekter af tre års varighed. Endvidere er TEMPUS-programmet i Tacis-landene endnu i den indledende fase. Dette gælder navnlig med hensyn til de store krav, som disse lande står over for i forbindelse med reformen af deres politiske, økonomiske, sociale og retlige strukturer. Disse krav vil bestå også i de kommende år. Selv om de forskellige Tacis-lande gennemfører deres reformpolitikker uafhængigt af hinanden, er der visse temaer, der går igen - som følge af den fælles sovjetiske arv - og som udgør en fælles ramme om TEMPUS-programmets gennemførelse i fremtiden. Det drejer sig især om følgende temaer: TRMPUS blev udvidet til at omfatte landene i det tidligere Sovjetunionen ved Rådets "TRMPUS II"- afgørelse af 29. april I '->93. Programmet er gradvis blevet udstrakt til de forskellige lande, hvoraf nogle deltager i år for første gang. 3 til hjælp videregående uddannelser; spredning, decentralisering og selvstændiggørelse af de styrkelse af de videregående uddannelsers regionale dimension; støtte til universiteternes bestræbelser for at yde konkrete bidrag til de økonomiske og sociale reformer i andre sektorer, navnlig forbedring af forholdet mellem universiteterne og de socioøkonomiske aktører; reform og modernisering af de alt for specialiserede undervisningsforløb, der ikke længere svarer til behovene, navnlig i fag, der har særlig betydning for den almindelige reformproces; indførelse af nye undervisningsmetoder, uddannelse af undervisere og udvikling af muligheden for efter- og videreuddannelse; modernisering af universitetsforvaltningen for at tilpasse de videregående uddannelsesinstitutioner til markedsøkonomien; forbedring og modernisering af uddannelsen af undervisere, navnlig med henblik på at udvikle en uddannelse i pluralistiske samfundsformer. De hidtidige TEMPUS-Tacis-resultater har været nyttige, og de truftie foranstaltninger har vist sig at være passende (se også punkt V nedenfor). Men de behov, der end' u består på områder, hvor TEMPUS kan være til hjælp, er endnu af en sådan art, at det berettiger til en videreførelse af programmet. Denne videreførelse bør først vedtages for en toårig periode under hensyntagen til den nye Tacis-forordnings varighed og finansieringsprogrammet for Tacis. Endvidere er TEMPUS en udløber af de forbindelser, def består mellem De Europæiske Fælleskaber og republikkerne i det tidligere Sovjetunionen og Mongoliet, og af partnerskabs- og samarbejdsaftalerne, som alle indeholder bestemmelser on uddannelsesforanstaltninger I Rådets nye Tacis-forordning4, som løber indtil den 31. december 1999, og navnlig i de nationale Tacis-programmer er det bestemt, at der skal udarbejdes en mere specifik operationel strategi for at støtte den økonomiske og demokratiske reform. TEMPUS' fremtidige aktion vil være et centralt element i denne strategi, der skal sikre den størst mulige mobilisering af aktørerne inden for de videregående uddannelser som led i opnåelsen af reformmålene. Prioriteterne i TEMPUS- programmet skal fastlægges med jævne mellemrum for hvert enkelt land på grundlag af de tilsvarende Tacis-programmer. Rådets nye Tacis-forordning af 29. januar 1996 (nr ) indeholder bestemmelser om vejledende programmer af fire års varighed (1996-1999) og mere detaljerede aktionsprogrammer af varierende varighed. B. TEMPUS/Phare seks De Europæiske centraleuropæiske lande5. For tre andre centraleuropæiske lande6 ventes sådanne aftaler indgået i løbet af 1996. Aftalerne er allerede underskrevet. associeringsaftaler med Fælleskaber indgået har a) Alle disse lande forbereder sig på integrationen i det indre marked på grundlag af den strategi forud for tiltrædelsen, der blev fastlagt på Det Europæiske Råds møde i Essen (december 1994). I "hvidbogen""Forberedelse af de associerede central- og østeuropæiske landes integration i unionens indre marked" af maj 1995 fremhæves de krav, denne proces stiller til de associerede lande, og følgerne for disses uddannelsessystemer. Endvidere opfordres disse lande til gradvis at tilslutte sig fællesskabsprogrammerne. b) Blandt disse associerede lande findes de, der har været omfattet af TEMPUS lige fra begyndelsen (1990). Det må erkendes, at den støtte, der er ydet universiteterne i disse lande, har været af stor betydning målt såvel i projektantallet som i bevillingernes størrelse. Siden 1990 er der iværksat 1. 207 fælleseuropæiske projekter. 23. 295 studerende var Central- og Østeuropa har haft et studieophold i en medlemsstat, og 3. 924 studerende fra De Europæiske Fælleskaber har besøgt et af landene i Central- og Østeuropa. Endvidere har 29. 923 professorer fra partnerlandene besøgt medlemsstaterne, mens 21. 017 professorer fra Fælleskaber har besøgt Central- og Østeuropa. Blandt de mange bidrag, TEMPUS har ydet til udviklingen af de lokale videregående uddannelsessystemer har særlig initiativerne til fordel for udviklingen af nye uddannelsesforløb, overførsel af udstyr og mobilitet været værdsat. Det kan også hævdes, at TEMPUS har bidraget væsentligt til mindskelse af afstanden mellem De Europæiske Fælleskaber og de central- og østeuropæiske lande for så vidt angår variationen og kvaliteten i de uddannelsestilbud, der gives de studerende. c) I betragtning herafer det ikke planen, at man i disse lande efter 1998 skal gentage de samme TEMPUS-aktioner, som har været gennemført siden 1990, med uændrede bevillinger. Man regner derimod med at koncentrere sig om fire væsentlige områder: forberedelse af tiltrædelsen af De Europæiske Fælleskaber: Det er Unionens ansvar, at partnerlandene får hjælp til at komme igennem fasen forud for tiltrædelsen på bedst mulig måde. Universiteterne kan spille en væsentlig rolle ved fastlæggelsen af de "nye faglige profiler", som disse lande har brug for, og ved gennemførelsen af de europæiske direktiver om forskellige regulerede erhverv, der indebærer en læseplansreform i de pågældende sektorer. Dette arbejde er tæt forbundet med den rolle, de. s Polen, Ungarn, Tjekkiet, Slovakiet, Rumænien og Bulgarien. Estland, Letland og Litauen. videregående uddannelser spiller i forhold til arbejdsmarkedet med henblik på at forudsige, hvilke kvalifikationer, der bør udvikles. lettelse af adgangen til SOCRATES (ERASMUS-delen): TEMPUS kan navnlig være med til at gøre det lettere for partnerlandene at deltage effektivt i SOCRATES. De skal deltage fra det akademiske år 1998/1999 på områder som f. eks. : universiteternes anerkendelse af studerendes studieophold som led i mobiliteten; udvikling eller fornyelse af servicetilbuddene til studerende med henblik på at skabe gode vilkår for en større gensidighed (vejledning, logi, kulturelle aktiviteter); universitetsledelse, som skal forbedres for at muliggøre indgåelsen af SOCRATES' "institutionskontrakter". Det er klart, at ansvaret for, hvornår deltagelsen i SOCRATES/ERASMUS skal begynde og hvorledes indsatsen og midlerne eventuelt skal fordeles mellem SOCRATES og TEMPUS ligger hos de enkelte associerede lande. De er ikke alle nået lige langt i udviklingen, og deres prioritering er ligeledes forskellig. styring af ændringerne: De central- og østeuropæiske universiteter er på en måde blevet mere uafhængige, men de skal alligevel udstyres med egentlige ledelser og effektive strukturer. De skal stå til regnskab over for deres forskellige partnere (stat, kommune, forældre, studerende, virksomheder) og sprede deres tjenesteydelser. De skal samtidig opretholde kvaliteten til trods for budgetnedskæringerne. F. eks. er det centralt for universiteterne at få udviklet aktiviteter inden for videreuddannelse på universiteterne samt oprettet strukturer for relationerne mellem universiteter og virksomheder (med henblik på at fremme anvendt forskning). TEMPUS kan yde en effektiv hjælp på disse områder, som har voldt og stadig volder, medlemsstaterne bekymringer. TEMPUS kan ligeledes være nyttig som instrument til gennemførelse af store nationale reformer af de videregående uddannelser og f. eks. medvirke til oprettelsen afkorte og mere erhvevsrettede uddannelsesforløb. Arbejdet hermed, som startede under Tempus 11, prioriteres stadig højt i de fleste lande. formidling af resultaterne: I overensstemmelse med konklusionerne af den eksterne evaluering, som beklageligvis viste, at de muligheder, der lå i flere udmærkede TEMPUS- projekter, ikke blev udnyttet fuldt ud, bør der gøres en stor indsats for at formidle resultaterne til de enkelte brancher eller på lokalt plan. Det drejer sig kort sagt om at anvende universitetssystemet til at forberede tiltrædelsen og skabe bedre vilkår herfor. Målet er at lade partnerlandenes institutioner opnå en europæisk standard på områder, hvor de har huller, bl. a. på ledelses- og kvalitetsområdet. Et sådant målrettet program kan iværksættes på to år med bevillinger, der er tilpasset de enkelte landes udvikling og behov, men som under alle omstændigheder er mindre end i den forudgående fase. d) For så vidt angår de ikke-associerede lande har Albanien fortsat behov for omfattende hjælp på alle områder på grund af landets tilbagestående økonomi og uddannelsessystemets vanskeligheder. Denne situation kan sammenlignes med situationen for en hel del Tacis-lande. På baggrund af den politiske situation og den faktiske gennemførelse af Phare-programmet kan landene i eks-Jugoslavien (bortset fra Slovenien, som skal omfattes af bestemmelser svarende til dem, der findes i associeringsaftalerne med de lande, der er i gang med processen forud for tiltrædelsen) tænkes at slutte sig til denne gruppe. De har ikke alle samme tradition for kontakter med De Europæiske Fælleskaber, men universitetskredsene i landene ønsker i betragtning af de senere års begivenheder at genoprette tætte forbindelser Universiteternes rolle som formidlere af demokrati og tolerance i samfundet er af stor betydning. IV. GRUNDE TIL, AT DET ER NØDVENDIGT MED EN INDSATS PÅ UNIONSPLAN, OG VURDERING AF FØLGERNE AF EN EVENTUEL MANGLENDE INDSATS De Europæiske Fælleskabers politiske engagement i samarbejdet og dialogen med Central- og Østeuropa på den ene side og de nye uafhængige stater på den anden side er en kendsgerning. Dette emne er jævnligt blevet drøftet af Det Europæiske Råd, hvilket har ført til operationelle foranstaltninger i form af dels Phare- og Tacis- programmerne, dels "associeringsaftaler" og "partnerskabsaftaler". Uddannelse og udvikling af de menneskelige ressourcer har i denne forbindelse haft høj prioritet. Kommissionen ønsker at fremhæve, at TEMPUS-programmet er et middel til hurtig og effektiv opfyldelse af de videregående uddannelsessystemers behov for fornyelse og tilpasning. TEMPUS har i partnerlandene ydet et væsentligt bidrag til udførelsen af de opgaver, der påhviler universiteterne. højnelse af det almindelige videnniveau; formning af individer, der er tilpasset de behov, der opstår som følge af den økonomiske omstrukturering. Denne opgave er i vid udstrækning lykkedes inden for fag som økonomi, jura og samfundsvidenskab; bidrag til landenes civile, demokratiske og kulturelle liv, hvilket indebærer akademisk frihed. Dette er særlig vigtigt i de lande, der befinder sig i en overgangsperiode. TEMPUS har endvidere: fremmet uddannelsesinstitutioner mod det tværeuropæiske samarbejde; støtteberettigede åbningen landes de af videregående tilskyndet til en større udbredelse af De Europæiske Fælleskabers sprog; gjort det muligt at gøre de videregående uddannelser mere fleksible, således at de lettere kan tilpasse sig De Europæiske Fælleskabers krav; gjort de videregående uddannelser mere åbne over for lokale, regionale eller endog europæiske påvirkninger, enten de kommer fra virksomheder, kommunale myndigheder eller andre videregående uddannelsesinstitutioner; fremmet mange underviseres, administratorers og studerendes mobilitet og lettet deres besøg i Fælleskabslandene. De pågældende har for størstedelens vedkommende ved deres hjemkomst søgt at modernisere universiteternes begrebsverden. I dag er det vigtigt at konsolidere resultaterne af TEMPUS' indsats, navnlig ved at fremme strukturreformerne og formidlingen af de allerede opnåede resultater. I denne forbindelse er medlemsstaternes bilaterale bistand et afgørende supplement til fællesskabssam arbejdet. Dette var hovedindholdet i det budskab, Kommissionen og medlemsstaternes undervisningsministre gav den russiske undervisningsminister på et møde i Sankt Petersborg (september 1994). Kommissionen havde i anledning af dette møde offentliggjort en status over samarbejdet mellem medlemsstaterne og landene i det tidligere Sovjetunionen. De central- og østeuropæiske ministre udtalte sig på ministermødet den 23. oktober 1995 i Luxembourg inden for rammerne af den strukturerede dialog til fordel for en deltagelse i fællesskabsprogrammerne. Medlemsstaternes ministre fremhævede ved denne lejlighed de bilaterale aktioners og fællesskabsaktionernes karakter af supplement. Partnerlandene får gennem fællesskabsaktionen mulighed for at vurdere og nyde fordel af mangfoldigheden i De Europæiske Fælleskabers uddannelsessystemer Fællesskabsaktionen tvinger dem ikke til at vælge én model, men får dem til at udnytte de forskellige erfaringer og opbygge deres eget originale system, som er tilpasset deres behov Det vil være forhastet at indstille programmet, og det er heller ikke berettiget fra et tekniske eller politiske synspunkt, slet ikke når man betænker, at De Europæiske faglige Fælleskaber bistandsprogrammer for denne egn af verden. indtil udgangen af 1999 opretholder sine i hvert fald Ikke alene universitetskredsene i Europa, men også de kredse, som mener, at der er en forbindelse mellem investeringer i uddannelse og økonomisk udvikling, ville tage det ilde op, såfremt disse programmer ikke indeholdt noget om uddannelse. ikke findes noget alternativt For så vidt der støtte strukturreformerne inden for de videregående uddannelser i Phare- og Tacis-landene, vil en afbrydelse af TEMPUS-programmet allerede i 1998 for disse lande medføre en opbremsning eller standsning af den proces, hvorved universitetssystemet tilpasses de nye økonomiske realiteter. Fællesskabets omstilling fra bistandsyderrollen til rollen som samarbejdspartner vil blive bragt i fare. instrument, der kan V. OMKOSTNINGER OG FORDELE VED DE LØSNINGER, DER ER VALGT FOR DE MEST DIREKTE BERØRTE GRUPPER vigtigste målgrupper for TEMPUS-programmet i partnerlandene og deres personale De videregående (professorer og uddannelsesinstitutioner administrativt personale). Endvidere berører TEMPUS-foranstaltningerne alle de personer, som i partnerlandene søger at opnå de faglige kvalifikationer, der er nødvendige for at bidrage til de økonomiske og sociale reformer og navnlig til processen forud for tiltrædelsen. Hertil kommer, at de nationale myndigheder, der har ansvaret for de videregående uddannelser i partnerlandene, har direkte fordel af TEMPUS-programmets støtte til reformen af deres systemer. er de Den eksterne evaluering, som Kommissionen har bestilt i henhold til artikel 11 i Rådets afgørelse, har ikke alene bekræftet, at målgrupperne har haft varig glæde af TEMPUS-støtten, men har ligeledes gjort det klart, at støtten må fortsættes. På grundlag af resultaterne af evalueringen finder Kommissionen, at det er nødvendigt at forlænge TEMPUS for: i De Europæiske at forberede de associerede Phare-landes optagelse Fælleskaber gennem særforanstaltninger inden for rammerne af den strategi, der er opstillet i "hvidbogen" "Forberedelse af de associerede central- og østeuropæiske landes integration i unionens indre marked" af maj 1995; med henblik herpå at skabe de faglige kvalifikationer, der er nødvendige for et enhedsmarked; forberede at uddannelsesinstitutioner Fælléskabers uddannelsesprogrammer (f. eks. SOCRATES); associerede til at deltage på Phare-landes lige fod de videregående i De Europæiske varigt at støtte gennemførelsen af Tacis-programmerne og partnerskabs- og samarbejdsaftalerne med disse lande gennem foranstaltninger til fordel for de videregående uddannelser; at udvikle nye læseplaner og bøger og nyt undervisningsmateriale i o. e prioriterede sektorer, hvor der stadig er stort behov for reformer med benbl'k på den samlede reformproces; ledelsen af de videregående at styrke uafhængigheden og forbedre uddannelser landes politikker, og at tydeliggøre de videregående uddannelsers væsentlige betydning for den sociale og politiske reformproces; i overensstemmelse med disse i modtagerlandene at styrke samarbejdet mellem de videregående uddannelsesinstitutioner og virksomhederne og de øvrige aktører i den økonomiske og sociale sektor effektivt at støtte partnerlandenes politiske initiativer med henblik på reformen af de videregående uddannelser. Den faktiske opfyldelse af disse mål vil fortsat afhænge af, om de pågældende lande * deltager i TEMPUS-programmet. Gennemførelsen af TEMPUS vil også fortsat i vid udstrækning afhænge af, om medlemsstaternes videregående uddannelsesinstitutioner er rede til at dele ud af deres erfaringer med TEMPUS-projekterne. Det har i øvrigt vist sig, at disse institution?. * selv har haft fordel af dette samarbejde, og de seneste erfaringer med programmet beviser, at universiteterne i De Europæiske Fælleskaber er interesseret i at deltage i TEMPUS. TEMPUS bør fortsat finansiere driftsomkostningerne i forbindelse med projekterne 100%. VI. GRUNDE TIL, AT FORANSTALTNINGERNE BETRAGTES SOM PASSENDE I FORHOLD TIL DET PROBLEM, DER SKAL LØSES TEMPUS-aktionerne (fælleseuropæiske projekter, strukturforanstaltninger og/eller supplerende foranstaltninger, individuelle mobilitetsstipender) er beskrevet i bilaget til Rådets afgørelse, som - bortset fra visse ændringer foranlediget af de associerede Phare-landes deltagelse7 - i det store og hele er uændret. Den eksterne evaluering af TEMPUS-programmets første og anden fase har bekræftet, i almindelighed er egnede. I betragtning af, at de at disse foranstaltninger foranstaltninger, der hidtil er truffet, har vist sig nyttige og hensigtsmæssige, er der ingen grund til at sætte spørgsmålstegn ved dem i forbindelse med forlængelsen af Rådets afgørelse. Der kan ske detail forbedringer under programmets gennemførelse efter høring af TEMPUS-udvalget, uden at dette nødvendiggør væsentlige ændringer af Rådets afgørelse. for hvilke der ikke er fastsat rnobilitctsstipendier eller støtte til praktikophold til fordel for studerende 10 Vtt DE SYNSPUNKTER, DE BERØRTE PARTER, SOM ER BLEVET HØRT, HAR GIVET UDTRYK FOR Det er forekommet nyttigt at kende synspunkterne hos de parter, der mest direkte berøres af programmets fremtid. Der er foretaget diverse høringer med henblik herpå: De ministre, der har ansvaret for de videregående uddannelser i de ikke-associerede partnerlande, ønsker TEMPUS bevaret i nogenlunde samme form som nu og således, at der tilbydes en række forskellige aktioner, der bidrager til fornyelsen af universitetssystemet. Myndighederne i de associerede partnerlande er klar over de nye muligheder, de har for at deltage i fællesskabsprogrammer som f. eks. Leonardo, Ungdommen for Europa eller, for de videregående uddannelsers vedkommende, Socrates. De ønsker alligevel, at TEMPUS i en overgangsperiode får mulighed for fortsat at støtte deres universiteter. Visse af TEMPUS-afsnittene - vedrørende støtten til reformen af de videregående uddannelser, forbedringen af universiteternes ledelse og/eller tildeling af nye opgaver til universiteterne eller indførelse af særlige uddannelser, som svarer til de krav, den europæiske integration stiller - synes at svare til de aktuelle behov i de lande, hvis videregående uddannelser i en situation med et stramt budget står for at skulle gennemføre kvantitative og kvalitative forbedringer. Kommissionen har ligeledes forelagt medlemmerne af TEMPUS-udvalget sine arbejdshypoteser. Medlemmerne har inden for rammerne af deres beføjelser betragtet dem som realistiske og veltilpassede. Uddannelsesmyndighederne i de fleste af medlemsstaterne betragter ikke en opretholdelse i to år af et program, der har fået et nyt sigte, som værende uforenelig med flere associerede landes tiltrædelse af SOCRATES Ønsket om at opretholde programmet i Phare-landene og koncentrere det om visse væsentlige punkter er også udtrykt af de nationale ledere af TEMPUS-kontorerne, som i slutningen af 1994 deltog i tre regionale seminarer. De har bestræbt sig på sammen med Kommissionens repræsentanter at omsætte disse nye holdninger i praktiske forslag vedrørende programmets funktion. Kommissionen har ligeledes hørt et panel af fremtrædende europæiske akademiske eksperter fra De Europæiske Fælleskaber og partnerlandene. Disse eksperter har bekræftet, at denne vej er farbar. VIII BERETTIGELSEN AF VALGET AF RETSGRUNDLAGET, SOM ER I OVERENSSTEMMELSE MED DE TILSTRÆBTE MÅL OG LOVGIVNINGSINTENSITETEN Da TEMPUS-programmet er led i en hjælpeaktion over for lande, der ikke er medlemmer af De Europæiske Fælleskaber, er artikel 235 valgt som retsgrundlag, idet traktaten ikke indeholder andre artikler, der egner sig i dette bestemte tilfælde. 11 IX. BETINGELSERNE FOR DEN FAKTISKE GENNEMFØRELSE AF FORANSTALTNINGERNE Den eksterne evaluering viser, at de foranstaltninger, der er beskrevet i bilaget til Rådets afgørelse, er iværksat på en omkostningseffektiv måde (jf. punkt VI. ovenfor). Kommissionen vil som tidligere sørge for, at TEMPUS-programmets aktiviteter gennemføres under stadig kontrol. Denne kontrol vil bygge på regelmæssige rapporter fra de projektansvarlige, finanskontrollen og kontrol- og evalueringsbesøg på stedet. Kommissionen vil sikre sig den faglige støtte, der er nødvendig til dette formål. I udkastet til afgørelse foreslås endvidere, at TEMPUS-programmet skal evalueres efter programmets anden fase (TEMPUS II), og at Rådet inden den 30. april 1998 skal have forelagt en foreløbig rapport. 12 FORSLAG TIL RÅDETS AFGØRELSE om ændring af afgørelse 93/246/EØF af 29. april 1993 om vedtagelse af anden fase af programmet for tværeuropæisk samarbejde inden for de videregående uddannelser (TEMPUS II) (1994-1998) RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 235, under henvisning til forslag fra Kommissionen1, under henvisning til udtalelse fra Europa-parlamentet2, under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg3, under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget4, og ud fra følgende betragtninger: 1. Rådet vedtog den 18. december 1989 forordning (EØF) nr. 3906/89 om økonomisk bistand til Republikken Ungarn og Folkerepublikken Polen5, som åbner mulighed for bistand til økonomiske og sociale reformer på områder, som bl. a. omfatter uddannelsessektoren, i landene i Central- og Østeuropa; 2. Rådet vedtog den 19. juli 1993 forordning (EØF, Euratom) nr. 2053/93 om faglig bistand til den økonomiske reform- og genopretningsproces i de uafhængige stater i det tidligere Sovjetunionen og i Mongoliet;6; 3. Rådet vedtog den 29. april 1993 afgørelse om vedtagelse af anden fase af programmet for tværeuropæisk samarbejde inden for de videregående uddannelser (TEMPUS II) for en fireårig periode fra 1. juli 19947; EFT C. EFT C EFT C EFT C FT L 375 af 23. 12. 1989, s i l. Forordningen er senest ændret ved forordning (EØF) nr. 1366/95 (EFT L 133 af 17. 6. 1995, s. 1). EFTL 187 af 29. 7. 1993, s. 1. EFTL 112 af 6. 5. 1993, s. 34. 13 4. landene i Central- og Østeuropa og i det tidligere Sovjetunionen, som er omfattet af Phare- og Tacis-programmerne, betragter uddannelse, og navnlig de videregående uddannelser, som et af nøgleelementerne i den økonomiske og sociale reformproces; 5 Centraleuropa8, og har undertegnet sådanne aftaler9 med tre andre lande; De Europæiske Fælleskaber har indgået associeringsaftaler med seks lande i 6. Det Europæiske Råd fastlagde på sit møde i Essen (december 1994) en strategi 'forud for tiltrædelsen" for disse lande, som bl. a. gik ud på at åbne fællesskabsprogrammerne, navnlig på uddannelsesområdet10; 7. TEMPUS kan endnu bidrage effektivt til den udvikling af de videregående uddannelsers struktur, der er nødvendig for at forbedre de faglige kvalifikationer og tilpasse dem den økonomiske reform med henblik på integrationen i det indre marked, og der åndes ikke andre instrumenter, der kan føre til dette mål; de associerede lande i Centraleuropa skal fastlægge en særlig strategi og definere 8. deres specifikke behov inden for rammerne af TEMPUS, bl. a. under hensyntagen til åbr ingen af Socrates- og Leonardo-programmerne; De Europæiske Fælleskaber har undertegnet partnerskabsaftaler med Hviderusland, 9. Kasakhstan, Kirgisistan, Moldova, Rusland og Ukraine11 og er ved at forhandle om aftaler med andre uafhængige stater fra det tidligere Sovjetunionen; den nylige iværksættelse af TEMPUS i de lande, der modtager Tacis-støtte, og hvis 10. behov er større og dækker et større område, berettiger fuldt ud til fortsættelse af de påbegyndte aktioner; der er udarbejdet et finansieringsprogram for Phare og Tacis-programmerne; 11. finansieringsprogrammet løber indtil 31. december 199912; ifølge artikel 11 i Rådets afgørelse af 29. april 1993 (93/246/EØF) skal Kommissionen 12. sørge for en evaluering af TEMPUS-programmets gennemførelse og inden den 30. april 1996 forelægge et forslag til videreførelse eller tilpasning af programmet for perioden fra den 1. juli 1998; * 9 11 12 Polen, Ungarn, Tjekkiet, Slovakiet, Rumænien, Bulgarien. Estland, Letland, Litauen. E FT E FT \H resultaterne af denne evaluering har vist, at det var rigtigt at vælge støtteformer og 13. differentiere støtten på grundlag af nationale behov og de videregående uddannelsessystemers prioriteringer; evalueringen har endvidere vist, at TEMPUS i partnerlandene kan bidrage effektivt 14. til spredningen af undervisningstilbuddene og til samarbejdet mellem universiteter og således skabe gunstige betingelser for udviklingen af det videnskabelige, kulturelle og økonomiske samarbejde; 15. evalueringens resultater, jf ovenfor, bekræftes af den bedømmelse af programmet, der gives af de kompetente myndigheder i landene i Central- og Østeuropa og i republikkerne fra det tidligere Sovjetunionen, samt af de meninger, som er udtrykt af programmets brugere, af de organisationer, der står for programmerne i partnerlandene og i Den Europæiske Union samt af sagkyndige og kvalificerede repræsentanter, og som afspejler synspunkterne i de europæiske universitetsmiljøer; 16. i De Europæiske Fælleskaber og i tredjelande findes der forskellige regionale og/eller nationale, offentlige og/eller private faciliteter, der kunne inddrages i en effektiv ydelse af finansiel bistand inden for de videregående uddannelser; 17. 235, og betingelserne for at anvende denne artikel er opfyldt - traktaten indeholder ikke anden hjemmel til den pågældende foranstaltning end artikel TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: u Artikel 1 i afgørelse 93/246/EØF affattes således: ARTIKEL 1 Varigheden af TEMPUS H Hermed vedtages anden fase af programmet for tværeuropæisk samarbejde inden for de videregående uddannelser, i det følgende benævnt TEMPUS II, for en seksårig periode, der løber fra den 1. juli 1994" ARTIKEL 2 Det bilag, der er omhandlet i artikel 6 i afgørelse 93/246/EØF, erstattes af bilaget til nærværende afgørelse. ARTIKEL 3 Artikel 11, stk. 2 og 3, i afgørelse 93/246/EØF ændres således: Overvågnings- og evalueringsordninger - rapporter Kommissionen forelægger inden den 30. april 1998 en foreløbig rapport, der omfatter evalueringsresultaterne. Denne rapport ledsages eventuelt af et forslag til videreførelse eller tilpasning af TEMPUS for perioden fra den 1. juli 2000 for de partnerlande, der endnu ikke har adgang til de foranstaltninger vedrørende de videregående uddannelser, som er fastsat i Fællesskabets uddannelsesprogrammer (SOCRATES - LEONARDO). Kommissionen forelægger en endelig rapport senest den 30. juni 2004. " På Rådets vegne Formand 16 BILAG TIL RÅDETS AFGØRELSE B1LA G, SOM ERSTA TIER BILA GET TIL TEMPUS II-AFGØRELSEN I EFT L 112/93 Fælleseuropæiske projekter 1. De Europæiske Fælleskaber yder tilskud til fælleseuropæiske projekter af maksimalt tre års varighed. De fælleseuropæiske projekter skal omfatte mindst ét universitet fra et partnerland, ét universitet fra en medlemsstat og én partnerinstitution (universitet eller virksomhed) fra en anden medlemsstat. 2. Der kan gennem de fælleseuropæiske projekter ydes tilskud til aktiviteter i overensstemmelse med de berørte institutioners specifikke behov og de prioriteter, der er fastlagt, herunder i) ii) iii) iv) samarbejdsprogrammer inden for undervisning og uddannelse, især oprettelse af nye studieordninger, udvikling og revision af læseplaner, udvikling af universiteternes kapacitet inden for efter- og videreuddannelse og omskoling, gennemførelse af korte, intensive kurser samt udvikling af fjernundervisningssystemer foranstaltninger med henblik på reform og udvikling af de videregående uddannelser og disses kapacitet, især gennem omstrukturering af forvaltningen af videregående uddannelsesinstitutioner og uddannelsessystemer, modernisering af faciliteter ved køb af det udstyr, der kræves for at gennemføre et fælleseuropæisk projekt, og i givet fald gennem ydelse af faglig og finansiel bistand til de ansvarlige myndigheder fremme af samarbejde mellem universiteter og de socioøkonomiske aktører, herunder erhvervslivet, gennem fællesaktioner udvikling af mobiliteten for lærere, universiteternes administrative personale og studerende inden for rammerne af fælleseuropæiske projekter: a) b) c) stipendier til undervisningspersonale eller administrativt personale fra et universitet eller undervisere/instruktører fra virksomheder i medlemsstaterne med henblik på virke som lærere/instruktører i partnerlande eller vice versa i et tidsrum, der kan strække sig fra en uge op til et år stipendier til undervisningspersonale eller administrativt personale fra et i et partnerland med henblik på efteruddannelses- og universitet omskolingsophold i De Europæiske Fælleskaber til og med doktorgradsniveau, stipendier, fra partnerlandene, der gennemfører studieperioder i De Europæiske Fælleskaber, i og tilbringer studieperioder fra Fælleskaber, der til både studerende til studerende ii partnerlandene. Stipendierne tildeles normalt for en periode på mellem tre måneder og et år1 d) e) der studerende, til specifikke mobilitetsfremmende i fælleseuropæiske projekter; studerende, der deltager i projekter, hvor i udlandet fuldt ud anerkendes på de studerendes studieperioden hjemuniversitet, har fortrinsret1 deltager støtte til lærere, instruktører, studerende og kandidater fra partnerlandene, der har afsluttet deres studier, men som endnu ikke har påbegyndt deres første ansættelsesforhold, og som ønsker at gennemføre en erhvervspraktikperiode af en varighed på mellem en måned og et år i virksomheder i Fælleskabet eller vice versa1. v) aktiviteter, der bidrager til det fælleseuropæiske projekts heldige gennemførelse, og som involverer to eller flere partnerlande. Strukturforanstaltninger og/eller supplerende foranstaltninger Der ydes stipendier til gennemførelse af en række strukturforanstaltninger og/eller supplerende foranstaltninger publikationer, informationsaktiviteter). Disse foranstaltninger har til formål at støtte programmets mål, som til udvikling og omstrukturering af videregående bl. a. går ud på at bidrage uddannelsessystemer i partnerlandene. undersøgelser, seminarer, bistand, faglig (bl. a. Som led i disse strukturforanstaltninger ydes der stipendier bl. a. med henblik på: at udvide kapaciteten og fremme gennemførelsen af strategiske planer og institutionel udvikling af videregående uddannelsesinstitutioner på universitets- eller fakultetsplan at støtte udbredelsen af samarbejdsaktioner, der tager sigte på at opnå TEMPUS- målene, og sikre aktionernes beståen at udarbejde en national strategi i et bestemt partnerland for at udvikle et særligt aspekt af de videregående uddannelser. Der tildeles ikke mohilitetsstipender eller støtte til praktikophold til studerende fra de associerede centraleuropæiske lande, der har adgang til disse aktiviteter inden for rammerne af Fællesskabets uddannelsesprogrammer (SOCRATKS, LEONARDO). 18 Individuelle stipendier De Europæiske Fælleskaber yder også tilskud uden for de fælleseuropæiske projekter, strukturforanstaltningerne og/eller de supplerende foranstaltninger, i form af individuelle stipendier til lærere, instruktører, universitetsadministratorer, overordnede ministerielle embedsmænd, uddannelsesplanlæggere og andre uddannelseseksperter fra partnerlande eller Fælleskabet med henblik på besøg, der skal fremme kvaliteten, udviklingen og omstruktureringen af undervisningen og de videregående uddannelser i partnerlandene. Disse besøg kan bl. a. dække følgende områder: udvikling af kurser og undervisningsmateriale personaleudvikling, bl. a. gennem omskoling og erhvervspraktik undervisningsaktiviteter aktiviteter til støtte af udviklingen af de videregående uddannelser. Støtteaktiviteter 1. Kommissionen yder den nødvendige faglige bistand til de aktiviteter, der gennemføres i overensstemmelse med afgørelsen, og for at sikre den nødvendige overvågning af programmets gennemførelse. 2. Der ydes støtte til en passende ekstern evaluering af TEMPUS II. 4 3 FINANSIERINGSOVERSIGT 1. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE Forslag om forlængelse af programmet for tværeuropæisk samarbejde inden for de videregående uddannelser (TEMPUS II - Rådets afgørelse 93/246/EØF af 29. april 1993) med to år (1998-2000) 2. BUDGETPOST Der er tale om følgende budgetposter. 3. A. a) b) for så vidt angår landene i Central- og Østeuropa artikel B7-500: 'Støtte til økonomisk omstrukturering i landene i Central- og Østeuropa" for så vidt angår republikkerne i det tidligere Sovjetunionen artikel B7-520 "Fagligt samarbejde med de uafhængige stater i det tidligere Sovjetunionen" RETSGRUNDLAG Artikel 235 i Rom-traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab a)- Rådets forordning (EØF) nr. 3906/89 af 18. december 1989 om økonomisk bistand til Republikken Ungarn og Folkerepublikken Polen Rådets forordning (EØF) nr. 2698/90 af 17. september 1990 om ændring af forordning (EØF) nr. 3906/89 med henblik på udvidelse af den økonomiske bistand til andre lande i Central- og Østeuropa (Bulgarien, Østtyskland, Rumænien, Tjekkoslovakiet, Jugoslavien) Rådets forordning (EØF) nr. 3800/91 om ændring af forordning (EØF) nr. 3906/89 med henblik på at udvide den økonomiske bistand til også at omfatte andre lande i Central- og Østeuropa (Albanien, Estland, Letland, Litauen) Rådets forordning (EØF) nr. 1366/95 af 12. juni 1995 om ændring af forordning (EØF) nr. 3906/89 med henblik på udvidelse af den økonomiske bistand til Kroatien Rådets forordning (EØF) nr om ændring af forordning (EØF) nr. 3906/89 med henblik på udvidelse af den økonomiske bistand til Bosnien- Herzegovina af b)- Rådets forordning (EØF, Euratom) nr. 2053/93 af 19. juli 1993 om faglig bistand til den økonomiske reform- og genopretningsproces i de uafhængige stater i det tidligere Sovjetunionen og i Mongoliet Rådets forordning (EF, Euratom) nr. af. om bistand til sanering og økonomisk genopretning i de nye uafhængige stater og i Mongoliet XO c)- tværeuropæisk mobilitet Rådets afgørelse af 7. maj 1990 (90/233/EØF) om indførelse af et program for inden for de videregående uddannelser (TEMPUS) Rådets afgørelse af 28. april 1992 (92/240/EØF) om ændring af afgørelse af 7. maj 1990 Rådets afgørelse af 29. april 1993 (93/246/EØF) om vedtagelse af anden fase af programmet for tværeuropæisk samarbejde inden for de videregående uddannelser (TEMPUS II) (1994-1998) Forslag om ændring af Rådets afgørelse 93/246/EØF af 29. april 1993 om vedtagelse af anden fase af programmet for tværeuropæisk samarbejde inden for de videregående uddannelser (TEMPUS II) (1994-1998) med henblik at forlænge afgørelsens varighed med to år. 4. BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN 4. 1. Foranstaltningens generelle formål Målene for TEMPUS II er som led i de generelle mål og retningslinjer for Phare- og Tacis-programmerne i forbindelse med den økonomiske og sociale reformproces at udvikle de videregående uddannelsessystemer i partnerlandene gennem et samarbejde, der er så velafbalanceret som muligt, med partnere fra alle Den Europæiske Unions II skal navnlig søge at bistå de videregående medlemsstater. TEMPUS uddannelsessystemer i partnerlandene med at løse problemerne i forbindelse med a) b) c) udarbejdelse og revision af læseplaner på prioriterede områder en reform af de videregående uddannelsesstrukturer og -institutioner samt forvaltningen heraf udviklingen af praktisk betonede uddannelser med henblik på at afbøde mangelen på personer med specifikke færdigheder på højere og videregående niveau, der er tilpasset den økonomiske reform, navnlig gennem bedre og udvidede forbindelser med industrien. Kommissionen vedtager sammen med de kompetente myndigheder i hvert enkelt partnerland detaljerede mål og prioriteter for TEMPUS IPs rolle i den nationale strategi for økonomisk og social reform på grundlag af programmets mål og bestemmelserne i bilaget og navnlig i overensstemmelse med: a) b) de generelle mål for Phare-programmet de generelle mål for Tacis-programmet, med særlig henvisning til dets sektorspecifikke sigte hvert partnerlands politik med henblik på økonomisk, social og uddannelsesmæssig reform 21 c) d) behovet for en passende balance mellem de udvalgte prioriterede områder og de midler, der tildeles TEMPUS II deltagelsen associerede lande i Centraleuropa i SOCRATES- og LEONARDO-programmerne for de 4. 2 Varighed Akademiske år: 1998/1999 og 1999/2000. 4. 3. Personer omfattet af foranstaltningen Lærere, videregående uddannelser (skøn: 10 millioner) instruktører, universitetsadministratorer og studerende inden for de 4. 4. Formidlende organisation Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut i Torino, som yder Kommissionen faglig bistand til gennemførelse af TEMPUS-programmet 5. KLASSIFIKATION AF UDGIFTERNE - Ikke-obligatoriske udgifter - Opdelte bevillinger 6. UDGIFTENS ART 100% tilskud som følge af programmets særlige karakter (økonomisk støtte til partnerlandene i Central- og Østeuropa og til de uafhængige stater i det tidligere Sovjetunionen). 7. FINANSIELLE VIRKNINGER 7. 1. Beregningsmetode for de samlede omkostninger ved foranstaltningen Da TEMPUS finansieres over den samlede budgetramme, som i henhold til Phare- programmet tildeles hvert enkelt partnerland, er det partnerlandene, der bestemmer fordelingen af dette samlede beløb mellem de forskellige Phare-foranstaltninger, de påtænker at gennemføre. Ifølge de lande, der er omfattet af programmet, udgør den andel, der gennem TEMPUS-programmet ydes til omstrukturering af de videregående uddannelser, for de fleste af landenes vedkommende mellem 10% og 15% af den samlede Phare-støtte. ze Til orientering kan det oplyses, at TEMPUS/Phare-budgettet i 1995 beløb sig til 98,1 mio. ECU, og atdet i 1996 skulle beløbe sig til ca. 83 mio. ECU TEMPUS-Tacis-budgettet i 1995 beløb sig til 22,79 mio. ECU, og at det i 1996 muligvis vil nå op på 45 mio. ECU 7. 2. Foranstaltningens elementer Den finansielle støtte inden for rammerne af TEMPUS er fordelt på tre hovedkategorier: De fælleseuropæiske projekter: Der ydes finansiel støtte til udvikling af fælleseuropæiske projekter, der forbinder universiteter og/eller virksomheder i landene i Central- og Østeuropa med partnere i Den Europæiske Union. De fælleseuropæiske projekter skal omfatte mindst ét universitet fra et land i Central- og Østeuropa og partnere i mindst to EU- medlemsstater, hvoraf den ene skal være et universitet. Der kan tilskud til en bred vifte af aktiviteter, bl. a. : i) ii) iii) iv) samarbejdsprogrammer inden for undervisning og uddannelse, især oprettelse af nye studieordninger, udvikling og revision af læseplaner, udvikling af universiteternes kapacitet inden for efter- og videreuddannelse og omskoling, gennemførelse af korte, fj ernundervi sningssy stemer udvikling intensive kurser samt af foranstaltninger med henblik på reform og udvikling af de videregående især gennem omstrukturering af uddannelser og disses kapacitet, forvaltningen og af uddannelsessystemer, modernisering af faciliteter ved køb af det udstyr, der kræves for at gennemføre et fælleseuropæisk projekt, og i givet fald gennem ydelse af faglig og finansiel bistand til de ansvarlige myndigheder uddannelsesinstitutioner videregående fremme af samarbejde mellem universiteter og de socioøkonomiske aktører, herunder erhvervslivet, gennem fællesaktioner udvikling af mobiliteten for lærere, universiteternes administrative personale og studerende inden for rammerne af fælleseuropæiske projekter1 1 Der tildeles ikke mobilitetsstipender eller støtte til praktikophold til studerende fra de associerede centraleuropæiske lande, der har adgang til disse aktiviteter inden for rammerne af Fællesskabets uddannelsesprogrammer (SOCRATES, LEONARDO). is v) aktiviteter, der bidrager gennemførelse, og som involverer to eller flere partnerlande. til det fælleseuropæiske projekts heldige Den finansielle støtte ydes i form af et institutionelt tilskud til konsortiet af organisationer. Gennemsnitsstøtten beløber sig til 450 000 ECU pr. projekt for en treårig periode. Strukturforanstaluiinger og/eller supplerende foranstaltninger Der kan ydes stipendier til gennemførelse af en række strukturforanstaltninger og/eller supplerende foranstaltninger (bl. a. faglig bistand, seminarer og undersøgelser). Disse foranstaltninger har til formål at støtte programmets mål, som går ud på at bidrage til udvikling og omstrukturering af de videregående uddannelsessystemer i partnerlandene. Individuelle stipendier Den Europæiske Union yder også tilskud uden for de fælleseuropæiske projekter i form af individuelle stipendier til lærere, instruktører, universitetsadministratorer, overordnede ministerielle embedsmænd, uddannelsesplanlæggere og andre uddannelseseksperter fra partnerlande eller Unionen med henblik på besøg, der skal fremme kvaliteten, udviklingen og omstruktureringen af undervisningen og de videregående uddannelser i partnerlandene. 7. 3. Vejledende fordeling af omkostningerne på foranstaltningens elementer Omkostningerne ved de fælleseuropæiske projekter (som repræsenterer ca. 92% af det samlede budget for TEMPUS-aktioner) er fordelt på to kategorier: a) omkostningerne ved strukturforanstaltningerne udgør i gennemsnit 47% af de samlede omkostninger. De omfatter: personaleomkostninger til forvaltning og udvikling af projektet (loftet er sat til 50% af det samlede beløb for foranstaltning 1, dog højst 50 000 ECU pr. ar) udstyr til landene i Central- og Østeuropa diverse omkostninger: rejser, oversættelser, publikationer, intensive kurser osv. generalomkostninger: med et loft på 10% af det samlede beløb b) mobilitetsstipendier til undervisere og studerende. Disse stipendier udgør i gennemsnit 53% af de samlede omkostninger. Man kan gå ud fra, at 85% af dette beløb er beregnet til modtagere i Østlandene med henblik på studie- eller uddannelsesperioder i EU-medlemsstaterne V 7. 4. Vejledende forfaldsplan for bevillingerne År 1 (6) 22% 100% Nationa le budget ter Faglig bistand Å rl (12) 33% År 2 (6) 55% År 2 (12) 67% År 3 (6) 89% År 3 (12) 100% 100% 8. FORHOLDSREGLER MOD SVIG Finanskontrol: Kommissionens rigtighed og den korrekte gennemførelse af budgettet tjenestegrene kontrollerer udgifternes formelle Videnskabelig og teknisk kontrol: foretages af Kommissionens kompetente tjenestegrene efter høring af det Udvalg for Forvaltning af TEMPUS-programmet, der er nedsat ved Rådets afgørelse 9. OPLYSNINGER OM COST/EFFECTIVENESS 9. 1. Specifikke mål Den finansielle støtte, der ydes som led i programmet, er fordelt på tre hovedkategorier (se ligeledes punkt 7. 2): Fælleseuropæiske projekter: Samarbejdsaktioner inden for undervisning og uddannelse, mobilitetsstøtte til personale og studerende og udvikling af universiteternes evne til at gennemføre forbinder universiteter og/eller virksomheder fra modtagerlandene med tilsvarende partnere i EU-landene samarbejdsaktioner, der Strukturforanstaltninger Seminarer, undersøgelser, faglig bistand og stipendier til styrkelse af kapaciteten til at gennemføre: * * en strategisk planlægning og uddannelsesinstitutioner på universitets- eller fakultetsplan institutionelle videregående udvikling den af 2S Individuelle stipendier Individuel mobilitetsstøtte til lærere, instruktører, universitetsadministratorer og andre uddannelseseksperter. Disse besøg kan dække følgende områder: * * * * udvikling af kurser og undervisningsmateriale personaleudvikling, navnlig gennem omskoling og erhvervspraktik undervisningsaktiviteter aktiviteter til støtte af udviklingen af de videregående uddannelser Støtte til europæiske sammenslutninger til finansiering af publikationer og andre informationsforanstaltninger som f. eks. undersøgelser, analyser og kontrol 9. 2. Begrundelse for foranstaltningen Programmet bygger på tanken om ekstern støtte til modtagerlandenes universiteter gennem samarbejde med egnede partnerinstitutioner i Den Europæiske Union og udenfor (G-24) Denne fremgangsmåde tilskynder de deltagende universiteter i Den Europæiske Union til at påtage sig en parallel finansiel forpligtelse, som de ikke ville påtage sig, såfremt TEMPUS-midlerne blev investeret direkte i modtagerlandene. Endvidere bidrager Den Europæiske Unions universiteter med de kontakter og erfaringer og det udstyr, der er nødvendigt for at udvikle undervisningskapaciteten på modtagerlandenes universiteter i overensstemmelse med deres egne akademiske projekter. lang Efter tids manglende kontakt med vestlige universiteter er dette samarbejdsprogram, der skal ændre de videregående uddannelser, meget værdifuldt sådanne ikke for modtagerlandene. De ville ændringsforanstaltninger i den periode, der dækkes af programmet. finansiere kunne selv Endvidere bør der sikres den nødvendige overgang til de centraleuropæiske landes integration i Fællesskabets uddannelsesprogrammer, SOCRATES og LEONARDO. 9. 2. 1. Foranstaltningens pris a) Nationale projekter TEMPUS-budgettet inden for Phare-programmet for landene i Central- og Østeuropa og inden for Tacis-programmet for landene i det tidligere Sovjetunionen vil blive fastsat hvert år af modtagerlandene selv. For så vidt angår TEMPUS/Phare-programmet, kan det forudses, at det samlede beløb vil falde fra år til år i forhold til det nuværende budget. Foranstaltningerne i henhold til TEMPUS-programmet i denne nye periode vil nemlig alene koncentrere sig om de sektorer, der end kræver strukturtilpasninger. Mobilitetsforanstaltningerne vil blive overtaget af Socrates i alle de lande, der kan deltage i dette program. ZG For så vidt angår TEMPUS/Tacis-programmet vil budgettet blive fastsat på grundlag af de ønsker, der fremsættes af de forskellige lande i det tidligere Sovjetunionen, og inden for rammerne af Tacis-budgettets samlede bevillinger. b) Faglig bistand til Kommissionen Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut i Torino yder den faglige bistand til Kommissionen. Instituttets budget skal dække alle operationelle aktiviteter i forbindelse med TEMPUS-programmets gennemførelse (udgifter til publikationer, rejser, møder, seminarer, konferencer osv. ) og vil være genstand for en særlig aftale mellem Kommissionen og instituttet. 9. 2. 2. Afledte virkninger (virkninger ud over de særlige mål) TEMPUS-programmet er i det væsentlige en foranstaltning til udvikling af universitetsuddannelsen. Men programmet har betydelige følgevirkninger, der berører andre former for universitetsaktiviteter. Ikke alene forskningsvirksomheden drager væsentlige fordele af TEMPUS, også udviklingen af nye undervisningsstrukturer og af nye akademiske kvalifikationssystemer og systemer for anerkendelse af kvalifikationer påvirkes. Evalueringen af programmet har ligeledes vist, at det indebærer betydelige fordele for de berørte institutioner i medlemsstaterne, navnlig i forbindelse med moderniseringen af deres egne kursusprogrammer. Den gensidige forståelse mellem partnerlandene og Den Europæiske Union bliver for nye kontakter og klart større, og det skaber et solidt grundlag samarbejdsmuligheder, navnlig i økonomisk henseende. 9. 2. 3. Multiplikatoreffekt (egnethed til at mobilisere andre finansieringskilder) TEMPUS-budgettet kan dække 100% af de involverede projektomkostninger. Men flere faktorer har allerede bidraget til at fremme finansieringen af de fælleseuropæiske projekter, navnlig følgende: universiteterne i Den Europæiske Union kræver i mange tilfælde ikke tilbagebetaling af deres infrastrukturomkostninger og undertiden ikke engang af alle deres personaleomkostninger den høje afvisningsprocent som følge af utilstrækkelige midler har fået universiteterne til at stille forslag om fællesfinansiering, som efter GD XXITs opfattelse viser, hvor meget de involverede institutioner har engageret sig deltagelsen af G-24-landene uden for Den Europæiske Union skaber pr. definition nye finansieringskilder, idet disse lande dækker omkostningerne ved deres deltagelse 100%. ^ 9. 3. Overvågning og evaluering af foranstaltningen 9. 3. 1. Udvalgte resultatindikatorer De resultatindikatorer, der anvendes til evalueringen, er de parametre, der er benyttet ved fastlæggelsen af hvert enkelt fælleseuropæisk projekt. Hertil kommer visse særlige indikatorer, som svarer til de meget forskelligartede forhold, hvorunder de fælleseuropæiske projekter iværksættes i hvert partnerland. 9. 3. 2. Hvordan og hvor hyppigt foretages evalueringen? Den Europæiske Unions institutioner vil i den nærmeste fremtid få forelagt en evalueringsrapport vedrørende TEMPUS I (1990-1994) samt en foreløbig rapport vedrørende TEMPUS II (1994-1995). Endvidere er kontrollen med programmet en komplet og varig proces omfattende kontraktmæssige rapporteringer fra kontrahenternes side, særlige besøg på stedet foretaget af Kommissionen og en række konferencer og seminarer vedrørende særlige spørgsmål i forbindelse med TEMPUS-programmets gennemførelse. 2& ISSN 0254-1459 KOM(96) 198 endelig udg. Le ~**ô- DOKUMENTER DA 16 11 Katalognummer : CB-CO-96-207-DA-C ISBN 92-78-03557-2 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg £3