title: Yhteisön taloudellisten etujen suojaaminen - Petostentorjunta - Vuosikertomus 1995

eurovoc_concepts:
Community budget
EU control
fraud
fraud against the EU
sanction (EU)

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 08. 05. 1996 KOM(96) 173 lopull. YHTEISÖN TALOUDELLISTEN ETUJEN SUOJAAMINEN PETOSTENTORJUNTA VUOSIKERTOMUS 1995 (kommission esittämä) SISÄLLYSLUETTELO Sivu 4 Laaja-alaisen lainsäädännön kehittyminen vuonna 1995 (ensimmäinen pilari ja VI osasto) 7 Esittely ja arviointi Ensimmäistä pilaria koskeva toiminta / Yhteisön oikeudellisen kehyksen parantaminen 1. 2. Asetus yhteisön taloudellisten etujen suojaamisesta Paikan päällä tehtäviä tarkastuksia ja todentamisia koskeva asetusehdotus 7 9 9 11 VI osastoa koskeva toiminta / Kansallisten lainsäädäntöjen yhteensopivuuden parantaminen Yleissopimus 1. Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamista koskevan 2. yleissopimuksen pöytäkirja (toinen muun muassa oikeudellista yhteistyötä koskeva väline) Pöytäkirja virkamiesten lahjonnasta 3. Järjestäytyneen talousrikollisuuden alalla tapahtunut kehitys 12 12 14 16 17 Johdanto /. luku 1. jakso 2. jakso 3. jakso 4. jakso 2. luku Alakohtaisen lainsäädännön huomattava kehitys vuonna 1995 1. jakso 2. jakso 3. jakso 4. jakso Omat varat Maatalous Tulliala Passitusmenettelyt 1. "Tulli 2000" -hanke 2. 3. Huumausaineiden lähtöaineet Keskinäinen hallinnollinen avunanto. 3. luku Muut toimielimet 1. jakso 2. jakso 3. jakso 4. jakso Euroopan parlamentti Neuvosto Tilintarkastustuomioistuin Tuomioistuin 4. luku Jäsenvaltiot 1. jakso: Kansalliset kertomukset yhteisön varojen väärinkäytöstä ja selvitys 209 a artiklan soveltamisesta 1. 2. 3. 4. Menetelmät Selvitys (EY:n perustamissopimuksen 209 a artiklan ensimmäisen kohdan soveltaminen) Selvitys (EY:n perustamissopimuksen 209 a artiklan toisen kohdan soveltaminen) Tutkittavia vaihtoehtoja 19 19 20 22 22 26 26 27 29 29 30 3l 31 33 33 33 34 36 37 5. luku Yhteistyö ja kumppanuus 1. jakso 2. jakso 3. jakso 4. jakso Seminaarit ja virkamies vaihto Petostentorjuntaa koordinoiva neuvoa-antava komitea (COCOLAF) Kumppanuus jäsenvaltioiden kansallisten erikoisyksiköiden kanssa Keskinäinen hallinnollinen avunanto tulliasioissa yhteisön ja kolmansien maiden välillä 6. luku Tutkimukset 1. jakso 2. jakso 3. jakso 4. jakso 5. jakso Teollisuustuotteet Tekstiilituotteet Kalastustuotteet Järjestäytyneesti tehdyt laajat kansainväliset petokset Alkuperään ja suosituimmuussopimuksiin liittyvät petokset 1. 2. 3. Muut maatalousalan petokset Muut rakennepolitiikkaan liittyvät petokset 1. 2. Muut välittömiä menoja koskevat petokset 1. 2. 3. 4. Tutkimusala Energia-ala Euroopan kehitysrahasto (EKR) Ympäristöala/MEDSPA-ohjelma (Italia) Euroopan sosiaalirahasto (ESR) Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR) 7. luku Tilastot ja analyysit 1. jakso 2. jakso 3. jakso 4. jakso 5. jakso Tilanne vuonna 1995 Suuntaukset Passitus Perintä Lainsäädännön arviointi Taulukot 1-13 8. luku Petostentorjuntaan varatut määrärahat 1. jakso Vuoden 1995 talousarvion toteuttaminen 2. jakso Vuoden 1996 määrärahat Taulukot 14-16 Liite Lyhenteet 41 41 43 44 45 46 48 59 59 62 65 66 73 73 74 74 74 75 75 76 11 78 79 80 81 82 97 97 97 104 105 JOHDANTO Vuoden 1995 kuluessa on tapahtunut merkittävää edistystä erityisesti lainsäädännön alalla kahden perustavaa laatua olevan asiakirjan hyväksymisen myötä: toinen niistä koskee valvontatoimia ja hallinnollisia rangaistuksia (horisontaaliset säädökset), toinen yhteisön varojen suojaamiseksi säädettyjä rangaistuksia (yleissopimus). Operatiivisella tasolla komission aloitteesta yhteistyössä kansallisten hallitusten kanssa käynnistetyt tutkimukset ovat osoittaneet yhä selkeämmin, miten arvokkaan panoksen komissio voi tuoda petostentorjunnan alalle. Edistyminen on vuonna 1994 hyväksytyn petostentorjuntastrategian toteuttamisen ansiota. Strategia liittyy pääasiallisesti neljään teemaan, jotka koskevat kenttätyön tehostamista tiedustelutoiminnan hyödyntämistä sekä komission ja jäsenvaltioiden välisen kumppanuuden vahvistamista yhteisön lainsäädännöllisen kehyksen parantamista kansallisten lainsäädäntöjen yhteensoveltuvuuden parantamista ajan tasalla olevan tiukemman kriminalisointipolitiikan käynnistämiseksi. Vuonna 1995 saavutettiin huomattavaa edistystä kaikilla näillä rintamilla. * * Kertomuksen ensimmäisessä osassa käsitellyn yhteisön taloudellisten etujen suojaamisen osalta komission vuonna 1994 esittämät lakialoitteet' johtivat yhtäältä neuvoston antamaan asetukseen, jolla määriteltiin säännönvastaisuuden käsite luotiin havaittujen tarkoitettuja säännönvastaisuuksien poistamiseen ja tällaisen toiminnan estämiseen hallinnollisia seuraamuksia koskeva yhdenmukainen ja tehokas järjestelmä, ja toisaalta sellaisen kansainvälisen yleissopimuksen allekirjoittamiseen, jossa annetaan ensimmäisen kerran yhteinen määritelmä petokselle. ja Näiden asiakirjojen tavoitteena on kehittää yhteisön taloudellisten etujen suojaamista, jota koskeva periaate vahvistetaan EY:n perustamissopimuksen 209 a artiklassa, ja ne vastaavat suuren yleisön monasti ilmaisemaan toivomukseen taistelun aloittamisesta petoksia ja yhteisön varojen tuhlausta vastaan. Ne muodostavat keskeisen oikeusperustan tällä alalla myöhemmin toteutettavien toimien kehittämiselle. Vaikka lainsäädännön alalla on saavutettu huomattavaa edistystä, kokemus on komission mielestä osoittanut, että perustamissopimuksen tarjoamat oikeudelliset keinot ovat heikkoja verrattuna asiaan liittyviin rahavaroihin ja unionin talousarvion edellyttämään suojaan. Tämän vuoksi komissio arvioi, että niitä on tarpeen vahvistaa hallitusten välisessä Eurooppa-neuvoston kokouksissa Cannesissa 26. -27. heinäkuuta 1995 ja Madridissa 15. -16. joulukuuta 1995 korostettiin erityisesti yhteisön taloudellisten etujen suojaamiseen ja yhteisön varoihin kohdistuvien petostentorjuntaan liittyvien teemojen merkitystä. konferenssissa (HVK). Se onkin tehnyt aloitteet, jotka ovat tarpeen tämän kysymyksen kirjaamiseksi maaliskuussa 1996 käynnistyvän HVK:n esityslistalle. Säännönvastaisuuden käsite määritellään horisontaalisissa säädöksissä varsin laajasti. Se käsittää sekä pelkästään erehdyksestä tai epähuomiosta tapahtuneet laiminlyönnit, jotka saattavat vaikuttaa yhteisöjen talousarvioon, että tahalliset vahingonteot, jotka vastaavat paremmin petoksen käsitettä siinä muodossa kuin se on määritelty rikkomuksia koskevassa yleissopimuksessa. Kertomuksen toisessa osassa esitetyt tutkimukset liittyvät tapauksiin, joiden tutkimiseen komissio osallistui. Ne koskevat vain yhteisön kannalta erityisen merkittäviä säännönvastaisuuksia, joiden tahallisuutta ei ole välttämättä vielä voitu osoittaa. Niitä ei sanan rikosoikeudellisessa mielessä. Sama koskee kertomuksen tilasto-osassa esitettyjä tietoja. siis aina voida pitää varsinaisina petostapauksina "Toiminnan jälkeinen" vaihe on aivan yhtä tärkeä. Kertomuksen viimeisissä luvuissa analysoidaan kentältä ja tutkimusten yhteydessä kerättyjä tietoja. Näin pystytään kartoittamaan laajojen petosten kehityssuunnat ja erottamaan ne alat, joihin petokset vaikuttavat eniten. Niiden perusteella voidaan mukauttaa yhteisön kehystä, jossa päätetään rahoitusta koskevasta lainsäädännöstä. Suuret suuntaviivat ovat selkeät: havaittujen petostapausten lukumäärä kasvaa yhä (+/- 15%), mutta niihin liittyvät rahamäärät näyttävät yleisesti vakaantuvan. On huomattava, että puolet kyseisistä määristä liittyy käynnissä oleviin tutkimuksiin, joita komissio suorittaa läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Tällaisten tutkimusten määrä lisääntyy jatkuvasti. Viimeksi mainittuihin tapauksiin liittyvien määrien suuruus onkin osoitus siitä, miten yhteistyössä jäsenvaltioiden erikoisyksikköjen kanssa tehdyillä tarkoilla tutkimuksilla, jotka käynnistetään heti kun syntyy epäilys petoksen olemassaolosta, voidaan havaita petostapauksia, joihin saattaa liittyä jopa rikollisia, menettelytavoiltaan täydellisesti hiottuja verkostoja. On ensisijaisen tärkeää reagoida nopeasti sekä toiminnan että hallinnon ja tuomiovallan tasolla, mikäli halutaan säilyttää mahdollisuus kavallettujen tai kierrettyjen summien takaisinperimiseen. Tilastoin esitettynä vuonna 1995 paljastettujen petosten osuus on jäsenvaltioiden hallinnoimien menojen (maatalouden ja rakennepolitiikan menojen) osalta yhteensä noin 383 miljoonaa ecua, eli 0,6 prosenttia myönnetyistä varoista. Komission yksiköiden hoitamien välittömien menojen osalta (jäsenvaltioissa sijaitsevien edunsaajien kanssa tehdyt sopimukset) petosten osuus on noin 28 miljoonaa ecua eli 0,3 prosenttia suorituksista. Tulojen osalta tehtyjen petosten rahallinen määrä on noin 735 miljoonaa ecua (perinteiset omat varat) eli 3,6 prosenttia vuonna 1995 perityistä varoista. Tämä määrä koostuu enimmäkseen kolmansien maiden ja yhteisön välisen kauppavaihdon yhteydessä kierretyistä tulleista ja veroista. Suurimmat tappiot koituvat jäsenvaltioille. Koska tasapaino on yksi yhteisön talousarvion perusperiaatteista, esimerkiksi kaikki perimättä jääneet tulli- ja maatalousmaksut kompensoidaan lisäämällä jäsenvaltioiden suoria rahoitusosuuksia niin sanotuista neljänsistä varoista, jotka perustuvat jäsenvaltioiden BKTL:oon ja joita kutsutaan myös "tasapainottaviksi varoiksi". Yleisesti voidaan todeta, että sellaisten yhteisön talousarvioon kohdistuvien petosten, jotka on havaittu ja joiden osalta on aloitettu toimet tai joiden tutkiminen on vielä kesken, osuus on alle 1,4 prosenttia yhteisön kokonaistalousarviosta. Jäsenvaltiot ovat toiminnallaan osoittaneet, että paljastamisjärjestelmä toimii; komissio puolestaan on kansallisten erikoisyksiköiden avustuksella osallistunut laajasti yksityiskohtaisten tutkimusten aloittamiseen heti säännönvastaisuutta tai petosta koskevien epäilyjen herättyä. Komissio kehittää edelleen yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa. Se on jäsenvaltioiden myötävaikutuksella sitoutunut laajaan urakkaan, jonka tarkoituksena on yhteisön määrärahojen tehokkaampi hoito. Tämä toimintakokonaisuus, jonka "koodinimenä" on SEM 2000 ("Sound and Efficient Management" - terve ja tehokas varainhoito), käsittää kolme vaihetta. Kaksi ensimmäistä, jotka saatiin päätökseen vuoden 1996 alussa, käsittivät komission osalta sen oman varainhoidon vahvistamista. Viimeinen, käynnissä oleva vaihe tähtää jäsenvaltioiden toteuttaman yhteisön varainhoidon parantamiseen ja johtaa toisaalta suurempaan avoimuuteen ja toisaalta suurempaan turvallisuuteen kaikkien veronmaksajien eduksi. Tämä uusi, samassa yhteistyön hengessä toteutettu harkintavaihe ylittää varsinaisen petostentorjuntatoiminnan rajat. Se tulee joka tapauksessa varmasti vaikuttamaan petosten ehkäisy- ja torjuntapolitiikkaan. Näin ollen tämän kertomuksen 8. luvussa tarkoitettu lainsäädännön arviointi sisältyy täysin SEM 2000 -toimintaan. Tässä yhteydessä jäsenvaltioiden tekemä merkittävä työ laadittaessa kertomuksia kansallisella tasolla toteutetuista toimenpiteistä yhteisön varojen tuhlaamisen ja kavaltamisen estämiseksi ansaitsee erityismaininnan. Komissio suoritti näitä kertomuksia koskevan vertailevan tutkimuksen, josta ongelmat ja yhteisesti käsiteltävät kysymykset laati kyseisten kertomusten pohjalta EY:n käyvät selvästi perustamissopimuksen 209 a artiklassa tarkoitetun "yhteensovittamisperiaatteen" soveltamista koskevan arvion. Vertaileva yhteenveto esiteltiin neuvostolle, joka tarkasteltuaan sitä kehotti toimielimiä ja jäsenvaltioita jatkamaan ponnistelujaan kyseisillä aloilla ja pyrkimään erityisesti yhteisön talouden yhdenvertaisen suojelutason toteuttamiseen kaikkialla yhteisössä. ilmi. Samalla se Lisäksi komissio järjesti vuonna 19952 uudelleen petostentorjuntatoiminnasta vastaavan yksikkönsä (SGAJCLAF: petostentorjuntaa koordinoiva yksikkö) keskittämällä kaiken petostentorjuntaa koskevan toiminnan samalle operatiiviselle, yhteistyössä muiden yksiköiden kanssa toimivalle yksikölle, jotta se voisi toimia mahdollisimman täysipainoisesti ja toimeksiantajaan nähden riippumattomalla tavalla, ja jotta voitaisiin paremmin toteuttaa kokonaisvaltainen, integroitu lähestymistapa, joka on määritelty yhteisön taloudellisten etujen suojaamiseksi. 14 päivänä helmikuuta 1995 tehty päätös. Katso asiakirja SEC(95)249, komission 10. 2. 1995 antama tiedonanto petostentorjunnasta vastaavien komission yksiköiden organisaatiosta. 1. LUKU: LAAJA-ALAISEN LAINSÄÄDÄNNÖN KEHITTYMINEN VUONNA 1995 (ENSIMMÄINEN PILARI JA VI OSASTO) 1. JAKSO: ESITTELY JA ARVIOINTI Yksi vuoden 1995 merkittävimmistä tapauksista oli yhteisön taloudellisten etujen suojaamisen alalla vuonna 1994 aloitetun ja lähtökohdan komission esittämille uusille ehdotuksille muodostavan oikeudellisen toiminnan loppuun saattaminen. Komission ponnistelut ja korkeimman tason osoittama poliittinen tahto tuottivat näin ollen erittäin konkreettisia tuloksia tällä alalla. 3 Komission periaatteena olikin, että yhteisön talouden suojaamiseksi tehtäviin tarkastuksiin ja toimenpiteisiin liittyvien ennaltaehkäisevien menettelyjen lujittamisen lisäksi olisi kehitettävä yhtenäisten hallinnollisten ja rikosoikeudellisten seuraamusten järjestelmä. * Suojelun on säännönvastaisuuksiin kohdistettavat yhteisötason hallinnolliset seuraamukset. varmistettava ensimmäinen ottamalla taso käyttöön Seuraamuksia oli käytössä jo yhteisen maatalouspolitiikan alalla ja niitä koskeva periaate oli unionin koko alueen yhtenäisen suojelun varmistamiseksi ulotettava koskemaan muitakin taloudellisia aloja. Tällainen yhtenäinen suojelu voidaan itse asiassa saavuttaa ainoastaan yhteisön oikeuden avulla. Tämän vuoksi komissio esitti ehdotuksen laaja-alaisesti sovellettavasta yhteisön lainsäädännöstä, jolla luodaan yhteisön hallinnollisten seuraamusten osalta koko unionin talousarvion kattava erityinen yhteinen oikeudellinen kehys. Neuvosto antoi tämän yhteisön oikeudellisen kehyksen muodostavan yhteisön taloudellisten etujen suojaamista koskevan asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/954 18. joulukuuta 1995. Kyseisessä asetuksessa konkretisoituvat ensimmäistä pilaria koskevat komission ensimmäiset oikeudelliset aloitteet. Asetuksessa vahvistetaan siinä luotavan yleisen laaja-alaisen hallinnollinenseuraamusväline oikeuskäytännön mukaisesti suojaamisjärjestelmän avainkeinoista. 5 yhteisön tuomioistuimen etujen kehyksen on Euroopan avulla, yhteisöjen oikeudellisen taloudellisten yhteisön yksi että taloudellisten etujen suojaamiseen Tämän liittyvän asetuksen alustavassa ehdotuksessa, jonka komissio esitti heinäkuussa 1994, määrättiin yhteisön hallinnollisten seuraamusjärjestelmien lisäksi yhteisön toimenpiteitä ja tarkastuksia koskevista yleisistä säännöistä. 6 Neuvosto säilytti tarkoituksenmukaisuussyistä tässä Tältä osin on otettava huomioon, että komission ehdotus (yhteisön taloudellisten etujen suojaamista koskeva sopimus) toimitettiin neuvostolle vuonna 1976. Katso petostentorjuntaa koskeva vuosikertomus vuodelta 1994, asiak. KOM(95)98 lopull. , 1. luvun 6. jakso. EYVL N:o L 312, 23. 12. 1995 Komission yksiköt ovat tiiviissä yhteistoiminnassa jäsenvaltioiden kanssa laatineet vertailevan tutkimuksen tavoista, joilla yhteisön tullikoodeksin soveltamisen säännönvastaisuuksia rangaistaan. Tutkimustulosten meneillään olevasta tarkastelusta ilmenee, onko syytä aloittaa taloudellisten etujen suojaamisen alalla neuvoston asetuksen (EY) N:o 2988/95 mukainen erityinen oikeudellinen toiminta. EYVL N:o C 216, 6. 8. 1994. Katso petostentorjuntaa koskeva vuosikertomus vuodelta 1994, 1. vaiheessa yhteisön hallinnolliset seuraamukset ja yleiset tarkastustoimenpiteet, jotta poliittisia tuloksia saataisiin jo vuoden 1995 ensimmäisellä puoliskolla. "Paikan päällä suoritettavista tarkastuksista ja todentamisista" on säädettävä erillisessä yhteisön oikeudellisessa asiakirjassa. 7 Lukuun ottamatta alv:a, jonka neuvosto poisti asetuksen soveltamisalasta, komission ehdotuksessaan puoltama yleinen ja laaja-alainen lähestymistapa säilytettiin yleisesti ottaen. Asetusta sovelletaan näin ollen kaikkiin menoihin ja perinteisiin omiin varoihin. Kyseinen laaja-alainen menettely ilmentää selkeää ja päättäväistä suuntautumista petostentorjunnan oikeudellisessa menettelyssä sekä merkittävää askelta kohti oikeudellisen kehyksen suurempaa johdonmukaisuutta yhteisön taloudellisten etujen suojaamisen alalla. Se sai lisäksi aikaan sen, että neuvosto pyysi komissiota antamaan ehdotuksia kaikkien yhteisön talousarvion osa-alueiden kattamiseksi yhteisön hallinnollisilla seuraamuksilla. Ensimmäistä kertaa yhteisön oikeudellisessa tekstissä esiintyy säännönvastaisuuden käsitteen laaja määritelmä, jota kaivattiin monta vuotta. Suojelun seuraamuksilla. toinen taso on varmistettava kansallisilla rikosoikeudellisilla Ainoastaan tällaisten luonteeltaan varoittavien ja avoimien seuraamusten avulla voidaan eurooppalaisen oikeuskäytännön sääntöjen mukaisesti taata tehokas, suhteutettu ja varoittava suoja vakavimpia petoksia vastaan. Komissio esitti siis ehdotuksen, rikosoikeudellisten yhteensopimattomuuksien vähentämiseen. 8 Tällainen jokaisen jäsenvaltion luo otollisen maaperän rikosoikeudellisista eroista johtuva ristiriitatilanne kansainvälisten petosten kehittymiselle, laajaa liittyy helposti joihin talousrikollisuutta ja jopa järjestäytynyttä rikollisuutta. jäsenvaltioiden tähtää joka Kansallisten rikoslainsäädäntöjen yhteensopivuuden parantamiseksi neuvosto hyväksyi komission aloitteesta 26. heinäkuuta 1995 yleissopimuksen Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta. 9 Kyseisen yleissopimuksen tavoitteena on yhdenmukaistaa jäsenvaltioiden rikosoikeutta luomalla yhteinen määritelmä petoksen käsitteestä sekä vakavimmista ja yhteisön talousarviolle haitallisimmista säännönvastaisista menettelyistä. Se on unionin tasolla suuri uudistus, sillä yhteisön taloutta vahingoittavista petoksista on tehtävä kansallisella tasolla erityisiä rikoksia, joista voidaan tästedes määrätä rikosoikeudellinen seuraamus kaikissa jäsenvaltioissa. luvun 6. 1 jakso. Katso neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 10 artikla. Kyseiset yhteensopimattomuudet esitettiin tutkimuksessa, jonka eräs tutkijaryhmä toteutti professori Delmas-Martyn johdolla vuonna 1993. K^. petostentorjuntaa koskeva vuosikertomus vuodelta 1993, asiak. KOM(94)94 lopull. EYVL N:o C 316, 27. 11. 1995, s. 48 8 Tätä yleissopimusta ehdottaessaan komissio, ottaakseen huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston, teki aloitteensa tämän pilarin alueella (yhteistyö oikeus- ja sisäasioissa) K. 3 artiklan säännösten perusteella10. Kyseinen lähestymistapa ei kuitenkaan vaikuta yhteisön toimivaltaan eikä estä komissiota toimimasta kolmannen pilarin alueella, mitä Euroopan parlamentti pitää ainoana mahdollisuutena yhteisön talousarvion osalta. Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamista koskeva yleissopimus merkitsee siis määrällisesti ja laadullisesti merkittävää vaihetta toimielinten tasolla toiminnassa. Tätä Eurooppa-neuvoston Cannesin kokouksen toteutetussa päätelmien mukaisesti toteutettavaa ensimmäistä vaihetta seuraa laajempi kehitys1 \ Siitä ilmenevät Euroopan yhteisön taloudellisten etujen suojaamiseen liittyvät erityisongelmat ja näin ollen sillä edistetään tähän unionin tavoitteeseen soveltuvien rikosoikeusalan yhteistyörakenteiden käyttöönottoa. * Näistä kahdesta säädöksestä käydyissä neuvotteluissa korostettiin ongelmia, jotka liittyvät taloudellisten etujen suojaamista EY:n perustamissopimuksen 235 artiklan ja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston perusteella koskevan lainsäädännön hyväksymiseen. Ottaen huomioon EY:n perustamissopimuksen ja Maastrichtin sopimuksessa olevan VI osaston välisen suhteen ongelman aikoo ottaa käyttöön petostentorjuntaan operationaalisemman oikeudellisen perustan taloudellisten etujen suojaamiseksi. asioissa, komissio liittyvissä 2. JAKSO: ENSIMMÄISTÄ PILARIA KOSKEVA TOIMINTA / YHTEISÖN OIKEUDELLISEN KEHYKSEN PARANTAMINEN 1. Asetus yhteisön taloudellisten etujen suojaamisesta Taloudellisten etujen suojaamista koskevan neuvoston asetuksen (EY/Euratom) N:o 2988/95 antaminen merkitsee tärkeää vaihetta komission vuonna 1994 aloittamassa hankkeessa yhteisön oikeudellisen kehyksen parantamiseksi ja sen mukauttamiseksi yhteisön petostentorjuntaa koskevan kokonaisstrategian toteuttamisvaatimuksiin. Seuraamusten kokonaisvaltainen ja laaja-alainen lähestymistapa pääsi lopulta voitolle. heinäkuun komission ehdotuksessaan osalta 1994 puoltama Paikan päällä suoritettavia tarkastuksia ja todentamisia koskevan kysymyksen osalta päätettiin kahdesta pääsuuntauksesta. Yhtäältä vahvistettiin yleisiä velvoitteita jäsenvaltioiden toteuttamien tärkeimpien perinteisten tarkastusten osalta12. Näiden tarkastusten yhdenmukaistaminen samanlaisen tarkastustason varmistamiseksi kaikkialla yhteisössä jätettiin toteutettavaksi yhteisön alakohtaisessa lainsäädännössä tai kansallisessa lainsäädännössä. Toisaalta vahvistettiin komission toteuttamiin tarkastuksiin liittyviä 10 Neuvoston säädösehdotus mainitun yleissopimuksen tekemisestä, julkaistu EYVL:ssä N:o C 216, 6. 8. 1994. Yleissopimuksen johdanto-osan toisessa perustelukappaleessa ilmaistaan asia suoraan: "toisella oikeudellisella säädöksellä" on täydennettävä ensimmäistä säädöstä "Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen rangaistusperusteisen suojan tehokkuuden parantamiseksi". Neuvoston asetuksen (ETY, Euratom) N:o 2988/95 8 artikla. yleisiä sääntöjä13. Erityisemmat säännökset näiden paikan päällä tehtävien tarkastusten ja todentamisten edellytysten vahvistamisesta poistettiin komission alustavasta ehdotuksesta niiden sisällyttämiseksi lisäsäädökseen, jota neuvosto odottaa komissiolta'4. Asetuksen tärkeimpänä saavutuksena on sellaisen oikeudellisen kehyksen laatiminen, jossa määrätään yleiset edellytykset yhteisön hallinnollisille seuraamuksille, joita voidaan soveltaa yhdenmukaisesti koko Euroopan unionin alueella ja mahdollisesti kaikilla niillä yhteisön politiikan aloilla, joilla seuraamuksia tarvitaan ja joilla on olemassa niitä koskeva oikeudellinen perusta. Tämä asetus noudattaa täysin maatalouspolitiikan hallinnollisten seuraamusten alaa koskevaa komission lähestymistapaa, jonka Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen jatkuva oikeuskäytäntö on vahvistanut, erityisesti vuosina 199215 ja 199516. Tämän yhteisön säännöstöä noudattavan perussuuntauksen vahvistamisesta keskusteltiin neuvostossa erityisen intensiivisesti korkeimmalla poliittisella tasolla ennen kuin se lopulta saavutti jäsenvaltioiden yksimielisen hyväksynnän. Tämä tulos antaa komissiolle oikeuden jatkaa kyseistä politiikkaa maatalouden alalla ja laajentaa yhteisön hallinnollisia seuraamuksia muille aloille. Asetuksessa vahvistetaan yhteisen maatalouspolitiikan alalla olemassa olevan seuraamus järjestelmän erityinen tehokkuus ja luodaan dynamiikkaa, joka johti neuvoston vaatimaan yhteisön hallinnollisten seuraamusten käyttöönottoa maatalouden lisäksi muillakin aloilla. Käytännössä tämä asetus on ensimmäinen yhteisön oikeuden säädös, jossa on laaja määritelmä yhteisön taloudellisten säännösten asianmukaista soveltamista haittaavasta toiminnasta. Siihen on lisätty oikeuksien väärinkäytön käsite sekä kuvaus sovellettavista toimenpiteistä ja seuraamuksista ja niistä henkilöistä, joita voidaan pitää vastuullisina. Näitä osatekijöitä sovelletaan kaikkiin yhteisön talousarvion osa-alueisiin. Oikeuksien väärinkäytön käsite täyttää suuren aukon yhteisön oikeudessa. Yhteisön lainsäädännön tavoitteiden vastaisten toimien toteuttamisesta vastuussa olevilta voidaan evätä mahdollisia avustuksia taikka verovapautuksia tai tullihelpotuksia. Asetuksessa säädetään yhteisön seuraamusten soveltamista koskeva neljän vuoden määräaika. Se muodostaa kompromissin yhteisön varojen tehokkaan suojelun ja oikeusturvaperiaatteen välillä. Tämän määräajan soveltaminen ei vaikuta yhteisön tuloja ja menoja koskevan varainhoidon säännöksiin, sillä se koskee ainoastaan seuraamuksen soveltamista eikä perittäviä saatavia. Asetuksen toinen keskeinen tekijä on seuraamusluettelo, joka sisältää sakot, muut rahalliset seuraamukset ja muut seuraamuslajit, joita komissio on perinteisesti käyttänyt. Edellä mainitun asetuksen 9 artikla. Edellä mainitun asetuksen 10 artikla. Yhteisöjen tuomioistuimen asiassa 240/90, Saksan liittotasavalta vastaan Euroopan yhteisöjen komissio, 27. 10. 1992 antama tuomio. Yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C 104/94, "Cereal Italia Sri", 12. 10. 1995 antama tuomio. 10 Kansallisten rikosoikeudellisten menettelyjen ja yhteisön hallintomenettelyjen välistä suhdetta tarkennetaan. On löydetty tasapainoinen ja suhteellisuusperiaatetta noudattava ratkaisu. Asetuksessa ei kajota yhteisön oikeuden ensisijaisuuden periaatteeseen ja samalla siinä varmistetaan, että sekä yhteisön oikeuden että kansallisen rikosoikeuden perusteella sovellettavissa rahallisissa seuraamuksissa otetaan huomioon kohtuullisuuden periaate. Yhteisön säännöstöä noudatetaan siten, että maatalousalan hallinnolliset rahalliset lykkäämismenettelyistä. Muilla aloilla seuraamukset on lykkäämismenettelyjä käytetään ainoastaan oikeudellisten menettelyjen aikana eikä niitä käytetähallintoviranomaistenkäynnistämienmenettelyjenaikanakansallistenseuraamusten tai ratkaisujen soveltamiseksi. tarkoituksella poistettu Eurooppa-neuvoston asettamien määräaikojen vuoksi vuoden 1995 alussa tehtiin paljon töitä samalla kun parlamentti tarkasteli ehdotustekstiä ja esitti tarkistusehdotuksia toimielinten välisissä neuvotteluissa. Euroopan parlamentti antoi lausuntonsa komission ehdotuksesta 15. maaliskuuta 199517. Hallinnollisten seuraamusten ja rikosoikeuden välisen yhteyden sekä komission paikan päällä toteuttamia tarkastuksia ja todentamisia koskevien erityissäännösten merkityksen huomioon ottaen puheenjohtajisto katsoi velvollisuudekseen viimeistellä sopimuksensa 29. kesäkuuta 1995 yhteisen suuntauksen mukaisesti, joka sisälsi tietyn määrän muutoksia suhteessa alkuperäiseen ehdotukseen ja mahdollisti parlamentin kuulemisen uudelleen. Parlamentti esitti näin ollen uudelleen mielipiteensä neuvottelujen perusteella laaditusta tekstistä ja antoi uuden lausunnon18. Neuvosto antoi lopulta asetuksen 18. joulukuuta 1995 neuvoteltuaan parlamentin tekemistä tarkistuksista. Erityisesti budjettivaliokunnan ilmaistujen poliittisten kantojen vuoksi neuvosto ei hyväksynyt parlamentin tarkistuksia. Komissio otti puolestaan tarkasteltaviksi osan tarkistuksista. Ne ovat mukana komission uudessa tarkastuksia koskevassa ehdotuksessa. työryhmässä tilapäisessä 2. Paikan päällä tehtäviä tarkastuksia ja todentamisia koskeva asetusehdotus Komissio esitti ehdotuksensa19 vastauksena neuvoston pyyntöön esittää erillinen asetusluonnos paikan päällä tehtäviä tarkastuksia ja todentamisia koskevan kysymyksen osalta. Komissio ei kannattanut vaihtoehtoa, jossa yhdenmukaistetaan tai muutetaan nykyisin jokaiseen yhteisön alakohtaiseen tarkastajien toimivaltaa koskevia säännöksiä. Se piti parempana laaja-alaista lähestymistapaa, jossa suuntaudutaan tiiviimmin petostentorjuntaan ja säännönvastaisuuksien paljastamiseen ja jätetään hallinnollisia tarkastuksia ja todentamisia koskeva alakohtainen yhteisön säännöstö ennalleen. lainsäädäntöön sisältyviä komission Ehdotuksessa määritetään selvästi paikan päällä tehtävän tarkastuksen käsite ja kohde. Siinä esitetään komission tarkastajien toimivaltaa ja velvollisuuksia koskevat säännöt Euroopan parlamentin päätöslauselma, annettu 15. 3. 1995, EYVL N:o C 89, 10. 4. 1995. Euroopan parlamentin päätöslauselma, annettu 30. 11. 1995, EYVL N:o C 339, 18. 12. 1995. Ehdotus annettu 20. joulukuuta 1995, asiak. KOM(95) 690 lopull. 11 näiden toteuttaessa tarkastuksia paikan päällä ja pyritään lisäämään komission tarkastajien tekemien havaintojen oikeudellista arvoa. Asetus muodostaa oikeudellisen perustan petostentorjuntaa koskeville tarkastuksille. Kyse ei siis ole komission yksiköiden toteuttamista tarkastuksista, joilla varmistetaan, että jäsenvaltioiden viranomaiset soveltavat yhteisön lainsäädäntöä asianmukaisesti. Jos kyseinen asetus annetaan, se helpottaa huomattavasti petostentorjuntaan liittyvien erityistutkimusten aloittamista ja toteuttamista. Asetus on erityisen merkittävä monimutkaisten tai kansainvälisten laajojen petosten osalta, joissa yhden jäsenvaltion toimintamahdollisuudet ovat rajoitetut. Komission tavoite jäsenvaltioiden kanssa petostentorjunnan alalla toteutettavasta tiiviistä yhteistoiminnasta on uuden laaja-alaisen lähestymistavan kulmakivi, joka perustuu komission ja jäsenvaltioiden väliseen täysimääräiseen yhteistyöhön paikan päällä tehtävien tarkastusten ja todentamisten yhteydessä. Kyseinen asetus on siis tarpeellinen täydennys, jotta nykyisiä käytäntöjä voidaan selkeästi, yhdenmukaisesti ja tehokkaasti järkiperäistää petostentorjuntatoimintaa koskevien komission yksiköiden paikan päällä toteuttamien tarkastusten ja todentamisten loppuunsaattamiseksi. Kyseinen asetus antaa konkreettisemman muodon jäsenvaltioiden ja komission väliselle yhteistoiminnalle petostentorjunnan alalla. Asetuksen tavoitteena onkin toteuttaa EY. n perustamissopimuksen 209 a artiklan toisessa alakohdassa ilmaistu päämäärä avusta, jota komissio antaa jäsenvaltioille yhteisön taloudellisten etujen suojaamiseksi20. Asetus ilmentää myös merkittävää kehitystä petostentorjuntatutkimusten menettelytapojen määrittelyssä. Sen tavoitteena on noudattaa Madridissa 15. ja 16. joulukuuta 1995 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston vaatimusta siitä, että asetusluonnos hyväksyttäisiin mahdollisimman nopeasti, ennen vuoden 1996 kesäkuuta. 3. JAKSO: VI OSASTOA KOSKEVA TOIMINTA/KANSALLISTEN LAINSÄÄDÄNTÖJEN YHTEENSOPIVUUDEN PARANTAMINEN 1. Yleissopimus Komissio esitti vuonna 1994 hyväksytyn petostentorjuntaa koskevan uuden toimintasuunnitelmansa perusteella myös ehdotuksen neuvoston säädökseksi21, jossa laaditaan yleissopimus taloudellisten etujen suojaamiseen liittyvistä rikosoikeudellisista näkökohdista ja joka perustuu Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston K. 3 artiklan 2 kohtaan. Euroopan parlamentti suositteli, että yhteisön talousarvion suojaamista lähestytään ensimmäisen pilarin kautta. Kumoamatta tätä analyysiä muilta osin komissio oli kuitenkin sitä mieltä, että tarkoituksenmukaisuuden ja ehdotettujen toimenpiteiden laajuuden takia olisi parempi lähestyä sitä VI osaston kautta ja turvautua kansallisille hallintovirkamiehille 20 21 Katso myös 4. luvun ainoan jakson 3. kohta, sivu 36. EYVL N:o C 216, 6. 8. 1994 12 (oikeusministerit) yhä tutumpiin hallitustenvälisiin menettelyihin, sillä nämä alkavat tiedostaa paremmin yhteisön taloudellisten etujen suojaamiseen liittyviä kysymyksiä sekä jäsenvaltioiden ja toimielinten asiaa koskevia velvollisuuksia. Näin ollen komissio edisti omalta osaltaan Maastrichtin sopimuksessa olevien uusien säännösten käyttöä antamatta kuitenkaan vaikutelmaa yhteisön pilarin riittämättömyydestä. Neuvoston 1 päivänä joulukuuta 1994 antamassa päätöslauselmassa tarkennetaan merkittävimpiä seikkoja22, jotka on otettava huomioon yhteisön taloudellisten etujen suojaamiseksi tarkoitetun kansallisen rikoslainsäädännön säätämiseksi mahdollisimman pian. Neuvottelijoiden VI osaston yhteydessä kohtaamien vaikeuksien vuoksi 9. ja 10. maaliskuuta 1995 kokoontunut neuvosto päätti ensinnäkin rajoittaa kehiteltävän lainsäädännön soveltamisalaa siten, että se koskee ainoastaan petoksen määritelmää, yritysjohtajien rikosoikeudellista vastuuta, seuraamuksia ja alueellista toimivaltaa. Tästä syystä Cannesissa kesäkuussa 1995 kokoontunut Eurooppa-neuvosto pystyi pääsemään sopimukseen ja allekirjoittamaan 26. heinäkuuta 1995 säädöksen Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamista koskevan yleissopimuksen tekemisestä. Tämä säädös tarvitsi täydentävän asiakirjan, joka olisi saatava aikaan mahdollisimman pian23. Neuvoston hyväksymä yleissopimus ei siis sisällä kaikkia komission ehdotuksessa olleita näkökohtia24. Se on kuitenkin merkittävä välivaihe yhdenmukaisen suojelutason varmistamiseksi kaikkialla yhteisössä Madridin Eurooppa-neuvoston esittämän toivomuksen mukaisesti. Yhteisen määritelmän hyväksyminen petokselle ja jäsenvaltioiden velvoite sisällyttää tämä määritelmä omaan rikoslainsäädäntöönsä merkitsevät ratkaisevaa edistymistä yhdenmukaisen suojelutavoitteen saavuttamiseksi kaikkialla yhteisössä. Yleissopimus on merkittävä edistysaskel yhteisön taloudellisten etujen suojaamisessa sikäli että kaikkien jäsenvaltioiden on tästedes kriminalisoitava petos. Yleissopimus merkitsee erityisalalla huomattavaa kehitystä kohti jäsenvaltioiden rikoslainsäädäntöjen lähentymistä, mikä on asianmukainen ratkaisu talousrikollisuusongelmille, erityisesti kansainvälisten petosten tapauksessa. Tärkein ja epäilemättä huomattavin edistysaskel on petoksen käsitteen määritelmä, joka kattaa yhteisön talousarvion tulot ja menot. Komission kannattama erityisrikkomuksen periaate ei lopulta tullut valituksi. Yleissopimuksessa määrätään menettelystä, jonka mukaan tästä määritelmästä voidaan johtaa uusia rikkomuksia. Ne voivat olla erityisrikkomuksia ja nimenomaisesti yleiseen petosrikokseen. Lisäksi yleissopimuksessa velvoitetaan jäsenvaltiot säätämään vakaville, yli 50 000 ecua ylittäville petoksille vapausrangaistuksia, joihin voi liittyä rikoksen tekijän luovuttaminen. rikkomukset voidaan sisällyttää erityisesti tai kyseiset 22 23 24 EYVL N:o 355, 14. 12. 1994, katso petostentorjuntaa koskeva vuosikertomus vuodelta 1994, 1. luvun 6. 2 jakso ja 2. luvun 3. jakso (erityisesti oikeudellinen yhteistyö, rahanpesu, oikeushenkilöiden vastuu, lahjonta). Asiaa käsitellään tämän jakson 2. kohdassa tarkoitetussa pöytäkirjassa, katso myös yleissopimuksen tekemistä koskevan neuvoston säädöksen toinen johdantokappale (EYVL N:o C 316, 27. 11. 1995, s. 48). Katso petostentorjuntaa koskeva kertomus vuodelta 1994, 1. luvun 6. 2 jakso. 13 Yleissopimuksessa vahvistetaan myös yritysjohtajien rikosoikeudellista vastuuta koskeva periaate, vaikka se onkin yhdenmukainen kansallisessa lainsäädännössä määriteltyjen taloudellisten etujen suojaamista koskevan periaatteiden kanssa, ja vahvistetaan oikeudellisen yhteistyön perusperiaatteet, mukaan syytteiden keskittämisestä ja periaate syyttämisestä tai luovuttamisesta ("aut dedere aut judicare"). lukien periaate Yleissopimuksessa määrätään lisäksi yhteisöjen tuomioistuimen toimivallasta Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K. 3 artiklan 2 kohdan c alakohdassa määrättyjen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti. Jäsenvaltioiden noudattama erittäin pelkistetty lähestymistapa ei vastaa komission alustavaa ehdotusta. Kyseinen lähestymistapa ei anna yhteisöjen tuomioistuimelle mahdollisuutta tehdä päätöksiä kaikista yhteisön talousarvioon liittyvistä tulkintakysymyksistä, joita yleissopimus epäilemättä saa aikaan. Komissio arvioi, että tilanne on ehdottomasti korjattava lisäämällä yhteisöjen tuomioistuimen toimivaltaa. Yleissopimuksessa määrätään myös yksityiskohtaisesta menettelystä siinä jäsenvaltioille asetettujen velvoitteiden saattamiseksi osaksi kansallista rikoslainsäädäntöä sekä jäsenvaltioiden velvollisuudesta tiedottaa tästä komissiolle. Komissio valvoo ja arvioi yleissopimuksen osaksi kansallista rikoslainsäädäntöä saattamista koskevia menettelyjä25 laatiakseen neuvostolle kertomuksia asiassa saavutetusta kehittymisestä. Jollei yleissopimusta ratifioida ja saateta osaksi kansallista lainsäädäntöä pikaisesti, saavutettu kehitys menettää merkityksensä, ja valtionpäämiesten kesken solmitun sopimuksen muuttuessa kuolleeksi kirjaimeksi VI osastossa mainitut välineet menettävät tehonsa. 2. yhteisöjen Euroopan koskevan yleissopimuksen pöytäkirja (toinen muun muassa oikeudellista yhteistyötä koskeva väline) taloudellisten suojaamista etujen Komission 20. joulukuuta 1995 esittämä ehdotus Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamista koskevan yleissopimuksen pöytäkirjaksi26 on yksi vuonna 1996 neuvostossa käsiteltävinä olevista komission aloitteista. Pöytäkirja oli komission vastaus Madridissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston pyyntöön yleissopimuksen täydentämisestä. Kyseinen vaatimus sisältyi jo kyseisen yleissopimuksen tekemistä koskevaan neuvoston säädökseen. toistetaan Komission ehdotuksessa tietyt komission kesäkuussa 1994 esittämään ehdotukseen sisältyneet näkökohdat, joita ei neuvoston vahvistamaan aikatauluun liittyvien poliittisten syiden vuoksi otettu mukaan 26. heinäkuuta 1995 allekirjoitettuun yleissopimukseen. Näin ollen pöytäkirjaehdotuksen tavoitteena on antaa oikeudellista yhteistyötä ja yhteistutkimusten toteuttamista koskevia sääntöjä monikansallisten tai maiden rajat ylittävien petosten tapauksessa, jotta yleissopimukseen sisältyvää syytösten keskittämistä koskevaa periaatetta noudatettaisiin käytännössä. Ehdotus pyrkii myös vastaamaan neuvoston 1. joulukuuta 1994 antamaan päätöslauselmaan, jossa käsiteltiin erityisesti rahanpesua27 ja oikeushenkilöiden vastuuta. 25 26 27 Tämä tehtävä sisältyy vuoden 1996 komission petostentorjuntaa koskevaan toimintaohjelmaan (KOM(95) 690 lopull. ) KOM (95) 693 lopull. Asiakirja julkaistu EYVL:ssä N:o C 83, 20. 3. 1996. Katso petostentorjuntaa koskeva vuosikertomus vuodelta 1994, 1. luvun 6. 3. 2 jakso. 14 Koska yleissopimuksen täydentämiseen tarkoitetun oikeudellisen asiakirjan luonnetta ei ole täsmennetty, komissio päätti laatia pöytäkirjan. Oikeudelliselta kannalta pöytäkirjalla on sama arvo ja sitovuus kuin yleissopimuksella, sillä pöytäkirja hyväksytään noudattaen samoja menettelysääntöjä, eli niitä, joista määrätään Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osastossa, ja erityisesti kansallisten parlamenttien ratifioinnin perusteella. Asiasisällöltään pöytäkirja täydentää merkittävästi yleissopimusta: (oikeushenkilöiden vastuu aineellisoikeudellisten näkökohtien osalta ja asianmukaiset seuraamukset, yhteisön talousarvioon kohdistuvista petoksista saadun tuoton rikollisen alkuperän häivyttämisen määrittely ja saattaminen rangaistavaksi); prosessioikeudellisten näkökohtien osalta, joiden tavoitteena on tehostaa kansallisia oikeusmenettelyjä syytteiden keskittäminen ja yhteisen syyterekisterin luominen). (oikeudellinen yhteistyö, unionin tasolla Oikeushenkilöiden rikosvastuu on perustavanlaatuinen kysymys, jonka ongelmallisuuden komissio tunnustaa. Kyseinen periaate ei kuulu kaikkien jäsenvaltioiden oikeussääntöön, vaikka suurimmassa osassa niitä tämä vastuu tunnustetaan toisessa muodossa. Kyse on merkittävästä oikeudellisesta uudistuksesta, jonka tarkoituksena on varmistaa, että sellaiset yritykset tai muut yhteisöt, jotka hyötyvät yhteisön taloudellisiin etuihin liittyvistä petoksista, voidaan saattaa syytteeseen. Tämä periaate mahdollistaa sen, että petoksen oikeudelliset seuraamukset eivät kohdistu ainoastaan alempiin toimihenkilöihin tai pelkästään johtohenkilöihin yhtiön tai yrityksen jatkaessa toimintaansa ilman rangaistusta toimista, jotka voitiin toteuttaa sen rakenneorganisaation ansiosta ja joista se hyötyi lainvastaisesti. Pöytäkirjassa velvoitetaan lisäksi jäsenvaltiot kriminalisoimaan petoksen avulla saadun tuoton rikollisen alkuperän häivyttäminen. Tämän alan keskeiset määräykset koskevat oikeudellisella ja prosessuaalisella tasolla toteutettavaa yhteistyötä. Itse asiassa kansallisten tutkimusyksiköiden kokemus ja asiaa koskevien olemassa olevien lakien selkeä riittämättömyys28 lainsäädännöllisiin toimenpiteisiin, jotta lainsäädännöllä pystyttäisiin vastaamaan nykyisiin haasteisiin (unionin talousarvion erityisluonne, talousrikollisuuden lisääntyminen jne. ). turvautua viipymättä ilmentävät tarvetta Oikeudellisen yhteistyön osalta yleissopimuksessa vahvistettiin ainoastaan muutamia periaatteita, joita on nyt täydennetty yksityiskohtaisemmilla säännöillä. Kansainvälisten tai monimutkaisten, toisiinsa liittyvien petosten tapauksessa määrätään syytteiden keskittämisestä, jolloin ensisijainen tuomiovalta annetaan objektiivisten perusteiden mukaisesti tärkeimmälle viranomaiselle. Keskinäistä avunantoa ja oikeudellista yhteistyötä koskevat keskinäisiin yhteydenottoihin ja suoriin avunpyyntöihin, mikä yksinkertaistaa huomattavasti käsittelyä oikeusviranomaisille mahdollisuuden säännöt antavat 28 Useissa EY:n perustamissopimuksen 209 a artiklan soveltamistilannetta koskevissa kansallisissa kertomuksissa (katso 4. luvun ainoa jakso, sivu 33) on mainittu tehokkaan oikeudellisen yhteistyön tarve, sillä nykyiset säädökset nojautuvat yhä 50-luvulta peräisin olevaan kansainväliseen lainsäädäntöön, jolloin Euroopalla ei ollut vielä käytettävissään menettelyjä eikä yhteisiä varoja ja jolloin talousrikollisuus oli vasta yksilö- tai rikosliigakohtainen ilmiö eikä toisin kuin nykyisin perustunut järjestyneisiin verkostoihin, jotka voivat ulospäin vaikuttaa lainmukaisilta. 15 ja vastaa EY:n perustamissopimuksen 209 a artiklan toisen alakohdan määräystä. Pöytäkirjassa annetaan lisäksi, toisin kuin yleissopimuksessa, yhteisöjen tuomioistuimelle oikeus antaa tulkintaseikkoja koskevia ennakkoratkaisuja. Koska yleissopimuksen tekemistä koskevassa neuvoston säädöksessä oli vaadittu italialainen yleissopimusta puheenjohtajisto piti kyseisen pöytäkirjan laatimista vuoden 1996 ensimmäisen puoliskon ensisijaisena tavoitteena. Komissio tekee parhaansa edistääkseen tulosten saavuttamista, kun asiaa käsitellään neuvoston erikoiselimissä. täydennettävän mahdollisimman neuvoston pian, 3. Pöytäkirja virkamiesten lahjonnasta Lahjonta oli yksi neuvoston 1. joulukuuta 1994 antamaan päätöslauselmaan sisältyvistä seikoista. Komission laatima sopimusluonnos toimitettiin 10. elokuuta 1976 neuvostolle, mutta neuvotteluja ei ole koskaan aloitettu. Koska neuvoston espanjalainen puheenjohtajisto esitti oman ehdotuksensa jo kesäkuussa 199529, komissio pidättäytyi esittämästä omaa lahjontaa koskevaa ehdotustaan kyseisen alan ehdotusten ja toimien moninaisuuden välttämiseksi. Se katsoi tässä vaiheessa parhaaksi pitää sopimusluonnoksensa ja osallistua yksiköidensä tekemien tutkimusten perusteella aktiivisesti neuvoston valmistelutoimiin. Tarkoituksena oli varmistaa, että taloudellisten etujen suojelua koskeva lahjontaongelma otetaan asianmukaisesti huomioon; asiakirja ei saa rajoittua ainoastaan yhteisön virkamiesten lahjontaan, joka on ilmiö muiden joukossa, vaan sen pitää kattaa myös kansallisten virkamiesten lahjonta. Neuvoston toteuttaman toiminnan ansiosta Madridissa 15. ja 16. joulukuuta 1995 sen kokoontunut Eurooppa-neuvosto päätöslauselmista. Tämä on selvä edistysaskel. Asiakirjan keskeisenä päämääränä on täyttää kriminalisoinnissa olevat aukot yhteisön taloudellisten etujen suojaamiseen liittyvän sellaisen aktiivisen tai passiivisen luonteeltaan kansainvälistä ja voi kohdistua yhtä hyvin yhteisön kuin jäsenvaltioiden virkamiehiin. lahjonnan osalta, joka on usein saavutti yksimielisyyden, ilmenee joka Pöytäkirjan tavoitteena on jäsenvaltioiden sisäisen lainsäädännön puutteiden korjaaminen saattamalla sekä toisen jäsenvaltion virkamiehet että Euroopan yhteisöjen virkamiehet samanlaiseen rikosoikeudelliseen asemaan jäsenvaltioiden oikeudessa noudattaen kuitenkin Euroopan yhteisöjen erioikeuksia ja vapauksia koskevassa pöytäkirjassa määrättyjä vapauksia. Tämä periaate sisältyi jo vuoden 1976 sopimusluonnosehdotukseen, josta nykyinen neuvoston ehdotuksessa esiintyvä "eurooppalaisen virkamiehen" määritelmä on lainattu pienin mukautuksin. Pöytäkirjassa määrätään sekä aktiivisen että passiivisen lahjonnan kriminalisoimisesta, jonka tavoitteena on lähentää toisiinsa eri jäsenvaltioissa esiintyviä erilaisia käsitteitä. Yhteisön toimielinten jäsenet rinnastetaan näiden kansallisessa politiikassa vastaavalla tasolla toimiviin kollegoihin eikä virkamiehiin, kuten eräiden jäsenvaltioiden rikoslaeissa säädetään. 29 Tältä osin on otettava huomioon myös Espanjan sitoutuminen tähän keskeisenä pidettyyn kysymykseen. 16 On huomattava, että jäsenvaltio on toimivaltainen sellaisten lahjontarikosten osalta, joihin sen alueella sijaitsevassa yhteisön toimielimessä työskentelevät eurooppalaiset virkamiehet ovat syyllistyneet. Yhteisöjen yleissopimusta koskevaa pelkistettyä suuntausta. tuomioistuimen toimivaltaa koskevat säännöt noudattavat neuvoston Pöytäkirjan hyväksyntä on odotettavissa vuoden 1996 ensimmäisen puoliskon aikana sen jälkeen kun on saatettu päätökseen Euroopan parlamentin kuuleminen, jonka Espanjan puheenjohtajisto käynnisti joulukuussa 1995 Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K. 6 artiklan määräyksen mukaisesti, jonka mukaan on tarpeen kuulla Euroopan parlamenttia neuvoston toimintaa koskevista VI osaston kattamista periaatteellisista näkökohdista. 4. JAKSO: JÄRJESTÄYTYNEEN TALOUSRIKOLLISUUDEN ALALLA TAPAHTUNUT KEHITYS Allekirjoittaessaan 26. heinäkuuta 1995 yleissopimuksen Euroopan yhteisön taloudellisten etujen suojaamisesta neuvosto korosti erityisesti, että aloitteen tarkoituksena on torjua järjestäytyneitä rikollisverkkoja, jotka ovat usein yhteisön tuloihin ja menoihin kohdistuvien monikansallisten tai rajat ylittävien petosten taustalla. Tämä lähestymistapa on vastaveto kentällä vallitsevaan karuun todellisuuteen ja vastaa komission ja kansallisten erikoisyksiköiden toteuttamista tutkimuksista saatua tietoa30. Myös useilla jäsenvaltioilla on samanlaisia kokemuksia. Jäsenvaltioiden toimittamat kansalliset kertomukset osoittivat, että neuvoston pyytämän EY:n perustamissopimuksen 209 a artiklan soveltamista koskevan selvityksen yhteydessä tietyt kansalliset (muun muassa Ranskan, Tanskan erityisviranomaiset olivat havainneet järjestäytyneiden rikollisverkkojen osallistuvan yhteisön talousarvioon kohdistuvien petollisten toimien järjestämiseen31. Italian) ja Perusasiat ovat selkeitä: järjestäytynyt rikollisuus on muuttunut kansainväliseksi; se on uhka yhtäältä jäsenvaltioiden turvallisuudelle ja toisaalta yhteisten etujen suojaamiselle. Sitä ei voida rajoittaa petosten torjunnasta vastaavien kansallisten viranomaisten yksittäisellä toiminnalla. Lisäksi rikollisverkot käyttävät taitavasti hyväkseen rangaistusten epäyhtenäisyyttä ja jäsenvaltioiden rikosoikeudellisten keinojen yhteensopimattomuutta. Yhteistä etua ja taloudellisia etuja ei siis suojella ainoastaan lähentämällä jäsenvaltioiden rikoslainsäädäntöjä yhteisöön kohdistuvien rikollisten tekojen saattamiseksi yhteisen rangaistuskäytännön alaiseksi, vaan etenkin ottamalla käyttöön jäsenvaltioiden välistä oikeudellista yhteistyötä edistäviä oikeudellisia välineitä, joiden tarkoituksena on luopua totutusta oikeudellisesta omavaraisuudesta ja asettaa etusijalle yhteisvastuullisuus yhteisön tasolla, jotta päästäisiin yhdenvertaiseen suojelutasoon ja yhtenäisiin rangaistuksiin32. 30 31 32 Katso etenkin petostentorjuntaa koskeva vuosikertomus vuodelta 1994, 5. luvun kansainvälisiä petoksia käsittelevä 1. jakso. Jäsenvaltiot ovat lisäksi antaneet neuvostolle tietoja, jotka ovat olleet perustana järjestäytynyttä rikollisuutta Euroopan unionissa vuonna 1994 käsittelevälle kertomukselle. Puheenjohtajamaa Italia on sitoutunut tämän kertomuksen päälinjauksia koskevien keskustelujen perusteella jatkamaan aktiivisesti työtä tällä alalla ja jättämään seuraavan, vuoden 1995 talousrikollisuutta käsittelevän kertomuksen. Katso erityisesti edellä mainitussa vuoden 1994 kertomuksessa kuvatun lihan kierrättämistä 17 Jäsenvaltioiden käytettävissä olevat keinot tehdä oikeudellista yhteistyötä maiden rajat ylittävässä talousrikollisuudessa eivät enää sovellu nykyaikaan. Talousrikollisuus on laajasti kansainvälistynyt, koska olosuhteet ovat sille suotuisat. Jo tunnistettujen rikollisverkkojen purkamiseksi tarvittavien todisteiden kerääminen on vaikeaa ja vie aikaa sekä tasolla niin yhteistyön kuin yhteensovittamisenkin osalta. edellyttää asiaan puuttumista yhteisön Toisaalta rikollisjärjestöillä on käytettävissään usein huomattavia varoja. Ne käyttävät taloudellista valtaansa lahjontatarkoituksiin voidakseen kiertää kansainvälisiä oikeudellisia mekanismeja. Tämä pätee etenkin yhteisön passitukseen, jota koskevaa lainsäädäntöä olisi vahvistettava, varsinkin arkojen tuotteiden osalta33, jotta merkittävän osan perinteisistä omista varoista34 muodostavien tullien ja maksujen kiertäminen vältettäisiin. Tämä vaikuttaa huomattavasti myös kansallisiin talousarvioihin. Näistä petoksista on tiettyyn rajaan asti vain vähän riskejä niiden tekijöille, koska rikollisorganisaatio on rakennettu tarkasti niin, että taloudellinen hyöty ei ole missään suhteessa niihin oikeudellisiin rangaistuksiin, joita siitä voitaisiin langettaa. Neuvokkaat rikolliset käyttivät ja käyttävät edelleenkin kehittyneitä menetelmiä, joiden avulla he voivat välttää kaikki syytteet usein vielä niin, että kaikki näyttää lailliselta. Eräs yleinen keino on käyttää lievempiä rangaistuksia soveltavilla alueilla sijaitsevia bulvaaniyhtiöitä. Talous- ja rahoitusjärjestelmät on nykyään mukautettu kansainvälisen kauppavaihdon nopeus- ja tehokkuusvaatimusten mukaisiksi35. Tämä joustavuus on tietenkin tarpeen, mutta kun sääntöjä kierretään rikollisessa tarkoituksessa, myös vastatoimien on oltava yhtä nopeita ja tehokkaita. Taloudellisten etujen suojaamisen tavoitteita ei voida saavuttaa käyttämällä välineitä, jotka ovat peräisin 50-luvulta, jolloin Eurooppa ei rakentunut yhtenäisellä talousarviolla rahoitettavaan yhteiseen politiikkaan36 ja jolloin kauppa ja rahavirrat olivat vain murto-osa siitä, mitä ne ovat nykyisin. 33 34 35 36 koskevan tutkimuksen päätelmät, 5. luvun 1. 2. 2. jakso. Katso 2. luvun tullialaa koskeva 3. jakso, sivulta 22 alkaen ja 6. luvun 1. jakson 1. 14 kohta savukkeiden salakuljettamisesta, sivu 57. Tällaisia tullipetoksia on useita ja erilaisia: savukkeiden salakuljetuksesta (katso 6. luvun 1. jakson 1. 14 kohta, sivu 57) alkoholilastien ja maataloustuotteiden kierrättämiseen ja polkumyyntitulleja koskeviin petoksiin (katso 6, luvun 1. jakso sivulta 48 alkaen ja 3. jakso sivulta 66 alkaen). Tuloina ilmaistuina 2 prosenttia havaituista petoksista kattaa 66 prosenttia kyseessä olevista määristä; menojen osalta 8 prosenttia petoksista kattaa 74 prosenttia kyseessä olevista määristä. Nämä luvut vahvistavat komission vakaumusta siitä, että yhteisön varoihin kohdistuvat petokset eivät ole mitään tavallista rikollisuutta vaan mittavaa järjestäytynyttä talousrikollisuutta. Esimerkiksi varoja voidaan siirtää lukuisten maiden pankkien välillä muutamassa sekunnissa kansainvälisen SWIFT-verkon kautta. Jäsenvaltioiden välisen keskinäisen avun ja oikeudellisen yhteistyön toiminnan osalta Strasbourgin yleissopimus (1959), joka soveltuu yksilöllisen rikollisuuden muotoihin, ei sovellu lainkaan kansainväliseen talousrikollisuuteen eikä varsinkaan vastaa Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisen vaatimuksia. 18 2. LUKU: ALAKOHTAISEN LAINSÄÄDÄNNÖN HUOMATTAVA KEHITYS VUONNA 1995 Tämän toisen luvun tavoitteena on tehdä selkoa mahdollisimman konkreettisesti sellaisista vuonna 1995 yhteisön lainsäädännössä tehdyistä muutoksista, joiden tavoitteena on lainsäädännön yksinkertaistaminen ja talouteen liittyvien säännösten laatiminen petoksia läpäisemättömiksi. ja tullialalla on saavutettu huomattavaa kehitystä esimerkiksi Maatalous- passitusmenettelyn osalta. Myös rakennepolitiikan alalla tapahtui merkittävää edistystä vuonna 1994, kun vahvistettiin alaa koskevaa ja hyväksyttiin rakennerahastoihin ja koheesiorahastoon liittyvistä säännönvastaisuuksista ja aiheettomasti maksettujen summien takaisinperinnästä annetut asetukset (EY) N:o 1681/94 ja 1831/94. Komission yksiköt ovat kaikin keinoin37 pyrkineet saattamaan loppuun näiden asetusten täytäntöönpanon, joita on toistaiseksi sovellettu kansallisella tasolla vaihtelevasti. lainsäädäntöä 1. JAKSO: OMAT VARAT Neuvosto ei ole vielä muodollisesti hyväksynyt komission esittämää38, yhteisön omien varojen järjestelmästä tehdyn päätöksen 88/376/ETY, Euratom soveltamisesta annetun neuvoston asetuksen (ETY, Euratom) N:o 1552/89 muutosehdotusta. Kyseisen ehdotuksen tavoitteena on erityisesti parantaa ilmoitusmenettelyä, jonka mukaisesti jäsenvaltiot toimittavat komissiolle tiedot paljastamistaan petostapauksista ja säännönvastaisuuksista siten, että ne lähettävät entistä yksityiskohtaisempia tietoja ja toimittavat ilmoituksia entistä useammin. Viimeksi mainittu toimenpide on menojen alalla voimassa olevan toimenpiteen mukainen. Komissio pystyy näin ollen paremmin seuraamaan petoksiin ja säännönvastaisuuksiin liittyvien summien perintää. Neuvosto päätti 17. marraskuuta 1995 toteutettavien muutosten yhteisistä suuntaviivoista ja toimitti ne yhteistoimintamenettelyn mukaisesti Euroopan parlamentille. Tämän yhteistoiminnan aikana päästiin molempia budjettivallan käyttäjiä tyydyttävään sopimukseen, ja asetus annettaneen vuoden 1996 ensimmäisen vuosineljänneksen aikana. 37 38 Erityisesti kansallisessa hallinnossa työskentelevään henkilöstöön kohdistettujen koulutustoimien avulla. Katso 5. luvun 1. jakso, sivu 41. Katso petostentorjuntaa koskeva vuosikertomus vuodelta 1994, 1. luvun 1. jakso. 19 2. JAKSO: MAATALOUS Taloudellisia määräyksiä sisältävän maatalouslainsäädännön tarkastaminen ja parantaminen oli yksi komission maaliskuussa 1994 hyväksymään petostentorjunta-strategiaan kuuluvan ennaltaehkäisyn tärkeimmistä tavoitteista39. Komissio jatkoi kyseistä tehtävää vuoden 1995 toimintaohjelmaansa40 noudattaen ja saavutti seuraavia tuloksia: asetusta tukiosaston Neuvoston toimenpiteisiin kohdistuvista jäsenvaltioiden rahoitusjärjestelmään kuuluviin suorittamista tarkastuksista41 oli vielä täydennettävä lisäämällä erityissäännöksiä erityisesti seuraaville aloille. 4045/89 EMOTRm (ETY) N:o Jäsenvaltioiden välisten keskinäisten avunantomenettelyjen lujittaminen (edellä mainitun asetuksen 7 artikla) ja yhteistoiminnan toteuttaminen silloin, kun kaupalliset asiakirjat katsotaan epätäydellisiksi tai kun ne tulevat yhteisön ulkopuolelle sijoittautuneista yhtiöistä. Tällaista asetusehdotusta koskevia keskusteluja jatketaan komission työryhmissä. » Tarkastusten yhdenmukaistamiseen tähtäävän jäsenvaltioiden toimittamien asiakirjojen ja kertomusten standardoinnin osalta komissio antoi 19. joulukuuta 1995 asetuksen (EY) N:o 2992/9542, jolla muutettiin asetuksen (ETT) N:o 4045/89 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annettua asetusta (ETY) N:o 1863/9043. Komissio vahvisti edelleen neuvoston asetuksen (ETY) N:o 386/9044 soveltamista koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä tukea saaviin maataloustuotteisiin viennin yhteydessä kohdistettavien fyysisten tarkastusten osalta; tätä asetusta muutettiin neuvoston asetuksella (EY) N:o 163/9445: • • Komission asetuksessa (EY) N:o 3122/9440 vahvistetaan perusteet, joita riskinanalyysiä jäsenvaltioiden petostentorjuntastrategiaan tukea saavien maataloustuotteiden alalla. Kyseinen asetus tuli voimaan 1. tammikuuta 1995. soveltaessaan käytettävä on Komission asetus (EY) N:o 2221/9547 koskee fyysisten tarkastusten tekemistä ja niiden näytteiden valintaa, jotka on analysoitava tukea saavien 39 40 41 42 43 44 45 46 47 Komission petostentorjuntaa koskeva toimintasuunnitelma ja toimintaohjelma vuodelle 1994, asiak. KOM(94) 92 lopull. Komission petostentorjuntaa koskeva toimintaohjelma vuodelle 1995, asiak. KOM(95) 26 lopull. EYVL N:oL388,30. 12. 1989. Asetusta muutettiin neuvoston asetuksilla (EY) N:o 3094/94 (EYVL N:o L 24, 29. 1. 1994) ja N:o 3235/94 (EYVL N:o L 338, 28. 12. 1994). Katso edellä mainittu petostentorjuntaa koskeva vuosikertomus vuodelta 1994. EYVL N:o L 312, 23. 12. 1995 EYVL N:o L 170, 3. 7. 1990 EYVL N:o L 42, 16. 2. 1990 EYVLN-. o L 24, 29. 1. 1994 EYVL N:o L 433, 21. 12. 1994 EYVL N:o L 224, 21. 9. 1995 20 maataloustuotteiden viennin yhteydessä. Kyseinen asetus tuli voimaan 1. tammikuuta 1996. Yhteisöstä kolmansiin maihin vietävien, vientitukea saavien maataloustuotteiden osalta komissio suorittaa tällä hetkellä komission asetuksen (ETY) N:o 3665/8748 täydellistä kodifiointia. Kyseiset työt saadaan päätökseen vuonna 1996 ja ne sisältävät aiemmin toteutetuista töistä saadut tulokset. • • • Komission asetuksella (EY) N:o 2949/9449, joka tuli voimaan 1. huhtikuuta 1995, vahvistetaan sellaisten sakkojen ja seuraamusten järjestelmä, joita sovelletaan väärin perustein maksettujen summien ja muutetaan tämän vuoksi asetuksen (ETY) N:o 3665/87 11 artiklaa. tapauksessa, Komission asetuksella (EY) N:o 2955/9450 muutetaan asetuksen (ETY) N:o 3665/87 18 ja 44 artiklaa siltä osin kuin kyse on sellaisten erikoistuneiden kansainvälisten tarkastus- ja valvontayhtiöiden hyväksymisestä, jotka on valtuutettu laatimaan purkamista ja kulutukseen laskemista koskevia todistuksia kolmansissa maissa. Tässä 1. tammikuuta 1995 voimaan tulleessa asetuksessa säädetään, että jäsenvaltiot antavat kyseessä olevan hyväksynnän. avulla asetuksen Tämän ohjeita hyväksyntämenettelyistä, joita jäsenvaltiot voivat käyttää. Säädettiin lisäksi, että julkaistaan hyväksymien yhtiöiden säännöllisesti Euroopan yhteisöjen virallisen lehden C-sarjassa. voitiin myös jäsenvaltioiden luettelo antaa Komissio aloitti myös asetuksen (ETY) N:o 3665/87 15 artiklan tarkistuksen päämääränään vastustaa sellaisten maataloustuotteiden kierrättämistä, jotka yhteisöstä viennin (ja tuen maksamisen) jälkeen jälleentuodaan sinne sen jälkeen, kun niitä on jalostettu ja niille on myönnetty alennettuja tuontitulleja kyseessä olevien kolmansien maiden tehtyjen alueet, AKT-maat) ja (merentakaiset maat suosituimmuussopimusten perusteella. Kyseisessä tekstissä säädetään erityisesti viejän velvollisuudesta maksaa takaisin näille tuotteille väärin perustein maksettu tuki. kanssa Komission asetuksella (EY) N:o 1384/9551 muutetaan asetusta (ETY) N:o 3665/87 eriytettyjen vientitukien osalta, erityisesti tietyn seuraamuksen käyttöönottamiseksi, jos määräpaikan vaihtuessa vientituki on ennakolta vahvistettua tukea alempi. Näin vältetään sentyyppiset väärinkäytökset, joissa on vahvistettu etukäteen määräpaikka, jolle myönnetään korkeimpia vientitukia. 48 49 50 51 EYVL N:oL 351, 14. 12. 1987 Asetuksen (ETY) N:o 3665/87 muuttamisesta annettu asetus aiheettomasti maksettujen summien ja seuraamusten osalta (EYVL N:o L 310, 3. 12. 1994). Asetuksen (ETY) N:o 3665/87 muuttamisesta annettu asetus (EYVL N:o L 312, 6. 12. 1994). EYVL N:o L 134, 20. 6. 1995. 21 Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1469/9552 säädetään toimenpiteistä, joita voidaan kohdistaa tiettyihin, EMOTRin tukiosaston rahoittamien toimien edunsaajiin, joiden luotettavuudesta ei ole takeita ("musta lista -asetus"). Tästedes on mahdollista laatia luettelo luonnollisista henkilöistä tai oikeushenkilöistä, jotka ovat toimineet säännönvastaisesti joko laiminlyönnin kautta tai tahallisesti. Jäsenvaltiot voivat kohdistaa tällaisiin toimijoihin tiukennettuja tarkastuksia ja toimenpiteitä, jotka voivat käsittää jopa etujen maksamisen keskeyttämisen tai niistä tietyksi ajaksi poissulkemisen. Tämän asetuksen soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt vahvistava komission ehdotus on hyväksyttävänä. Komissio laati kertomuksen siitä, miten nykyinen jäsenvaltioiden tarkastusten tehostamiseen toimii. Sen tarkoitettu yhteisön yhteisrahoitusjärjestelmä tarkoituksena on antaa uusia ehdotuksia vanhan asetuksen53 puutteiden korjaamiseksi. Neuvosto hyväksynee lähiaikoina (vuonna 1996) asiasta laaditun luonnoksen. Kyseisessä tekstissä säädetään, että jäsenvaltioiden tarkastustoimia voidaan yhteisrahoittaa sellaisen kustannus-tehokkuus -tutkimuksen perusteella, joka käsittelee kutakin jäsenvaltioiden komissiolle vuosittain esittämää hanketta. 3. JAKSO: TULLIALA 1. Passitusmenettelyt 1995 tiedonannon 29. maaliskuuta ratkaisut "Petokset Komissio hyväksyi tämän passitusmenettelyssä: esitetyt tiedonannon tavoitteista on saattaa passitusmenettelyn kanssa tekemisissä olevat taloudelliset toimijat ja erityisesti ne, jotka toimivat passituksesta vastaavina, paremmin tietoisiksi riskeistä, joiden ottamista heidän on vältettävä ammattiaan harjoittaessaan, sillä komissio ei voi missään tapauksessa hyväksyä tullivelkojen maksunlykkäyspyyntöjä. Tätä alaa ei käsitellä oikeudellisissa säädöksissä ja komission tehtävänä on päinvastoin yhteisön omien varojen suojaaminen. tulevaisuudennäkymät"54. Yksi nimeltä ja Komission passitusmenettelyjen parantamista ja tietokoneistamista koskevat erityistoimet. tarkastusmenettelyjen tiedonannossa esitetään tehostamista sekä tai kyseisten petosten tekijöiden käyttämiä menetelmiä Käsittelemättä petosten erityispiirteitä55 tämän jakson tavoitteena on esittää kyseiseen merkittävään komission tiedonantoon sisältyvien toimien nykyinen tilanne. 52 53 54 55 EYVL N:o L 145, 29. 6. 1995 Neuvoston asetus (ETY) N:o 307/91, EYVL N:o L 37, 9. 2. 1991. Asiak. KOM(95) 108 lopull. Katso petostentorjuntaa koskeva vuosikertomus vuodelta 1994, 1. luvun 5. jakso. 22 Menettelyt: Eräät komission asiakirjassa esitetyt toimenpiteet toteutettiin vuonna 1995. Yhteisön/yhteisen passitusmenettelyn56 vakuusmääräysten muuttaminen arkojen tavaroiden osalta57. Kaikille passitusmenettelyille on asetettava vakuus, joka on tarkoitettu kattamaan tullit ja muut maksut, joita voidaan vaatia, mikäli passitusasiakirjaa ei selvitetä. Yhteisön passitusmenettelyssä ja yhteisessä passitusmenettelyssä on kolme vakuuslajia: yleisvakuus, kiinteä vakuus ja kertavakuus. Yleisvakuus, joka on joustavin toimijoiden kannalta, kattaa kaikki tietyn kauden aikana saman passituksesta vastaavan toteuttamat toimet. Sen taso lasketaan asetuksissa vahvistettujen muuttujien perusteella ja sillä voidaan kattaa vain hyvin pieni osa toimista aiheutuneista tulleista (ja muista maksuista). Komission asetuksen (ETY) N:o 2454/9358 360 artiklassa säädetään, että jäsenvaltiot voivat pyytää, että tämän vakuuslajin käyttö kielletään tilapäisesti sellaisia on poikkeuksellisen suuri. tuotteita käsittävien passitusten osalta, joissa petosriski Komissio on tehnyt kaksi yleisvakuuden käytön kieltoa koskevaa päätöstä59 savukkeiden kuljetusta koskevasta Espanjan esittämästä pyynnöstä ja vastaavasti tiettyjen maataloustuotteiden (elävät nautaeläimet, jäädytetty naudanliha, maito ja kerma, voi, juusto, banaanit, alkoholi ja muut alkoholituotteet, sokeri, ruis ja vehnä) kuljetusta koskevasta Saksan esittämästä pyynnöstä. Tullikoodeksikomitea (passitusjaosto) hyväksyi myös taloudellisten toimijoiden käyttämää yleisvakuutta koskevat tiukemmat valintakriteerit, jotka sisällytettiin asetuksiin vuoden 1996 alussa. Myös kyseisen asetuksen kiinteää vakuutta koskevia säädöksiä (vakuus lasketaan 7 000 ecun kerrannaisina60) muutettiin kyseisen vakuuden korottamiseksi sataan prosenttiin niiden tuotteiden tulleista ja maksuista, joihin sovelletaan yleisvakuuden käytön kieltoa. Arkoja tuotteita koskevan menettelyn nopeampi päättäminen (yhteisön/yhteinen passitus ja TIR61). 56 57 58 59 60 61 Huomautus: yhteinen passitusmenettely tarkoittaa yhteisön passitusmenettelyn soveltamista Euroopan vapaakauppaliittoon (EFTA) kuuluvissa maissa vuoden 1987 yleissopimuksen perusteella. Tällaisia tavaroita ovat savukkeet, maataloustuotteet, voi, maitojauhe, alkoholi, sokeri, liha ja tekstiilituotteet. EYVL N:o L 253, 11. 10. 1993. Asetuksessa vahvistetaan tietyt yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 (EYVL N:o L 302, 19. 10. 1992) soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt. Espanjan pyynnöstä 28. 11. 1995 tehty komission päätös N:o 95/52 l/EY (joka tuli voimaan 1. 2. 1996), EYVL N:o L 299, 12. 12. 1995 ja Saksan pyynnöstä 20. 12. 1995 tehty komission päätös N:o 96/37/EY (joka tuli voimaan 1. 3. 1996), EYVL N:o L 10, 13. 1. 1996. Mainitun komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 367 artikla. TIR-järjestelmä on kansainvälinen maantiekuljetusjärjestelmä, joka määritellään vuoden 1975 TIR- 23 Tämä menettely kehitettiin hallinnollisena järjestelynä (passitusasiakirjan jäljennös voidaan lähettää lähtötoimipaikkaan samana päivänä, jona tavarat esitetään määrämaan toimipaikassa). Nämä määräykset sisällytettiin myös hallinnollisiin määräyksiin. TIR-järjestelmän osalta 3. maaliskuuta 1995 annetussa päätöslauselmassa N:o 4962 vahvistettiin menettelyn nopeutettu päättäminen (telekopiona), joka tuli voimaan 1. syyskuuta. Kuljetusta, kuljetusaikoja (yhteisön passitus/TIR) ja pakollista reittiä (TIR) koskevat toimenpiteet. Nämä toimenpiteet liittyvät tavarakuljetukseen: yleensä toimija voi valita vapaasti määrämaan toimipaikkaan johtavan reittinsä, jota voidaan myös muuttaa, esimerkiksi tavaroiden jälleenmyynnin tapauksessa (eri vastaanottaja). Hänen on ainoastaan varmistettava, että tavarat esitetään passitusasiakirjan kanssa määrämaan toimipaikassa. Vastedes lähtötoimipaikoilla on mahdollisuus vahvistaa pakollisia reittejä sekä oikeus kieltää määrämaan toimipaikan vaihtaminen arkoja tavaroita käsittävien passitusten osalta. Edellä mainitussa päätöslauselmassa N:o 49 säädetään TIR-järjestelmään kuuluvasta mahdollisuudesta vahvistaa esittämistä koskevat määräajat ja pakolliset reitit arkojen tavaroiden osalta (välittömästi vaikuttavat toimenpiteet). Toinen vahvistettu toimenpide koskee TIR-järjestelmän käyttämisen valvontaa ja kyseessä oievien toimijoiden sulkemista pois tästä järjestelmästä, jos ne syyllistyvät toistuvasti vakaviin rikkomuksiin (yleissopimuksen 38 artikla). Muutamia muita toimenpiteitä ei voitu toteuttaa vuonna 1995. Näitä olivat muun muassa: Yhteisön tasolla annettujen erilaisten vakuussäännösten hyväksyminen yhteisessä edellyttää passitusjärjestelmässä. yhteisymmärrystä kaikkien sopimuspuolten välillä. Yhteisymmärrystä ei saavutettu vuonna 1995, sillä Sveitsi kieltäytyi hyväksymästä yleisvakuuden käytön kieltoa savukkeiden kuljetuksen osalta. toteuttaminen toimenpiteen Tämän Yleisvakuuden vahvistaminen sataan prosenttiin (verrattuna vähintään 30 prosenttiin tällä hetkellä) kyseessä olevista tulleista ja maksuista rajoittamalla vakuuden määrää todistuskohtaisesti. Lähtöpaikkana olevalle tullitoimipaikalle säädetty velvollisuus vahvistaa lyhyempi aika passitusasiakirjan esittämiseksi määrämaan toimipaikalle. Muita kuin passituksesta vastaavaa, erityisesti liikenteenharjoittajaa koskevan taloudellisen vastuun vahvistaminen. 62 yleissopimuksessa. Kyseisen päätöslauselman hyväksymisestä 24. 7. 1995 tehty neuvoston päätösN:o 95/285/EY, EYVL N:oL 181, 1. 8. 1995. 24 Passitusmenettelyssä meritse kuljetettuja tavaroita koskevan vakuuden antamiseen liittyvän velvoitteen vahvistaminen. Meritse kuljetettujen tavaroiden yhteisöaseman todistamista koskevan velvoitteen vahvistaminen. Ennakkovaroitusjärjestelmä (Early Warning System): liittyy erityisesti arkoja tavaroita koskevaan Eräs toinen merkittävä toimenpide (yhteisön/yhteinen passitusmenettely, TIR-järjestelmä). ennakkoilmoitusjärjestelmään Lähtötoimipaikka tiedottaa suoraan määrämaan toimipaikalle tavaroiden asettamisesta kyseiseen järjestelmään. Määrämaan toimipaikalla on näin ollen aikaa tutkia ilmoitetut tavaran vastaanottajat ja tämän järjestelmän avulla toimipaikassa huomataan heti, jos tavaroita ei ole esitetty siellä, ja tästä tiedotetaan lähtötoimipaikkaan. Ennakkoilmoitusjärjestelmä on TIR-järjestelmän osalta ollut toiminnassa 1. heinäkuuta 1994 alkaen. Komissio parantaa merkittävästi tätä järjestelmää tietojen siirron nopeuttamiseksi edelleen. Passitusmenettelyn tietokoneistaminen Komissio, jäsenvaltiot ja EFTA-maat ovat tietokoneistamisen osalta sitoutuneet kolmen tavoitteen saavuttamiseen: passitusmenettelyn tehokkuuden ja suorituskyvyn lisääminen tulliviranomaisten osalta; petosten ennaltaehkäisyn ja niiden havaitsemisen parantaminen; taloudellisten turvallisuuden ja nopeuden lisääminen. toimijoiden toteuttamien passitusmenettelyjen joustavuuden, Kansallisten investointien arvioitu kokonaismäärä viidelle vuodelle on 13 miljoonaa ja yhteisön investointien arvioitu kokonaismäärä on vastaavasti 10 miljoonaa ecua. Liikevoitoilla saataisiin vähennettyä kustannuksia muutamien vuosien päästä, ja petoksia voitaisiin viiden vuoden aikana vähentää noin 1 200 miljoonan ecun arvosta. Tarkempia arvioita pitäisi saada järjestelmän meneillään olevan sisäänajovaiheen jälkeen. Erityisryhmä: Komissio perusti yhteisön passitusta käsittelevän erityisryhmän seuraamaan tiiviimmin järjestelmän tehostamista ja parantamista koskevien toimenpiteiden toteuttamista, tässä yhteydessä laaditun passitusmenettelyä koskevan kokonaisanalyysin perusteella. 25 2. "Tulli 2000" -hanke Komissio hyväksyi 4. huhtikuuta 1995 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätösehdotuksen63 yhteisön tullia koskevasta toimintaohjelmasta kaudeksi 1. 1. 1996 - 31. 12. 2000, jolla lujitetaan ja laajennetaan vuonna 1994 aloitettua pilottihanketta64. Tämän "Tulli 2000"-ohjelman tavoitteena on lisätä avoimuutta yhteisön tullilainsäädännön soveltamisessa sekä tehostaa jäsenvaltioiden tulliviranomaisten välistä yhteistyötä. Näin pystytään parantamaan tullitoiminnan kokonaistehokkuutta ja unionin ulkorajoilla toteutettavien tarkastusten yhdenmukaisuutta. Kyseisen ohjelman on erityisesti turvattava sisämarkkinakaupan optimaalinen sujuminen sekä tullien perinnän tehostaminen ja yhteisön taloudellisten etujen parempi suojaaminen. Tullialalla on valmisteltu petostentorjuntaa koskevia toimenpiteitä viimeksi mainitun tavoitteen saavuttamiseksi kokonaisuudessaan. Ne ovat osa komission kyseistä alaa koskevaa yleistä politiikkaa ja ne tähtäävät erityisesti: nykyisen muuttamiseen; lainsäädännön optimaaliseen hyödyntämiseen ja tarvittaessa sen tietojen keruun ja hyödyntämisen tehostamiseen atk-tekniikan avulla yhteisön tasolla ja atk-tekniikan käytön lisäämiseen tullilaitoksissa; toiminnan esteiden poistamiseen ja nopean tehokkaaseen yhteistyöhön, erityisesti näiden kysymysten osalta; tullirikostutkijoiden väliseen tutkintavaltuuksia koskevien tehokkaiden, suhteutettujen ja varoittavien seuraamusten soveltamiseen; yhteistoiminnan jatkamiseen ja kehittämiseen, erityisesti järjestettäessä yhteisön tutkinta- ja tarkastusmatkoja kolmansiin maihin; yhteistyön kehittämiseen kolmansien maiden, erityisesti Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneiden maiden kanssa sekä toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen ja alan ammatillisten tahojen kanssa; säännönvastaisuuksien taloudelliseen seurantaan. 3. Huumausaineiden lähtöaineet Huumausaineiden kemiallisten lähtöaineiden valvontaa koskevat yhteisön toimenpiteet määritellään neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 3677/9065. Komissio varmisti, että tämän asetuksen soveltamiseksi taivittavat toimenpiteet ulotetaan koskemaan myös uusia 64 65 Asiak. KOM(95) 119 lopull. Katso petostentorjuntaa koskeva vuosikertomus vuodelta 1994, 1. luvun 4. jakso. EYVL N:o L 357, 20. 12. 1990. Kyseisen asetuksen 7 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden keskinäisestä avunannosta tulli- ja maatalousalalla annetun asetuksen (ETY) N:o 1468/81 säännöksiä sovelletaan soveltuvin osin. 26 jäsenvaltioita. Se suunnittelee lisäksi uusissa jäsenvaltioissa järjestettäviä yhteisön PREXCO-tietokannan käyttöä koskevia kursseja66. Komission toiminta on lisääntynyt tällä alalla67. Komissio tiedotti jäsenvaltioille 36:sta keskinäisen avunannon tapauksesta vuonna 1995 (seitsemän tapausta vuonna 1994). lähtöaineiden Komissio sai neuvostolta 24. syyskuuta 1994 valtuudet neuvotella valvontasopimusten tekemisestä 34 Amerikan maiden järjestöön (OAS) kuuluvan maan kanssa. Se käynnisti tässä yhteydessä viipymättä neuvottelut viiden Andien liiton jäsenmaan kanssa68. Nämä neuvottelut saatiin pian päätökseen ja yhteisö hyväksyi ja allekirjoitti niitä koskevat sopimukset 18. joulukuuta 1995. 4. JAKSO: KESKINÄINEN HALLINNOLLINEN AVUNANTO Komissio piti yhteisön tasolla (tulli- ja maatalousala) yllä yhteyksiään muihin yhteisön toimielimiin tulli- ja maatalousalan keskinäisestä avunannosta annettavaa asetusta koskevan ehdotuksensa (vuodelta 1992) osalta. Kyseisellä ehdotuksella parannetaan ja saatetaan ajan tasalle alan vastaavat säännökset, jotka sisältyvät neuvoston asetukseen (ETY) N:o 1468/8169, ja luodaan oikeudellinen perusta sellaisen tietokannan luomiseksi, joka sisältää CIS-järjestelmän avulla vaihdettavat tiedot siltä osin, kun ne kuuluvat yhteisön toimivaltaan70. Tullitietojärjestelmän (CIS) osalta jäsenvaltiot ovat hyväksyneet osana "VI osastoa" yleissopimuksen tietotekniikan käytöstä tullialalla sekä tehneet sopimuksen tämän yleissopimuksen väliaikaisesta jäsenvaltioiden kesken. Yleissopimus on vielä ratifioitava jäsenvaltioissa, ja keskustietokanta, joka muodostaa tullitietojärjestelmän ytimen, luodaan vasta kun uusi asetus keskinäisestä avunannosta tulee voimaan71. soveltamisesta tiettyjen Neuvosto vahvisti tätä asetusta koskevat yleiset suuntaviivat joulukuussa 1994, minkä jälkeen ehdotus toimitettiin Euroopan parlamentille heinäkuussa 1995. Euroopan parlamentti ei ole vielä ilmaissut tekstiä koskevaa kantaansa. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K. 3 artiklan perusteella laadittu hallitustenvälinen yleissopimus tietotekniikan käytöstä tullialalla allekirjoitettiin 26. heinäkuuta 199572. Tässä yleissopimuksessa annetaan muun muassa oikeudellinen perusta huumausaineiden ja muiden arkojen tuotteiden salakuljetuksen torjuntaa koskevien tietojen sisällyttämiseksi 66 67 68 69 70 71 72 PRecursor Exportation COntrol. Komission tämän alan toimivalta siirrettiin 1. kesäkuuta 1995 PO XXI. ltä (Tulli ja välillinen verotus) UCLAF:lle (katso 3. luvun 1. jakso, sivu 36). Bolivia, Kolumbia, Ecuador, Peru ja Venezuela. EYVL N:o L 144, 2. 6. 1981 Katso petostentorjuntaa koskeva vuosikertomus vuodelta 1994, 1. luvun 4. jakso ja 2. luvun 1. 2. 3 jakso. Katso petostentorjuntaa koskeva vuosikertomus vuodelta 1994, 1. luvun 4. jakso. EYVL N:o C 316, 27. 11. 1995, s. 33 27 tietokantaan, joka luodaan sen jälkeen kun asetus yhteisön toimivalta-aloja koskevan asetuksen (ETY) N:o 1468/81 kumoamisesta on annettu. Uusien jäsenvaltioiden liityttyä verkostoon jäsenvaltioiden nimeämissä keskushallinnon yksiköissä sekä suurissa satamissa ja lentokentillä on tällä hetkellä käytössä 323 SCENT/CIS -päätettä73. Verkostoa voidaan käyttää atk-välineenä sekä yhteisöön että muihin kuin yhteisöön liittyvissä asioissa. 73 System for a Customs Enforcement NeTwork, tietoverkko, jonka yksi osa on CIS. 28 3. LUKU: MUUT TOIMIELIMET Yhteisön muut toimielimet ovat oman alansa suunnitelmissa ja toimissa pyrkineet komission tavoin edistämään petosten torjuntaa Euroopan kansalaisten ja veronmaksajien toivomalla tavalla. Korkeimmalla poliittisella tasolla on korostettu, että petoksia vastaan on taisteltava määrätietoisesti. Kehotus on osoitettu erityisesti jäsenvaltioille, mutta se koskee myös kaikkia yhteisön toimielimiä. Tulosvastuu ei siis ole yksin komissiolla. Tässä suhteessa toimielinten välisen tehokkaan yhteistyön kehittäminen on tärkeä tekijä, jonka vuoksi on perusteltua omistaa tämän kertomuksen yksi luku toimille, joita ne ovat kehittäneet vuonna 1995 petosten torjunnan alalla. 1. JAKSO: EUROOPAN PARLAMENTTI Euroopan parlamentin tehtävänä on valvoa yhteisön varojen käyttöä. Budjettivallan käyttäjänä Euroopan parlamentilla on talousarvion valvontavaliokunnan välityksellä täysi toimielimelle kuuluva vastuu, jota vahvistaa sen demokraattinen legitimiteetti. Parlamentti seuraa tiiviisti kaikkia petosten torjuntaan ja yhteisön taloudellisten etujen suojaamiseen liittyviä asioita pääasiassa tämän valiokunnan työskentelyn kautta ja tekee näitä koskevia erityisiä aloitteita silloin, kun katsoo sen tarpeelliseksi. valvoo talousarvion toteuttamista, Sen lisäksi, että parlamentti esittää säännöllisesti kysymyksiä eurooppalaisille toimielimille ja julkisen kuulemistilaisuuden Euroopan unionin talousarviota koskevien petosten torjunnasta74, antaakseen toiminnalleen poliittisen ulottuvuuden. Vastaavanlaisen tilaisuus järjestettiin myös vuonna 1993. Tilaisuudessa käsiteltiin kolmea aihetta: Euroopan unionin talousarvioon kohdistuva lahjonta ja järjestäytynyt rikollisuus, petosten avulla saatujen varojen takaisinperintä sekä Euroopan unionin taloudellisten etujen oikeussuojan välineet: lainsäädäntö, tutkinta ja syytteeseen asettaminen. parlamentti järjestänyt on Euroopan parlamentti on myös käyttänyt Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa sille annettua tutkintaoikeutta. Se on käyttänyt tätä uutta toimivaltaa petosten torjuntaan ja varsinkin yhteisön passitusmenettelyyn, talousarvion valvontavaliokunnassa käsiteltyjä keskusteltu aihe. 13 päivänä joulukuuta 1995 tehdyllä päätöksellä on perustettu väliaikainen valiokunta, jonka tarkoituksena on tutkia passitusmenettelyjen hälyttävää tilannetta. Kyseessä on ensimmäinen tämäntyyppinen valiokunta, jonka parlamentti on perustanut EY:n perustamissopimuksen 138 c artiklan nojalla. Se koostuu 17 jäsenestä ja antaa kertomuksensa parlamentille 12 kuukauden kuluessa päätöksen julkaisemista75. joka on erityisesti sen Euroopan parlamentti on ilmoittanut, että se järjestää puheenjohtajansa aloitteesta parlamenttien välisen konferenssin, johon kutsutaan kansallisten parlamenttien jäsenet ja jossa käsitellään Euroopan yhteisöjen talousarvioon kohdistuvia petoksia. Konferenssi pidetään huhtikuun 23. ja 24. päivänä 1996 samanaikaisesti HVK:n kanssa. 74 75 Tämä julkinen kuuleminen järjestettiin 29. -30. toukokuuta 1995. Kyseinen päätös on julkaistu EYVL. ssä N:o C 7, 12. 1. 1996. 29 2. JAKSO: NEUVOSTO Neuvosto saavutti vuonna 1995 erityisen hyviä tuloksia yhteisön taloudellisten etujen suojaamisessa. Eurooppa-neuvoston joulukuussa 1994 Essenissä esittämät vaatimukset voitiinkin täyttää osittain. Kansalliset raportit ja komission vertaileva tutkimus, jotka esitettiin Madridissa76, sekä lainsäädännön hyväksyminen (Cannesissa ja Madridissa) muodostavat ensimmäisen vaiheen yhteisön varojen suojaamiselle välttämättömän oikeudellisen perustan rakentamisessa. tehokkaalle Komissio teki ehdotuksen tarkastuksia ja yhteisön hallinnollisia seuraamuksia koskevasta laaja-alaisesta tekstistä, minkä seurauksena annettiin asetus yhteisön taloudellisten etujen suojaamisesta77. Neuvoston tarkoituksena on täydentää tätä asetusta tarkastuksia koskevalla lainsäädännöllä. Madridissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto painotti, että tätä näkökohtaa on käsiteltävä ja että laaja-alaista asetusta on täydennettävä mahdollisimman pian, joka tapauksessa vuoden 1996 puoliväliin mennessä78. Tutkittuaan kolmanteen pilariin kuuluvia komission ehdotuksia (sopimus Euroopan unionista, VI osasto) työryhmissä ja koordinointikomiteoissa79, neuvosto hyväksyi 26. heinäkuuta 1995 yleissopimuksen yhteisön taloudellisten etujen rikosoikeudellisesta suojasta. yhteisön Euroopan kansalaisille välitettävän poliittisen viestin strategisen merkityksen vuoksi keskusteluja koskevasta yleissopimusluonnoksesta ei saatu päätökseen neuvoston ja komission toivomassa ajassa. Tällä hetkellä käydään keskusteluja lisäpöytäkirjasta, jonka tavoitteena on yhtenäistää kansallisten ja yhteisön virkamiesten sekä yhteisön ja kansallisten toimielinten henkilöstön lahjontatapauksiin liittyvät seuraamukset. taloudellisten suojaamista etujen Neuvosto tutkii edelleen kansallisia selvityksiä EY:n perustamissopimuksen 209 a artiklan noudattamisesta sekä yhteisön varojen tuhlausta ja väärinkäyttöä vastaan toteutetuista toimenpiteistä. Yhteenveto, jonka komissio on laatinut neuvoston pyynnöstä, on väliraportti, jonka perusteella jatketaan tutkimustyötä neuvoston johtopäätösten pohjalta. johdosta Madridin Eurooppa-neuvosto päätyi a artiklan että EY:n Edeltävän perustamissopimuksen sisältyvän yhteensovittamisperiaatteen81 lisäksi jäsenvaltioiden ja yhteisön tehtävänä on taata yhteisön varojen suojalle yhtenäinen taso koko yhteisössä. siihen, ensimmäiseen kohtaan 209 76 77 78 79 81 Katso 4. luvun ainoa jakso, sivu 33. Katso 1. luvun 2. jakson 1. kohta, sivu 9. Neuvosto antoi tämän aiheen käsittelyn budjettikomitean tehtäväksi (katso petostentorjuntaa koskeva vuosikertomus vuodelta 1994, 4. luku, 3. jakso). Tämä erikoiselin on ollut esillä säännöllisesti sen jälkeen, kun komissio esitteli tämän petosten torjuntaa ja Euroopan varojen suojaamista koskevan vuosikertomuksen. Budjettikomitean tehtävänä on ollut valmistella poliittista sysäystä, jonka neuvosto mainitsi niissä erityisissä johtopäätöksissä, joiden avulla voitiin saada aikaan merkittävää edistystä vuonna 1995. Katso petostentorjuntaa koskeva vuosikertomus vuodelta 1994, edellä mainittu luku ja jakso. Rikosoikeutta ja yhteisön oikeutta käsittelevä työryhmä oli vuonna 1995 erityisen aktiivinen, ja se sai aikaan merkittäviä käytännön tuloksia. Katso 4. luvun ainoan jakson 2. kohta, sivu 34. 30 todella Madridin Eurooppa-neuvostossa korostettiin selkeästi tarvetta jatkaa toimia tehokkaiden keinojen löytämiseksi yhteisölle toisaalta sen varojen suojaamiseen ja toisaalta tehokkaiden talousrikoksille. Yhteisön taloudellisten etujen suojaamiselle omistettiin jopa oma lukunsa loppupäätelmissä. seuraamusten varmistamiseen vakaville 3. JAKSO: TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN Perinteisten tehtäviensä yhteydessä, joita ovat tulojen ja menojen laillisuuden ja asianmukaisuuden sekä yhteisöjen varainhoidon moitteettomuuden valvominen, tilintarkastustuomioistuin pohti perusteellisesti petosten torjuntaa yhteisön talousarviossa. Varainhoitovuotta 1994 koskevassa vuosikertomuksessaan82 tilintarkastustuomioistuin määritteli tehtävänsä tällä alueella ja muistutti, että ensisijainen vastuu petosten ehkäisemisestä, jäljittämisestä ja tutkimisesta on niillä viranomaisilla, jotka johtavat ja valvovat yhteisöjen rahoituspolitiikkojen täytäntöönpanoa. Yhteistyö komission kanssa on tässä suhteessa erittäin tärkeää, koska komission on oltava mahdollisimman avoin kaikissa tuloja ja menoja koskevissa toimissa ja koska on määriteltävä selkeät ja tarkat säännöt petosten torjunnasta sekä tietojenvaihdosta näiden kahden toimielimen erikoisyksikköjen välillä. Parhaillaan tutkitaan yhteistyön yksityiskohtaisia sääntöjä. tilintarkastustuomioistuimen ja komission välisen tehostetun 4. JAKSO: TUOMIOISTUIN Euroopan yhteisöjen tuomioistuimella on aina ollut erittäin tärkeä asema yhteisön talousarvion suojaamisessa. Tämä asema on tullut korostuneesti esille sen hiljattain antamissa ratkaisevissa tuomioissa. Tuomio, joka annettiin 21 päivänä syyskuuta 198983, loi perustan jäsenvaltioiden velvollisuuksille yhteisön talousarviota kohtaan. Nämä velvollisuudet sisällytettiin myöhemmin EY:n perustamissopimuksen 209 a artiklan ensimmäiseen ja toiseen kohtaan: periaate, jonka mukaan jäsenvaltioiden on toteutettava samat toimenpiteet suojatakseen yhteisön taloudellisia etuja petolliselta menettelyltä kuin ne toteuttavat suojatakseen omia taloudellisia etujaan, sekä yksityiskohdat siitä, miten yhteistoiminta on toteutettava. Tuomioistuin on vahvistanut nämä periaatteet äskettäin (14 päivänä heinäkuuta 1994 annettu tuomio: "Milchwerke Köln/Wuppertal e. G. vastaan Hauptzollamt Köln- Rheinau"84). Muissa asioissa, joihin on jo viitattu tässä kertomuksessa85, varsinkin ensimmäisessä luvussa, tuomioistuin antoi yksityiskohtaisia tuomioita yhteisen maatalouspolitiikan alalla määrättyjen yhteisön hallinnollisten seuraamusten laillisuudesta ja tunnusti komission 82 83 84 85 EYVL N:oC 303, 14. 11. 1995 Asia 68/88. Asia C 352/92. Katso myös petostentorjuntaa koskeva vuosikertomus vuodelta 1992, I osaston 2. 8 jakso. 31 toimivallan määrätä tällaisia seuraamuksia täytäntöönpanoa koskevassa lainsäädännössään (27 päivänä lokakuuta 199286 ja 12 päivänä lokakuuta 199587 annetut tuomiot). Näissä tuomioissa vahvistettiin komission toimivalta määrätä seuraamuksia, joita voivat olla taloudellisen toimijan tilapäinen poissulkeminen tukijärjestelmästä ja väärin perustein maksetun tuen määrään lisättävä korotus88. Oikeudellinen valvonta on keskeistä, ja se on vahvistettava VI osaston välineissä, jotka liittyvät yhteisöjen taloudellisten etujen rikosoikeudelliseen suojaan. Vaikka 26 päivänä heinäkuuta 1995 allekirjoitetun yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamista koskevan yleissopimuksen 8 artiklassa annetaan toimivalta erimielisyyksissä tuomioistuimelle ja sallitaan komission saattaa asioita sen käsiteltäväksi (yleissopimuksen 1-10 artiklan mukaan), on edelleen ratkaisematta, kenellä on toimivalta antaa ennakkoratkaisuja89. Komissio liitti ehdotukseensa yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamista koskevan yleissopimuksen lisäpöytäkirjasta90 17 artiklan, jossa määrätään muun muassa toimivallasta antaa pöytäkirjan tulkintaa koskevia ennakkoratkaisuja. Tällä hetkellä neuvoston tuomioistuinasioita käsittelevä työryhmä, joka on vastuussa näistä kysymyksistä, neuvottelee toimivallasta antaa ennakkoratkaisuja EUROPOL-yleissopimuksen yhteydessä. Komission mielestä on välttämätöntä laajentaa näiden neuvottelujen mahdollista tulosta vähintään yleissopimukseen yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta, koska tuomioistuimella on keskeinen tehtävä tarkentaa jäsenvaltioiden velvollisuudet petostentorjunnan alalla. tuomioistuimen 86 87 88 89 90 Asia 240/90. Asia C 104/94. Yhteisön taloudellisten etujen suojaamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 5 artikla. Itse asiassa allekirjoittamisen yhteydessä useat valtuuskunnat jättivät selitykset, joiden mukaan myöhemmän ratifioinnin edellytyksenä on se, että tuomioistuimelle annetaan toimivalta tehdä ennakkoratkaisuja EUROPOL- ja CIS-yleissopimusten sekä "yhteisön taloudellisten etujen suojaamisen" osalta. Katso 1. luvun 3. jakson 2. kohta, sivu 14. 32 4. LUKU: JÄSENVALTIOT Jäsenvaltioiden petostenvastaisten toimien liittäminen komission vuosikertomukseen on omiaan lujittamaan merkittävässä määrin kentällä toimivien kansallisten viranomaisten ja budjettitehtävinään yhteisön varojen moitteetonta käyttöä valvovan komission välistä kumppanuutta91. Petosten torjunta on ensisijaisesti jäsenvaltioiden vastuulla, mutta se koskettaa kaikkia. Vuonna 1995 edistyttiin merkittävästi vastuualueiden asianmukaisessa jakamisessa, mikä johti konkreettisiin toimiin korkeimmalla poliittisella tasolla. Eurooppa-neuvoston Essenissä joulukuussa 1994 järjestetyn kokouksen ja joulukuussa 1995 Madridissa järjestetyn kokouksen välisenä aikana on laadittu 15 kansallista kertomusta toimenpiteistä yhteisön varojen väärinkäytön ja tuhlaamisen torjumiseksi. Niitä käsitellään tämän luvun ensimmäisessä jaksossa. 1. JAKSO: KANSALLISET KERTOMUKSET YHTEISÖN VAROJEN a ARTIKLAN JA SELVITYS 209 VÄÄRINKÄYTÖSTÄ SOVELTAMISESTA ECOFIN-neuvosto kehotti 11. päivänä heinäkuuta 1994 antamissaan petosten torjuntaa koskevissa päätelmissä92 komissiota laatimaan vuoden 1995 loppuun mennessä selvityksen EY:n perustamissopimuksen 209 a artiklan soveltamisesta. Essenissä 9. ja 10. joulukuuta 1994 kokoontunut Eurooppa-neuvosto kehotti jäsenvaltioita laatimaan kertomuksia kansallisella tasolla toteuttamistaan toimenpiteistä yhteisön varojen väärinkäytön ja tuhlaamisen torjumiseksi. Cannesissa 26. ja 27. kesäkuuta 1995 kokoontunut Eurooppa-neuvosto jäsenvaltioiden kertomuksiin yhteenvedon, joka esitettiin Madridissa 15. ja 16. joulukuuta. tutustui laatimaan niistä vertailevan ja kehotti komissiota 1. Menetelmät Kansallisten kertomusten perusteella laaditussa vertailevassa yhteenvedossa luodaan yhtäältä katsaus EY:n perustamissopimuksen yhteisön taloudellisten etujen suojaamista koskevan 209 a artiklan soveltamistilanteesta ja esitetään toisaalta yhteenveto jäsenvaltioiden toteuttamista toimenpiteistä yhteisön varojen väärinkäytön torjumiseksi. Varmistaakseen kansallisten kertomusten riittävän yhdenmukaisuuden, jotta kansallisia järjestelmiä voitaisiin todella verrata, komissio laati neuvoston pyynnöstä yhteisen kertomusmallin, jonka talous- ja raha-asiain neuvosto hyväksyi 20. helmikuuta. Jäsenvaltiot noudattivat kansallisissa kertomuksissaan yleensä mallissa ehdotettuja linjauksia, mutta kertomuksissa oli myös huomattavia eroja, koska tietyt jäsenvaltiot On muistettava, että valtionvarainministeriöiden kautta. EYVL N:o C 292, 20. 10. 1994. lähes 80 % yhteisön budjettimenoista kanavoidaan kansallisten 92 33 korostivat organisaatiota. Yleisesti ottaen ja lyhyistä määräajoista huolimatta kansallisten kertomusten laatijoiden ponnistelut auttoivat komissiota tekemään pyydetyn yhteenvedon ja selvityksen''3. Neuvoston kehotusta noudattaakseen komissio esitti myös tutkittavia vaihtoehtoja, joiden on määrä olla perustana niiden toimien valmistelulle, joiden tarkoituksena on tehostaa petosten ja varojen tuhlaamisen torjuntaa, jotta varmistettaisiin yhteisön taloudellisten etujen tehokas suojaaminen. 2. Selvitys (EY:n perustamissopimuksen 209 a artiklan ensimmäisen kohdan soveltaminen) EY:n perustamissopimuksen 209 a artiklan ensimmäisessä kohdassa vahvistetaan yhtäläisen suojan periaate: "Jäsenvaltiot toteuttavat samat toimenpiteet suojatakseen yhteisön taloudellisia etuja petolliselta menettelyltä kuin ne toteuttavat suojatakseen omia taloudellisia etujaan petolliselta menettelyltä". sisällytetään Euroopan Tällä määräyksellä perustamissopimukseen yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytäntö (tuomio annettu 21. päivänä syyskuuta 1989), jossa Jäsenvaltioiden täsmennetään EY:n perustamissopimuksen 5 artiklan soveltamisala. kertomukset osoittavat, että ne soveltavat EY:n perustamissopimuksen 5 artiklaa, siten kuin tuomioistuin on sitä tulkinnut, yhdessä perustamissopimuksen 209 a artiklan kanssa. Kertomuksissa käsitellään siis useimmiten sekä yhteisön talousarvioon kohdistuvien toimenpiteiden "yhtäläistämistä" kansallisten petosten toimenpiteiden johtuvien rangaistusjärjestelmien tehokkuutta. toteutettujen että rikkomisesta torjumiseksi oikeuden yhteisön kanssa 2. 1. Lainsäädäntö Ehkäiseviä toimenpiteitä on käsitelty vain vähän. Toisaalta jäsenvaltioilla on eri ja menoja ja seuraamusjärjestelmät (menoluokittain hieman vaihteleva) varten. tullilainsäädännön alainen) (vero- tuloja Varojen osalta yhtäläisen suojan periaatetta seuraamustasolla voidaan arvioida vertaamalla jäsenvaltioiden yhteisön tuloihin soveltamaa järjestelmää (perinteiset omat varat) kansallisiin tuloihin sovellettavaan järjestelmään (alv, valmisteverot). Menojen osalta tietyissä jäsenvaltioissa on erityinen tukipetoksia, yhteisön tuet mukaan lukien, koskeva rangaistuskäytäntö. Näin ollen tuloihin ja menoihin liittyvien järjestelmien oikeudellisten toimenpiteiden tehokkuuden välillä voitiin huomata eroja. Tiettyjen jäsenvaltioiden onkin pyrittävä parantamaan suojelun tasoa. Kaksi asiaa ovat ilmeisen selviä: 93 Katso kertomus yhteenvedosta "Vertaileva analyysi" ja yhteenveto, Asiak. KOM(95) 556 lopull. 34 Vertaileva analyysi paljasti, että vain osa tarvittavista tiedoista oli kerätty. Tarvitaan siis lisätietoja, etenkin petosten ehkäisemisen osalta. Vaihtelevat lähestymistavat (tulojen ja menojen välillä) haittaavat toimien yhtenäisyyttä ja tehokkuutta, sillä järjestäytyneen talousrikollisuuden menetelmät ovat yleensä samanlaisia kaikilla aloilla. 2. 2. Hallinnon organisaatio Kansallisissa kertomuksissa kuvatut hallintoyksiköiden organisaatiot osoittavat, että omista varoista vastaavia erikoisrakenteita on joko jo olemassa tai niitä ollaan perustamassa. Maatalousmenojen valvonnassa kansalliset maksuelimet pyrkivät ennen kaikkea täyttämään yhteisön säännöstön määrälliset vaatimukset. Maatalouskauppaa (vientituet) säätelee pääasiassa oma erityissäädös, ja tämä pätee myös tulojen valvontaan (joista mainittakoon etenkin erityiselimet ja valtiontalouden tarkastusvirastot). Rakennerahastojen valvontamenettelyjä soveltavat yhteisön ohjelmien täytäntöönpanosta vastaavat viranomaiset etenkin paikallistasolla. Yhteenveto osoittaa, että useimpien virastojen toiminta perustuu vankkaan kokemukseen, ja niiden valvonta on osoittautunut tehokkaaksi kansallisen talouden tasolla (tullit, verotus). Kaikissa jäsenvaltioissa kansallisia talouksia suojaavia julkista tilintarkastusta koskevia sääntöjä sovelletaan yleensäkin yhteisön menoihin, joista suuri osa kanavoidaan kansallisten talousarvioiden välityksellä. Joka tapauksessa yhteisön etuja suojataan menopuolella huonommin kuin tulopuolella. Vastuu tarkastuskäyntien järjestämisestä on varoja hallinnoivilla elimillä, jotka eivät ole selvillä laajamittaisen petostentorjunnan menetelmistä, ja nämä turvautuvat usein perinteisiin tilintarkastusmenetelmiin, jotka saattavat osoittautua laajamittaisen talousrikollisuuden torjunnassa. järjestäytyneen rikollisuuden ja tehottomiksi Yksi tapa parantaa merkittävästi yhteisön varojen suojaamisen tasoa olisivat erityiset petostenvastaiset tarkastukset, joita hoitaisivat kansallisella tasolla erikoisyksiköihin järjestäytyneet asiantuntijat. Heillä olisi laajat tutkintaoikeudet, ja he hoitaisivat tehtäväänsä riippumattomasti varojen hallinnosta. Tällaista valvontaa tehdään myös tulopuolella. 2. 3. Tulokset Vain puolet tutkituista kertomuksista sisälsi numerotietoja suoritetuista tarkastuksista sekä hallinnollisista ja oikeudellisista seuraamuksista. Toimitettuihin luihin on myös suhtauduttava varauksellisesti. Lukuja voidaan tulkita monin eri tavoin: kyse voi olla tilastollisten ilmoitusmenetelmien huomattavasta parantumisesta, petostentorjuntayksiköiden toiminnan tehostumisesta tai itse ongelman pahenemisesta. Tämä on epäilemättä syynä siihen, että vain harvat jäsenvaltiot toimittivat yksityiskohtaisia tilastotietoja tai suoraan hyödynnettäviä analyyseja ja kommentteja. Riskialoja oli pyritty tunnistamaan, mutta yhteisön tasolla toimivan luokittelun laatiminen edellyttää yhtenäisten tietojen yksityiskohtaista tarkastelua. Tällaisia tietoja ei valitettavasti ole. 35 Kansallisissa kertomuksissa ei ole riittävästi tietoa, jotta voitaisiin arvioida yhtäläisen suojan taso väärinkäytettyjen varojen takaisinperinnän94 osalta. Julkisille velkojille lukien) etusijan antavia säädöksiä ei mainita kuin (yhteisön velkojat mukaan poikkeuksellisesti. Menettelyjä ja eikä tutkimusyksiköiden välistä yhteyttä selvitetty. ei ole kuvattu rahoitusyksiköiden Kansainvälisten toimintojen osalta on myös hyödynnettävä paremmin keskinäisen avunannon suomia mahdollisuuksia tulli- ja maatalousasioissa. 3. Selvitys (EY:n perustamissopimuksen 209 a artiklan toisen kohdan soveltaminen) EY:n perustamissopimuksen 209 a artiklan toisen kohdan tarkoituksena on lujittaa yhteistyötä: "Jäsenvaltiot sovittavat yhteen toimintansa, jonka tarkoituksena on suojata yhteisön taloudellisia etuja petolliselta menettelyltä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän sopimuksen muiden määräysten soveltamista. Tätä varten ne komission avulla järjestävät toimivaltaisten hallintoyksikköjensä kiinteän ja säännöllisen yhteistoiminnan. " Tällä uudella määräyksellä täydennetään kyseisen artiklan ensimmäisessä kohdassa esitettyä velvoitetta. Määräyksen tarkoituksena on luoda tarvittavat edellytykset yhteisön varoihin kohdistuvan järjestäytyneen rikollisuuden torjunnan kehittämiseen. Tämän vuoksi on asianomaisten yksiköiden välille järjestettävä tiivis ja säännöllinen yhteistoiminta. Tätä varten komissio perusti petostentorjuntaa koordinoivan neuvoa-antavan komitean (COCOLAF)95. Jäsenvaltioiden välittämät tiedot osoittavat, että muita kuin yhteisön hallinnollisia yhteistyövälineitä ja avunantoa on käytetty kiitettävästi. Näillä välineillä on tarkoitus suojella jäsenvaltioiden talouksia. Tarvitaan kuitenkin jäsentyneempää yhteistoimintaa, jotta saavutettaisiin 209 a artiklassa vaadittava yhteisön varojen suojelun taso ja ratkaistaisiin nykyisin havaitut ongelmat (etenkin vastausten määräaikojen osalta). EY:n perustamissopimuksen 209 a artiklalla pyritään laajempaan yhteistoimintaan rikosoikeudellisissa kysymyksissä; tämä toiminta on tarpeen järjestäytyneiden rikollisverkkojen tekemien kansainvälisten petosten torjumiseksi. Jäsenvaltioiden oikeudellisen kohtelun eroavaisuudet ovat vakava riski, ja kansallisissa kertomuksissa viitataankin peitetysti suoran ja nopean yhteistyön tarpeeseen. Eräissä kertomuksissa käsitellään myös poliisiasiain yhteistyötä erottamatta sitä selvästi oikeusasiain yhteistyöstä. Kertomuksissa kiinnitetään huomiota hallinnollisen yhteistyön tarpeeseen tällä alalla jo paikan päällä tehdyistä alustavista tutkimuksista lähtien (tietojen vaihto jäsenvaltioiden välillä ja komission tehtiin myös hyvin konkreettisia ehdotuksia kanssa). rikosoikeudellisen yhteistyön lujittamiseksi, kuten mahdollisuus antaa kansallisille tutkijoille yhtenäiset toimivaltuudet. Kertomuksissa 94 95 Katso 7. luvun 4. jakso, sivu 81. Katso 5. luvun 2 jakso, sivu 43. 36 Hallinnollisen yhteistyön ja keskinäisen avunannon osalta (jotka perustuvat yhteisön välineisiin) kansallisista kertomuksista käy ilmi, että vaikka näitä välineitä käytetään, niiden tarjoamia mahdollisuuksia ei täysimittaisesti hyödynnetä. Eräissä kertomuksissa on pantu merkille vaikeuksia, jotka saattavat hidastuttaa tutkimuksia ja tekniset toimintaa eroavaisuudet estävät jäsenvaltioiden välistä tiedonkulkua). (hallinnolliset, oikeudelliset rikosoikeudellista ja 4. Tutkittavia vaihtoehtoja Tutkittavia vaihtoehtoja on lukuisia, mutta tämän selvityksen alkuperäistä tavoitetta, joka oli selvittää, onko kansallisten varojen suojaamiseen tarkoitettujen toimenpiteiden ja keinojen sekä yhteisön taloudellisten etujen suojaamiseen tarkoitettujen toimenpiteiden ja keinojen välillä vastaavuutta, ei saavutettu. Vaikka kertomuksissa esitettiin hyvinkin yksityiskohtaisia tietoja, vertailevaa analyysia kansallisiin talousarvioihin ja yhteisön talousarvioon kohdistuvien petosten torjunnan tuloksista ei saatu valmiiksi, koska tiedot eivät olleet riittävän täydellisiä. todellisesta Vaikka yhtäläisen suojan periaatetta onkin todistettu noudatettavan, on vaikeaa esittää arvioita sen ja hallintorakenteiden erittely viittaa siihen, että yhteisön tulot ovat yleensä paremmin suojattuja kuin menot ja että menoista maatalousmenoja valvotaan paremmin kuin rakenteellisten tukitoimien menoja. tasosta unionissa. Olemassa olevan lainsäädännön Tutkimusten ja analyysien nykyisessä vaiheessa täydellistä vastaavuutta ei voida siis katsoa saavutetun. Taloudellisia etuja myös suojataan eri tavoin eri jäsenvaltioissa. Jo toteutettuja konkreettisia toimenpiteitä onkin arvioitava jatkuvasti, jotta yhteisön varainhoito olisi mahdollisimman avointa ja jotta yhteisön taloudellisten etujen suojaaminen toteutuisi täydellisesti. Yhtäläisen suojan periaatetta onkin täydennettävä yhdenvertaisen suojan käsitteellä koko yhteisön alueella. Näin ollen komissio on ehdottanut neuvostolle useita tutkittavia vaihtoehtoja, jotka on esitetty komission yhteenvedossa kunkin kuvauksen lopussa. Ensimmäiset vaihtoehdot koskevat yhtäläisen suojan periaatetta. Niiden ongelmien lisäksi, joita aiheuttavat tulojen suojelemisen ja menojen moitteettoman käytön valvonnan erilaiset lähestymistavat, on tarpeen toteuttaa riittävän tasokkaita toimenpiteitä, ja pelottavat talousrikollisuuteen erikoistuneita järjestäytyneitä rikollisverkkoja. Sama pätee myös petosten ehkäisemiseen, jota ei voitu analysoida riittävästi kansallisten kertomusten perusteella. toimenpiteitä, jotka ovat tehokkaita eli Tämän käsityksen mukaisesti näyttää siltä, että menojen alalla tarvitaan selkeää hallinnollisten rangaistusten politiikkaa. Tällaiset rangaistukset ovat jo käytössä kansallisella tasolla. Ne ovat tietenkin itsenäisiä, mutta ne voitaisiin lisätä yhteisön hallinnollisiin joita käytetään esimerkiksi maatalousalalla. Neuvoston vahvistamassa laaja-alaisessa komission asetuksessa96 vahvistetaan rangaistuksiin, 96 Katso 1. luvun 2. jakso, sivu 9. 37 oikeudellinen perusta, jonka on määrä tarjota viitekehys etenkin tehokkaiden rangaistusten käyttöön ottamiseksi menojen alalla yleensä. Myös yhteisön taloudellisten etujen suojaamisesta tehdyn yleissopimuksen97 saattamisen osaksi kansallista oikeusjärjestystä olisi tarjottava se oikeudellinen perusta, jonka jäsenvaltiot tarvitsevat saattaakseen yhteisöjen talousarvioon kohdistuvat vilpilliset käytännöt selkeästi syytteen alaiseksi. Näin ollen oikeushenkilöille, tai joilla on valtuus yhteisörahoituksen vastaanottajana käyttää yhteisön varoja, on tietenkin voitava langettaa rangaistuksia petostapauksissa. edunsaajana Jäsenvaltioiden rangaistusjärjestelmiä sellaisten alueiden syntyminen, joilla rangaistukset ovat taloudellisen toiminnan siirtäminen "suvaitsevaisempiin" jäsenvaltioihin. lähentämällä on pystyttävä välttämään lievempiä, sekä Toiset vaihtoehdot koskevat kansallisten valvonta- ja petostentorjuntayksiköiden organisaatiota. Tutkintaan erikoistuneille yksiköille olisi annettava niiden tarvitsemat valtuudet tehtäviensä toteuttamiseen yhä vaikeammissa olosuhteissa. Lisäksi on korostettava, että on tapahtunut kehitystä kohti eri alojen välisiä rakenteita, joilla on samanlaiset valtuudet. Tällaisista on useita esimerkkejä, etenkin Belgiassa sijaitseva järjestäytyneen talous- ja rahoitusrikollisuuden torjunnan keskusvirasto (OCDEFO), jossa työskentelee tulli- ja verotusalan asiantuntijoita sekä tuomareita ja poliiseja. Italialaisesta Guardia di Finanzasta on myös yhteisöön kohdistuvien petosten torjunt^omiteankorkeirnmallatasollamäärittelemänpolitiikanmerkittävä väline98. tulossa ministeriöiden välisen Luetteloa voitaisiin vielä jatkaa, mutta nämäkin esimerkit paljastavat mielenkiintoisen suuntauksen, joka on merkittävä siksi, että siinä otetaan huomioon laajat (pitkät ja yhteisöön kohdistuvien petosten torjunnan erikoisluonne tutkimukset, jotka edellyttävät eri alojen asiantuntijoiden osallistumista). Kolmannet vaihtoehdot koskevat petostentorjunnan tuloksia. Petosriskien vähentäminen edellyttää kentällä tapahtuvan tiedustelutoiminnan täysimääräistä hyödyntämistä. Kansallisista kertomuksista paljastui esimerkiksi, että jäsenvaltiot ovat tiedostaneet tehtyjen petosten kansainvälisen luonteen ja toteuttaneet aiheellisia toimenpiteitä. liittyvä Petoksiin tietoa petostentorjunnan tuloksista: valvontavaiheesta, varojen takaisinperinnästä ja petosten tekijöihin sovellettavista rangaistuksista. tieto on niin laajaa, että tarkempaa tarvitaan Näin ollen kansallisia käytäntöjä on yhteisön tasolla lähennettävä. Tämä pätee myös valvontamenetelmiin, jotka on saatava verrannollisiksi koko yhteisön 97 98 Katso 1. luvun 3. jakso, sivu 12. Komitea perustettiin vuonna 1992 EY:n perustamissopimuksen 209 a artiklan hengessä ministerineuvoston politiikkojen yhteensovittamista. Siihen sisältyy myös Guardia di Finanzan toimintayksikkö, joka perustettiin ministerineuvoston puheenjohtajan asetuksella 11. tammikuuta 1995. käsittelee yhteisön puheenjohtajan osastoon, joka 38 alueella, sekä takaisinperinnän sääntöihin, hallinnollisiin seuraamuksiin ja niiden soveltamisedellytyksiin. Useissa kansallisissa kertomuksissa paljastuu jatkuva toive yhteisön säädösten yksinkertaistamisesta. Komissio on asiasta samaa mieltä, ja se toteuttaa toimia asian hyväksi tavoitteenaan varmistaa, ettei petosten tekemistä helpoteta liian monimutkaisilla säädöksillä. Viimeisetvaihtoehdotkoskevatyhteistyötä. Yhteistyökäytäntöjenkehittämistarvetta korostettiin useissa kansallisissa kertomuksissa. Yhteistyön avulla voitaisiin mahdollisesti ratkaista keskinäisen avunannon mekanismien toiminnan yhteydessä todetut ongelmat. Vakavien ja monimutkaisten petosten syytteistä vastaavien yksiköiden välisiä toiminnallisia yhteyksiä on myös parannettava kehittämällä esimerkiksi henkilökohtaisia yhteyksiä ja virkamiesten vaihtoa. Rankaisutoimenpiteitä koskevan yhteistyön osalta kansallisissa kertomuksissa esiintuodut asiat osoittavat, että kansallisten viranomaisten on kiireellisesti saatava käyttöönsä tehokkaat keinot vastatakseen tarpeeseen suojella unionin yhteisiä varoja: tämä käsittää kansallisten rikosoikeudellisten yksiköiden ja komission toimivaltaisten yksiköiden välisen joustavamman tietojenvaihdon, laajempien valvontakeinojen -oikeuksien antamisen petostentorjunnasta vastaaville yksiköille sekä riittäviin toimenpiteisiin turvautumisen rikosoikeuden alalla; toimenpiteet ovat tarpeen, jotta yhteisön taloudellisten etujen rikosoikeudellista suojaamista koskeva yleissopimus saataisiin nopeasti voimaan. ja Samoin korostettiin tarvetta mukauttaa tietojärjestelmät, jotka koskevat yhteisön lainsäädäntöä keskinäisestä avunannosta. Tiettyjä kertomuksissa korostettuja yhteistyömuotoja on tutkittava ja kehitettävä edelleen (kuten esimerkiksi vapaaseen liikkeeseen luovutettujen tavaroiden ristikkäistarkastusten jatkotoimenpiteet). Keskinäinen avunanto yhteisön saatavien tehokkaammaksi huolimatta siitä, mikä budjettiala on kyseessä. takaisinperinnässä on saatava Petostentorjunnan yhteensovittamista käsittelevä neuvoa-antava komitea kokoontuu säännöllisesti arvioidakseen järjestelmien mahdollisuudet ja suositellakseen välttämättömiä muutoksia. * Komission toteuttama tutkimus on ensimmäinen vaihe mittavassa tehtävässä, joka koostuu edistymisestä yhteistyön avulla kaikilla petostentorjunnan osa-alueilla ennaltaehkäisystä rankaisutoimenpiteisiin. Sekä kansallisia että yhteisön tiedustelujärjestelmiä on käytettävä täysimääräisesti todellisten riskien ja olosuhteiden mukaan. Korkeimmalla poliittisella tasolla suunniteltujen toimien uskottavuutta on lisättävä siten, että saadaan konkreettisia tuloksia kaikilla niillä aloilla, jotka liittyvät yhteisön taloudellisten etujen suojaamiseen. Ohjelman seuraavissa vaiheissa toteutetaan nämä aloitteet. Niiden edistymistä seurataan tulevissa Eurooppa-neuvoston kokouksissa. 39 Kuten Eurooppa-neuvoston Madridin kokous korosti, yhteisön varojen suojaamisen tehokkuutta ei voida taata ilman täytäntöönpanopolitiikan yhdenvertaista valvontaa kaikkialla yhteisössä. Sekä toimielinten että jäsenvaltioiden työssä pyritään juuri tähän. 40 5. LUKU: YHTEISTYÖ JA KUMPPANUUS Tämä luku sisältää perinteisesti komission omasta aloitteestaan tai jäsenvaltioiden pyynnöstä järjestämät seminaarit petostentorjunnan alalla. Yhteistyö kansallisten erikoisyksikköjen kanssa ei rajoitu vain tähän, vaan jatkuu joko kahdenvälisinä tapaamisina toimivaltaisten viranomaisten kanssa tai toimielinten välisissä puitteissa, mitä edustaa petostentorjuntaa koordinoiva neuvoa-antava komitea (COCOLAF). Komitea järjesti vuonna 1995 työskentelynsä siten, että petoksentorjuntapolitiikasta saataisiin kokonaiskuva. Myös jäsenvaltiot jatkavat erikoisyksiköidensä mukauttamista yhteisön petoksiin liittyvään laajapohjaiseen ja monia aloja kattavaan ulottuvuuteen. Yhteydet komissioon laajenevat ja aloitteita tehdään kummaltakin taholta. Tämän luvun 3. jaksossa on esitetty asiasta joitakin esimerkkejä. 1. JAKSO: SEMINAARIT JA VIRKAMIESVAIHTO UCLAFin perustamisesta vuodesta 1988 lukuisia yleisiä tiedotusseminaareja kyseisen yksikön ja muiden komission erikoisyksiköiden koordinoidun toiminnan esittelemiseksi. Niissä on käsitelty lukuisia aiheita, joista on tiedotettu käytännössä kaikille kyseisille kansallisille yksiköille kussakin jäsenvaltiossa. lähtien on järjestetty On ollut välttämätöntä varmistaa, että työmetodit (tarkastukset ja kenttätason tutkinta) sopeutetaan petosten yhteisöulottuvuuteen. Taloudelliset puitteet kehittyvät jatkuvasti ja sama koskee petoksen keinoja. Täten komission järjestämät yleiset seminaarit pyrkivät ensi alkuun saattamaan kentällä toimivien tietoon kansainvälisen yhteisöpetoksen erityispiirteet. Yleisten seminaarien (lukuun ottamatta uusille jäsenvaltioille pidettyjä seminaareja) jatkoksi on vuonna 1995 järjestetty erityisaiheita käsitteleviä seminaareja. Komissio on järjestämistä myöskin kansallisille virkamiehille, jotka vastaavat yhteisön talousarvioon kohdistuvien petosten torjunnasta kansallisen järjestelmänsä puitteissa. toimintaohjelmansa mukaisesti erityiskoulutuksen jatkanut Uusien jäsenvaltioiden virkamiehille on järjestetty yleistä koulutusta: Brysselissä joukolle korkeita virkamiehiä (tiedotusseminaareja suomalaisille, ruotsalaisille ja itävaltalaisille virkamiehille) sekä suuremmalle joukolle jäsenvaltioissa, kuten Suomessa ja Ruotsissa99. Nämä virkamiehet edustivat verotarkastus-, tulli-, tilintarkastus-, rahoitus-, poliisi- ja oikeusviranomaisia. Toinen komission painopistealueista on erityiskoulutuksen antaminen yksiköille ja elimille, jotka taistelevat talous- ja rahoitusrikollisuutta vastaan syyte- tai muin oikeustoimin ja toimivat oikeusviranomaiset jne. ). valvontaryhmät, hallinto- (paikan päällä 99 Itävallassa seminaari järjestetään vuoden 1996 ensimmäisellä vuosineljänneksellä. 41 ja hollantilaisille Brysselissä on järjestetty tätä varten erityisiä koulutusohjelmia: korkeille tanskalaisille tutkijoille poliisiviranomaisille (ECD, talousvalvontatoimiston Italian Guardia di Alankomaiden talousasioiden ministeriön alainen toimisto) sekä Finanzan tutkijoille. Jäsenvaltioissajärjestettiin viisi seminaaria: rakennerahastojen alalla100 portugalilaisille IGAT:in (aluehallinnon tarkastusvirasto) virkamiehille, Kölnissä Saksassa talousrikosten, mukaan lukien yhteisörahoituksen vastaisten petosten syytetoimista vastaaville syyttäjille, Barcelonassa Espanjassa koheesiorahastosta, Deauvillessä Ranskassa rikospoliisin miehistölle ja Ateenassa Kreikassa rakennerahastojen alalla tapahtuvien säännönvastaisuuksien hallinnasta, valvonnasta ja tutkinnasta vastaaville virkamiehille. Erityyppisiä koulutustilaisuuksia järjestämällä komissio toivoo voivansa kehittää suoraa ja hedelmällistä yhteistyötä kansallisten elinten kanssa101. Suorat kontaktit yhteisön ja käytännön petosten torjunnasta vastaavien yksiköiden välillä ovatkin komissiolle tae keskinäisestä yhteisymmärryksestä ja luottamuksesta, mitä on kehitelty myös työryhmissä ("workshops"102) tutkinnan tai useaa alaa koskevien tutkimusten valmistelemiseksi. Lisäksi yhteisö järjestää liittymistä edeltävän strategian hengessä Keski- ja Itä-Euroopan maissa tiedotusseminaareja ja tapaamisia talouden järjestyksen ylläpidosta vastaavien laitosten kanssa, sillä se tekemään näiden kanssa pysyvää yhteistyötä lähitulevaisuudessa petosten torjumiseksi. Ensimmäinen tiedotusseminaari, johon osallistui 8 tutkijaa Tsekin tasavallan tullilaitoksesta (joiden kanssa komissio on tehnyt yhteistyötä tietyissä erityistutkintatapauksissa), toteutettiin Brysselissä, ja se koski operatiivista yhteistyötä ja tietojen vaihtoa. tulee Seuraavat komission seminaarit järjestetään vuodesta 1994 noudatetun politiikan mukaisesti pienemmässä mittakaavassa (joka on osoittautunut tehokkaimmaksi) ja erikoisaiheisiin keskittyen. Vuonna 1995 järjestettiin myös 14 seminaaria PO XXI:n hallinnoiman Matthaeus- ohjelman puitteissa (yhteisön toimintaohjelma tullivirkamiesten ammatillisen koulutuksen alalla). Näistä 7 koski erityisesti tullipetosten torjuntaa. Tämän lisäksi järjestettiin 11 -ohjelman103 puitteissa. Kolme näistä on järjestetty seminaaria Matthaeus Tax nimenomaisesti alv:stä ja valmisteveroista vastaaville virkamiehille kolmessa uudessa jäsenvaltiossa, ja ne käsittelivät yhteisön alv-ja valmisteverojärjestelmiä. Jäsenvaltioiden virkamiehet esittelivät sisämarkkinoiden toimintaa ja pystyivät järjestelmistään ja valvontamenetelmistään kertomalla vertailemaan kokemuksiaan. Kyseisten Matthaeus- ja Matthaeus Tax -ohjelmien puitteissa järjestetään myös virkamiesvaihtoa jäsenvaltioiden tullilaitosten välillä (390 virkamiesvaihtoa vuonna 1995) 100 101 102 103 Tähän ja koheesiorahaston erityisalaan kohdistetaan vuonna 1996 jatkuvaa huomiota koulutuksen alalla. Katso tämän luvun 3. jakso, sivu 44. Nämä ryhmät ovat konkreettisten tapaustutkimusten perusteella erinomainen väline mielipiteiden vaihtoon esiintyneistä ongelmista ja toteutettavista ratkaisuista. Yleensä nämä ratkaisut liittyvät oikeudellisen yhteistyön vahvistamiseen tai niissä viitataan käytettävissä oleviin tai luotaviin toimintakeinoihin (mikä voi mahdollisesti viitata ehdotukseen komission kannan määrittelemisestä uudesta oikeusperustasta). Kyseisen ohjelman tavoitteena on parantaa hallinnollista yhteistyötä ja kehittää keskinäistä yhteistyötä jäsenvaltioiden toteuttamasta sisämarkkinoiden täytäntöönpanosta välillisen verotuksen alalla. Petosten torjuntaan tähtäävät valvontatoimenpiteet ovat tärkeä osa tätä täytäntöönpanoa. 42 sekä veroasioista vastaavien virastojen välillä (118 virkamiesvaihtoa vuonna 1995). Vastaavasti jäsenvaltiot järjestivät 60 virkamiesvaihtoa kehittääkseen yritystarkastuksissa käytettäviä tilintarkastusmenetelmiä. 2. JAKSO: PETOSTENTORJUNTAA KOORDINOIVA NEUVOA-ANTAVA KOMITEA (COCOLAF) COCOLAFin toiminta on laajentunut huomattavasti vuonna 1995. Edellisen vuoden kokemuksien pohjalta104 komitean puheenjohtajana toimiva komissio ja jäsenvaltioiden delegaatiot jatkoivat yhteisön rahallisiin intresseihin liittyvien eri teemojen käsittelyä tarkastelemalla erityisesti komission vuoden 1995 petostentorjuntaa koskevaa toimintaohjelmaa ja sen vuoden 1994 vuosikertomusta. Komissio järjestikin vuonna 1995 kolme täysistuntoa, 1. helmikuuta, 31. toukokuuta ja 1. kesäkuuta (2 päivää) sekä 4. lokakuuta. Johtopäätöksissään 19. kesäkuuta 1995 ja 27. marraskuuta 1995 neuvosto korosti komitean työn merkitystä petostentorjunnassa. Olennaista on erityisesti työskentely, joka koskee komission petostentorjuntaohjelman seurantaa ja sen vuoden 1994 vuosikertomuksen tarkastelua komission EY:n perustamissopimuksen105 näkökulmia koskevaa vertailevaa analyysia. kertomusten kansallisten seurantaa sekä ja Komitean istunnoissa on käsitelty edellä mainittujen kertomusten lisäksi pääasiallisesti petostentorjunnan tehostamiseen tähtäävien oikeudellisten ja toiminnallisten keinojen kehittämistä. Komitean istunnoissa jäsenvaltiot ovat voineet saada tietoja suoraan komission asiasta vastaavilta henkilöiltä. Laajoja keskusteluja on käyty kysymyksistä, jotka liittyvät säännölliseen tietojenvaihtoon jäsenvaltioiden sekä kansallisten erikoisyksiköiden ja komission (UCLAF) välillä (erityisesti säännönvastaisuuksista ilmoitukset rakennerahastojen ja koheesiorahaston alalla). jäsenvaltioiden havaituista On painotettu eri alueita käsittelevien petostentorjuntakomiteoiden olemassaoloa ja toimintaa. Näin ollen "keskinäisen avunannon" komitea ja "omien varojen" neuvoa-antava komitea sekä välillisten verojen alan hallinnollisen yhteistyön pysyvä komitea ovat kunkin alan erityisiä petostentorjuntaan liittyviä kysymyksiä käsitteleviä elimiä. Näillä komiteoilla voi olla alakomiteoita tai "teknisiä" työryhmiä, joihin osallistuu jäsenvaltioiden asiantuntijoita ja komission toimivaltaisten yksiköiden edustajia, joiden työ liittyy petostentorjuntaan. Tällaisia ovat "keskinäisen avunannon" komitean alainen SCENT/CIS-työryhmä, maatalousalan "säännönvastaisuuksien" alaryhmä, "tietotekniikan ja kirjanpidon" työryhmät, "omien varojen" neuvoa-antavan komitean alaryhmä "perintä" sekä viimeisenä välillisten verojen alan hallinnollisen yhteistyön pysyvän komitean petostentorjunnan alaryhmä. 104 105 COCOLAF on perustettu komission päätöksellä 23. 2. 1994. Enemmän aiheesta jo aiemmin mainitussa vuoden 1994 petostentorjuntaa koskevassa vuosikertomuksessa. Katso 4. luvun ainoa jakso, sivu 33. 43 3. JAKSO: KUMPPANUUS JÄSENVALTIOIDEN KANSALLISTEN ERIKOISYKSIKÖIDEN KANSSA Komission vuoden 1994 vuosikertomuksessa mainittiin jo komission (UCLAF) ja joidenkin jäsenvaltioiden erikoiselinten välille luodut yhteydet. Nämä usein epäviralliset yhteydet liittyvät komission petostentorjuntaa koskevan ohjelman mukaiseen kokonaispolitiikkaan. Kokemuksia vaihdetaan tapaamisissa, joissa korostetaan tulosten suhteen välittömästi tehdyissä mitattavissa olevaa operatiivista puolta, jota on käsitelty yhteistyössä petostentorjuntatutkimuksissa. Muut toimet, kuten koulutus tai erityisseminaarit, tarjoavat komissiolle mahdollisuuden, jonka tämä pyrkii hyödyntämään tosissaan ja harkintansa mukaan. Vuonna 1995 luodut yhteydet olivat rakentavia ja myönteisiä, sillä komissio oli tehnyt koko vuoden aktiivista yhteistyötä kunkin kansallisen yksikön kanssa, joka vastasi jäsenvaltioissa tehtyjen yhteisön talousarvion vastaisten petosten tutkinnasta, syytetoimista ja ehkäisystä. Tällaisia ovat erityisesti tullilaitokset, sillä niitä koskettavat juuri tuotteiden kauppaa koskevia monimutkaisia toimia sisältävät petokset. Tällaiset petokset edellyttävät laitosten välistä koordinaatiota, joka tarkasti määriteltyjen menettelyjen avulla. Lisäksi kyseeseen tulevat varainhoidon valvonnasta vastaavat yksiköt, jotka kuuluvat kauppa- ja teollisuusministeriöiden alaisuuteen (kuten Ranskan Inspection Générale des Finances ja Espanjan IGAE106), eri alojen (erityisesti sosiaalialan) kansalliset tutkimuslaitokset sekä rikospoliisin yksiköt tapauksissa, joissa edellytetään syytetoimia (kansallisen poliisin alaiset yksiköt, kuten santarmisto), kun on kyse järjestäytyneestä talousrikollisuudesta. toteutetaan unionissa Esimerkkinä voidaan mainita OCDEFO (Office Central de lutte contre la Délinquance Economique et Financière Organisée) 107. Kyseinen elin toimii Belgian oikeusministeriön alaisuudessa. Belgian santarmisto ja rikospoliisi sekä Comité Supérieur de Contrôle ovat asettaneet tutkijoitaan sen käyttöön. Koska näillä yksiköillä on kullakin omat perinteensä ja lähestymistapansa, tarkoituksena on (kertomuksen sanoin) tuoda lainvalvonnan käyttöön uudet poliisimenetelmät ja yrityshenkeä. OCDEFO tekee operationaalista tutkintaa niillä yhteisön talousarvion aloilla, joihin suuren mittakaavan petokset vaikuttavat suoraan. Sen tehtävänä on myös tutkia rahanpesua, vakavia veropetoksia, pörssirikoksia sekä vakavia yhteiskunnallisia rikoksia. Italian Guardia di Finanza on perustanut samaa tarkoitusta varten erikoisyksikön yhteisöpetosten ehkäisemiseksi vastatakseen asianmukaisesti tarpeeseen panna täytäntöön EY:n perustamissopimuksen 209 a artiklan ensimmäinen alakohta, joka koskee yhteisön taloudellisten etujen suojaamista yhtä hyvin kuin kansallisia taloudellisia etuja. Guardia di Finanza on monialainen elin, joka käsittelee niin markkinainterventioita kuin omia varoja ja rakennerahastojakin. Sillä on käytössään kaikki keinot perusteellisten tutkimusten tekemiseen kaikkialla Italiassa. 106 107 Intervention General de la Administracion del Estado OCDEFO julkaisi ensimmäisen toimintakertomuksensa marraskuussa 1995. 44 Italian hallitus toivoo, että tämä erikoisyksikkö saatettaisiin päävastuulliseksi EY:n talousarvioon kohdistuvien rikosten valvontatoimien keskitetystä hallinnosta. Koska yksikön108 ensisijainen tarkoitus on pitkän aikavälin tavoitteiden saavuttaminen, on korostettava sen tehtävien pysyvää luonnetta. Espanjan Guardia civilin tehtävänä on valtion verotulojen suojeluja valvonta, ja se vastaa alueellaan maitse tai meritse tapahtuvan salakuljetuksen vastaisista toimista. Koska Guardia civil edustaa sekä hallinnollisia poliisivoimia että rikostutkinnasta vastaavaa yksikköä, se pystyy suorittamaan kaikenlaista tutkintaa, kuten yksinkertaisia hallinnollisia tutkimuksia ja monikansallisten rikollisjärjestöjen tekemien monimutkaisten rikosten ehkäisemistä. 4. JAKSO: KESKINÄINEN HALLINNOLLINEN AVUNANTO TULLIASIOISSA YHTEISÖN JA KOLMANSIEN MAIDEN VÄLILLÄ Komissio on saanut neuvostolta neuvotteluohjeet kolmansien maiden kanssa tehtävistä sopimuksista, jotka sisältävät tullialan keskinäistä avunantoa koskevia pöytäkirjoja. Näiden ohjeiden puitteissa komissio on jatkanut neuvotteluja useiden maiden kanssa vahvistaakseen yhteisön järjestelyjä tullipetosten torjunnassa. Tällaisia määräyksiä sisältäviä sopimuksia parafoitiin tai allekirjoitettiin vuonna 1995 Tunisian (allekirjoitettu 17. heinäkuuta 1995), Marokon (parafoitu 16. marraskuuta 1995), Israelin (parafoitu 20. marraskuuta 1995 ja väliaikainen sopimus allekirjoitettu 18. joulukuuta 1995) sekä Slovenian (allekirjoitettu 15. kesäkuuta 1995) ja Taka-Kaukasian tasavaltojen (sopimukset Armenian, Azerbaidzanin ja Georgian kanssa allekirjoitettu 15. ja 19. joulukuuta 1995) kanssa. Odoteltaessa useimpien IVY-maiden kanssa allekirjoitettujen sopimusten voimaantuloa väliaikaiset sopimukset, jotka mahdollistavat keskinäisen hallinnollisen yhteistyön yhteisön toimivaltaan kuuluvissa tulliasioissa, on allekirjoitettu Valko-Venäjän (kesäkuussa 1995), Kirgisian (9. helmikuuta 1995), Moldovan (2. lokakuuta 1995), Venäjän (17. heinäkuuta 1995) ja Ukrainan (1. heinäkuuta 1995) kanssa. Baltian maiden kanssa vuonna 1994 allekirjoitetut vapaakauppasopimukset tulivat voimaan 1. tammikuuta 1995, ja Tsekin ja Slovakian tasavallan sekä Romanian ja Bulgarian kanssa allekirjoitetut Eurooppa-sopimukset tulivat lisäksi voimaan 1. helmikuuta 1995, ja täten keskinäinen avunanto on laajentunut yhteisörajojen ulkopuolelle. Neuvotteluja jatkettiin Färsaarten, Jordanian, Egyptin, Libanonin, Etelä-Afrikan sekä Yhdysvaltojen, Kanadan ja Etelä-Korean kanssa. Euroopan parlamentti on lisäksi hyväksynyt tulliliittoa koskevan sopimuksen tekemisen yhteisön ja Turkin välillä. Tämä sopimus, joka sisältää myös keskinäistä avunantoa koskevan pöytäkirjan, tuli voimaan 1. tammikuuta 1996. 108 Tunnetaan nimellä "Nucleo spéciale per la repressione delle frodi comunitarie". 45 6. LUKU: TUTKIMUKSET Paikan päällä tehdyistä havainnoista käy hyvin selvästi ilmi, että yhteisön taloudellisten etujen suojelu on vuodesta toiseen yhtä tärkeää. Yleisesti ottaen petoksia koskevat havainnot voidaan jakaa kahteen eri luokkaan. Ensiksikin petos voidaan luokitella yksittäiseksi petokseksi, jossa taloudelliset toimijat pyrkivät kansainvälisillä markkinoilla kilpailukykyisen asemansa kautta saamaan mahdollisimman paljon markkinaosuuksia. Tämän vuoksi he toisinaan tulkitsevat lainsäädäntöä niin, että se on juuri ja juuri säännönmukaista. Nämä tapaukset ovat usein kansallisia, jolloin komission operatiivinen tehtävä on tukea jäsenvaltioiden tarkastus- ja tutkimustoimia antamalla heille tietoa yhteisön tasolla käytetyistä menetelmistä, kyseessä olevan tapauksen ja kohdattujen vaikeuksien mukaan. sekä huolellisesti toiminta on harkitusti vilpillistä Toisenlainen järjestettyä. laajassa Tämäntyyppisissä petoksissa on rikollisia piirteitä, joita on tarkasteltava merkityksessä. Näitä petoksia tekevät joko yksittäiset ihmiset, jotka oman toimintansa luonteen vuoksi järjestäytyvät tarkoituksellisesti, tai tapauksen mukaan, niin sanotut "suuret talousrikolliset" tai "järjestäytyneet rikolliset", joilla on hyvät mahdollisuudet ottaa käyttöön huomattavia, erityisesti taloudellisia voimavaroja. Nämä petokset ylittävät maiden rajat, ja ne voivat myös koostua useassa jäsenvaltiossa ("monikansallisuus") tehdyistä itsenäisistä teoista, jotka liittyvät toisiinsa. Tällaisten tekojen taustalta löytyy usein yksi ainoa määräysten antaja, joka on periaatteessa näkymätön. On selvää, että tällaisilla teoilla on tuhoisa vaikutus yhteisön, sen toimielinten ja jäsenvaltioiden uskottavuuteen. tehtävä on taistella voimakkaasti tätä haittaa vastaan yhteistyössä Komission jäsenvaltioiden tutkintayksiköiden kanssa. Siksi komissio päätti koota voimavaransa yhteen itsenäiseen ja erikoistuneeseen yksikköön, joka voi tukea ja auttaa kansallisia elimiä, joilla ei ole tämäntyyppistä rakennetta. Tietenkään näiden petostapausten valvonta ja jäljittäminen ei ole päämäärä sinänsä, mutta on välttämätöntä nostaa suurrikollisuuden torjunnan tasoa sekä yhdenmukaistaa yhteisön talousarvioon kohdistuvien vakavien petosten rikosoikeudellisia seuraamuksia kaikissa jäsenvaltioissa, sillä ilmiön laajuus ja monimutkaisuus edellyttää välittömiä toimia, joilla on mahdollisimman ennaltaehkäisevä vaikutus. Komissio toivoo neuvoston toimien puitteissa109, että jäsenvaltiot pääsisivät yksimielisyyteen asianmukaisten rikosoikeudellisten menettelytapojen täytäntöönpanosta. Heti kun tutkimus ulottuu kansallisen alueen ulkopuolelle, jäsenvaltioiden toimintavapaus on suppea ja menettelyt ovat pitkiä, lähes loputtomia. Silloin komissiolla on yhä ilmeisempi syy toimia, erityisesti koska se pyrkii saamaan aikaan tehokkaan oikeudellisen yhteistyön tutkinnasta vastaavien kansallisten viranomaisten välillä. On tosiasia, että näin laajat petokset ovat aina kansainvälisiä. Mitä suurempi on petoksen taloudellinen hyöty, sitä kehittyneempiä menetelmiä käytetään. Sen taustalla olevat verkot käyttävät hyväkseen pienimpiäkin porsaanreikiä hyötyäkseen tilanteen kehittymisestä ja mukauttaakseen tehokkaasti organisoitumalla ja luomalla reittejä tietojen ja varojen siirtoon Euroopan unionin sisällä ja joskus jopa sen alueen ulkopuolella. 109 Katso myös 1. luvun 4. jakso, sivu 17. 46 Jäsenvaltiot ja komissio kohtaavat lukuisia vaikeuksia, jotka liittyvät tämän järjestäytyneen talousrikollisuuden ominaispiirteisiin. Se näyttää lailliselta, mutta tosiasiassa sen päätarkoitus on ryöstää yhteisön varoja. Se pyrkii hyötymään mahdollisimman paljon niistä heikkouksista, jotka johtuvat yhteisön lainsäädännön ja sen soveltamista koskevan kansallisen lainsäädännön yhdistelmästä. Se kohdistuu haavoittuviin aloihin, joita on vaikeampi valvoa ja joissa mahdollinen voitto on hyvin suuri verrattuna riskeihin, jotka ovat vielä hyvin vähäisiä, koska sopiva rikosoikeudellinen seuraamus puuttuu. Kyse on erityisesti yhteisön passitusmenettelystä, jossa vakuusjärjestelmän soveltaminen passituksesta vastaavaan ei ole vielä riittävän laajalle levinnyttä tapauksissa, joissa havaitaan petos. 110 Järjestäytynyttä rikollisuutta esiintyy myös muuntyyppisissä petoksissa, jotka kohdistuvat yhteisön talousarvioon, varsinkin petoksissa, jotka koskevat tietyistä kolmansista maista yhteisöön vietyjen tuotteiden alkuperää ja arvoa sekä suosituimmuusjärjestelmiä. Tutkimuksissa on havaittu, että joidenkin taloudellisten toimijoiden näillä aloilla tekemät petokset koskevat useita jäsenvaltioita ja edellyttävät yhtä suurten voimavarojen asettamista luomat puolustusjärjestelmät edellyttävät myös hyvin paljon valmistelua sekä kolmansissa maissa olevien tavarantoimittajien ja maahantuojien välistä liittoutumista. ajanjaksona. Näiden käytettäviksi toimijoiden samana Joissakin tapauksissa on paljastunut sellaisia järjestöjä, jotka yleensä sijaitsevat yhteisön ulkopuolella ja jotka kykenevät useissa maissa olevien rikoskumppanien avulla toimittamaan joko väärennettyjä tai alkuperäisiä alkuperätodistuksia, jotka on laadittu postilaatikkoyritysten nimissä. Yhteisössä olevat ostajat voivat käyttää näitä todistuksia saadakseen tuotteet vapaaseen liikkeeseen ilman että niiden tarvitsee maksaa tuotteista tavanomaisia tulleja tai polkumyyntitulleja. Toisissa tapauksissa petos on saanut alkunsa yhteisössä. Esimerkiksi eurooppalaiset yritykset toimituttavat kokoonpano- tai jalostusyrityksille täysin tietoisina asiasta muita kuin alkuperäraaka-aineita ja tuovat näin saadut valmiit tuotteet tullietuuskohteluun oikeuttavilla alkuperätodistuksilla, vaikka he tietävät, että ne on saatu väärin perustein. Kummassakin tapauksessa tavaroiden todellinen alkuperä on ainakin päällisin puolin "puhdistettu" tullimuodollisuuksien täyttämisen yhteydessä. Tavaroiden vastaanottajat voivat pitää niitä kaupan yhteisön alueella laillisia jakelukanavia käyttämällä tarvitsematta ottaa riskejä tai maksaa laittomaan myyntiin liittyviä ylimääräisiä kustannuksia. * * Tämän luvun rakenne noudattaa johdonmukaisesti näitä havaintoja. Koska havaittujen kansainvälisten petosten lukumäärä on kasvanut yhteisön maiden ja kolmansien maiden välisten tuonti- ja vientitoimien kehityksen myötä, on järkevää ryhmitellä kaikki asianomaiset alat yhden otsikon alle, jossa määritellään nämä erityistapaukset. Tilastot puhuvat puolestaan: 110 Katso 2. luvun 3. jakson 1. kohta, sivu 22. 47 Yli 12 000:sta perinteisiä omia varoja ja EMOTR:n tukiosaston rahoittamia menoja koskevasta tapauksesta, joista jäsenvaltiot ilmoittivat vuosien 1991 ja 1995 välillä, 120 tapausta (eli 1 % kokonaismäärästä) vastaa yli 50:ttä prosenttia kokonaisvaikutuksesta talousarvioon. Toisaalta on havaittu, että 3 prosenttia kaikista jäsenvaltioiden ilmoittamista tapauksista koskee yksittäisiä, yli 1 miljoonan ecun suuruisia määriä, jotka vastaavat yhteensä yli kahta kolmasosaa ilmoitetuista määristä (kierretyt tullit sekä kierretyt tai väärin perustein perityt maksut). Komission koordinoimien tutkimusten kohteena samana ajanjaksona olleista 273 tapauksesta 20 prosenttia koskee yli 100 000 ecun suuruisia summia ja puolet niistä yli 1 miljoonan ecun suuruisia summia. Vaikka järjestäytyneeseen rikollisuuteen liittyviä petoksia on vähän, niiden vaikutus talousarvioon on huomattava. Komissio keskittää sen vuoksi ensisijaisesti kaiken huomionsa ja kaikki voimansa näihin tapauksiin, sillä myös näillä aloilla, joilla petokset tehdään yhdestä tai useammasta maasta käsin, tarvitaan aktiivista tukea yhteisön tasolla. Tässä luvussa kuvattujen tutkimusten taloudelliset vaikutukset ja moninaisuus osoittavat selvästi sekä kansallisten että yhteisön petostentorjuntayksiköiden tarpeen olla valppaana kaikilla rintamilla. 1. JAKSO: JÄRJESTÄYTYNEESTI TEHDYT LAAJAT KANSAINVÄLISET PETOKSET Tässä jaksossa kuvataan tutkimuksia, joiden yhteydessä on tehty huomattava määrä tarkastuksia paikan päällä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Niissä paljastui eräitä merkittäviä järjestäytyneesti tehtyjä kansainvälisiä vilpillisiä menettelyjä maitotuotteiden, viljojen sokerin aloilla sekä viininviljelyalalla. Omassa kohdassaan käsitellään tupakan salakuljetusta (komission perustaman erityisryhmän käsittelemä asia), Euroopan sosiaalirahastoa (rakennepolitiikka) ja matkailua (välittömät menot). riisin, oliiviöljyn, naudanlihan, tupakan ja ja Tässä jaksossa kuvatut tutkimukset ovat toisinaan johtaneet useita vuosia kestäviin toimiin111. Jäsenvaltioiden vastuussa olevat yksiköt ovat panostaneet merkittävästi petosverkkojen jäljittämiseen yhteistyössä komission kanssa. Näin on saatu paljastettua laajoja petoksia, joiden taustalla on usein järjestäytynyttä rikollisuutta. Kyse on monimutkaisista rajat ylittävistä tai monikansallisista petoksista, jotka koskevat useita jäsenvaltioita sekä joitakin kolmansia maita. Jäsenvaltioiden asianomaiset yksiköt ja kolmansien maiden viranomaiset ovat aloittaneet tiiviin yhteistyön näiden selvittämiseksi. ui Itse asiassa tiettyjä tapauksia on käsitelty ensimmäisen kerran jo vuosia 1993 ja 1994 koskevissa vuosikertomuksissa. 48 1. 1. Puhdistettu sokeri"2 Todettiin, että sisäisessä viinintuotannossa oli käytetty 1 375 tonnia C-sokeria, joka oli siirretty pois Itä-Eurooppaan vientiä koskevasta menettelystä ja joka oli jäänyt Italian alueelle. Lisäksi samassa tutkimuksessa arvioitiin, että noin 1 243 tonnia sokeria (muuta kuin C-sokeria) oli käytetty myöhemmin viinin makeuttamiseen. Niistä 65 henkilöstä, joita syytettiin salakuljetuksesta, sokerin säännön vastaisesta käytöstä viinintuotantoon, veropetoksista tai väärennöksistä, 38 on pidätetty väliaikaisesti. Astin syyttäjäviranomainen on toimittanut komissiolle tiedon tätä tapausta koskevista oikeudellisista toimenpiteistä vuodelta 1995. Italian viranomaisten on vielä selvitettävä, onko yhteisön talousarviota vastaan tehty muita rikkomuksia. 1. 2. Juuston, lihan ia maitotuotteiden vienti 113 Näiden tuotteiden määräpaikaksi muutettiin Kreikka, vaikka ne oli ilmoitettu vietäviksi Jordaniaan, Bulgariaan ja Libanoniin. Niille oli myös maksettu vientitukea. Tutkimukset paljastivat, että petoksen olivat järjestäneet talousrikollisuuden ammattilaiset, jotka käyttivät Tanskan, Saksan, Kyproksen ja Kreikan yritysverkkoja. Yritysten nimet muuttuivat säännöllisesti, mutta niiden tehtävä oli aina sama: väittää vievänsä tuotteita kolmansiin maihin niin, että niille maksetaan tukea. Nämä yritykset turvautuivat eri hankintakanaviin, ja ne käyttivät eri kuljetusvälineitä ja -menetelmiä välttääkseen keinottelun paljastumisen. Väärennettyjen todistusten, jotka koskivat tavaroiden kulutukseen laskemista kolmansissa maissa, tarkoitus oli tukea vientitukihakemuksia. Todellisuudessa tulliasiakirjat, joilla todistettiin tavaroiden saapuminen määräpaikkaan, olivat väärennöksiä, sillä tuotteet oli lähetetty uudelleen yhteisöön ja luovutettu vapaaseen liikkeeseen Kreikassa. Tutkimukset ovat asianomaisissa jäsenvaltioissa edelleen kesken, sillä on löydetty muita yrityksiä, jotka ovat sotkeutuneet tähän keinotteluun. Bulgariaan tehtiin tarkastusmatka hallinnollisena yhteistyönä lisätodisteiden keräämiseksi. Neljään henkilöön on kohdistettu rikosoikeudellisia toimenpiteitä: yksi on Tanskasta, yksi Saksasta ja kaksi Kreikasta. Väärin perustein maksetut tuet, joiden määrä kohoaa 5 miljoonaan ecuun, peritään takaisin tavarantoimittajilta. Kreikassa on onnistuttu kiertämään tulleja ja maatalousmaksuja vuodesta 1989 lähtien noin 9 miljoonan ecun arvosta. 112 113 Katso petostentorjuntaa koskevat vuosikertomukset vuodelta 1993,4. luvun 1. 1 jakso sekä vuodelta 1994, 5. luvun 2. 2. 1 jakso. Katso petostentorjuntaa koskeva vuosikertomus vuodelta 1994, 5. luvun 1. 1. 4 jakso. 49 1. 3. Maitojauheen ia voin tuonti yhteisöön"4 tutkittiin vuosina jossa yhteisön Yhteisössä passitusmenettelystä siirrettiin pois noin 200 maitojauhelähetystä, jotka kuljetettiin Belgiasta Espanjaan Antwerpenissä laadituilla tulliasiakirjoilla. Espanjalaiset tutkimusyksiköt tarkastuksia espanjalaisissa maitojauhetta vievissä yrityksissä selvittääkseen, mistä tuotteet olivat tulleet. tapausta, tekivät 1992 1991 ja Ne totesivat, että tietyt yritykset ostivat välittäjien kautta maitojauhetta yritykseltä, joka näennäisesti toi maahan TSekin ja Slovakian tasavallasta tulevaksi ilmoitettua kemiallista tuotetta. TSekin ja Slovakian tasavalloissa tehtiin vuosina 1994 ja 1995 hallinnolliseen yhteistyöhön liittyviä tarkastuksia keskinäistä avunantoa koskevan pöytäkirjan mukaisesti. Niissä havaittiin, että 30:stä maitojauhelähetyksestä (720 tonnia) ja noin 200:sta jäädytetyn voin lähetyksestä (5 000 tonnia), jotka oli viety näistä maista vuosina 1992, 1993 ja 1994, oli tehty Espanjassa väärän tavaralajin ilmoitus. Tuotteet, joista oli tehty väärät ilmoitukset, olivat itse asiassa maitojauhetta ja jäädytettyä voita. Arvioidaan, että kierrettyjen maatalousmaksujen määrä Espanjassa on noin 15,7 miljoonaa ecua. Itävallassa vuonna 1994 tehdyssä hallinnolliseen yhteistyöhön liittyvässä tarkastuksessa todettiin, että huomattavia määriä Itä-Euroopasta peräisin olevaa voita ja maitojauhetta jalostettiin Itävallassa (sisäisessä jalostusmenettelyssä). Tämän käsittelyn yhteydessä perustuotteeseen lisättiin äärimmäisen pieni määrä (alle 1 %) mikro-organismien elatusainetta, minkä ansiosta tuote voitiin tuoda yhteisöön tariffinimikkeellä, johon ei sovelleta tuontitulleja. Sen jälkeen tavara vietiin yhteisöön, jossa se luovutettiin vapaaseen liikkeeseen (Italia, Saksa, Espanja) käyttäen sellaisia tariffinimikkeitä, joihin ei sovelleta tulliselvityksessä mitään maatalousmaksua. Tavaroiden esittivät tietojen perusteella antamat aidot saksalaisten viranomaisten virheellisten tariffiasiakirjat. Tutkimuksissa on jälkeenpäin todettu, että tariffiluokittelu oli sopimaton. Yli 20 000 tonnia maitojauhetta ja yli 6 000 tonnia voita oli ilmoitettu väärin tulliselvitettäväksi. toimijat Kierrettyjen tullien määrä on yli 66 miljoonaa ecua. 1. 4. Maitojauheen ia voin siirtäminen pois yhteisön passitusmenettelystä"5 Espanjalaisia yrityksiä koskevat tutkimukset aloitettiin komission pyynnöstä sen jälkeen kun oli havaittu, että maitojauhetta oli ostettu tavanomaisten kauppajärjestelmien ulkopuolelta. 114 ns Katso petostentorjuntaa koskeva kertomus vuodelta 1994, 5. luvun 1. 1. 1 jakso. Katso petostentorjuntaa koskeva vuosikertomus vuodelta 1994, 5. luvun 1. 1. 1 jakso. 50 Espanjan viranomaiset kuulustelivat joulukuussa 1995 Barcelonassa neljää henkilöä, jotka olivat osallisina järjestäytyneessä kuljetusreitissä, jossa eurooppalainen yritysverkko toi maitojauhetta säännönvastaisesti Virosta Espanjaan. Kyseiset yritykset siirsivät 650 tonnia maitojauhetta, joka oli peräisin Virosta ja joka oli tarkoitettu vietäväksi Marokkoon, pois yhteisön ulkoisesta passitusmenettelystä ja muuttivat määräpaikaksi sisämarkkinat. Tähän salakuljetusverkkoon kuului kaksi espanjalaista yritystä, jotka olivat sijoittautuneet Viciin ja Montornes del vallesiin. Vastuulliset henkilöt on asetettu syytteeseen. Asianomaisten jäsenvaltioiden erikoisyksiköt tekevät edelleen lisätutkimuksia selvittääkseen, mikä osuus oli eräillä hollantilaisilla, ranskalaisilla ja saksalaisilla yrityksillä. Saksassa, Alankomaissa ja Espanjassa jo päätökseen saaduissa tutkimuksissa on arvioitu, että yhteisölle aiheutuneen taloudellisen vahingon suuruus on noin 650 000 ecua. Espanjan viranomaiset joiden taloudellisiksi vaikutuksiksi arvioidaan 1 miljoonaa ecua. Näitä tutkimuksia koordinoi komissio, joka osallistuu muun muassa oikeudenkäynnin valmisteluun. tutkivat muita samankaltaisia vilpillisiä toimia, 1. 5. Sokerin siirtäminen pois yhteisön passitusmenettelystä tai TIR-menettelvstä 116 Saksan viranomaiset ilmoittivat kesäkuussa 1994 komissiolle petostapauksesta, joka koski Tsekin tasavallasta ja Puolasta peräisin olevan sokerin lähettämistä kolmansiin maihin (Marokko, Angola) yhteisön alueen kautta. TSekkiläisten ja puolalaisten kuljetusyritysten TIR-yleissopimuksen alaisina kuljettamien tavaroiden piti poistua yhteisön alueelta Espanjan tai Portugalin kautta. Todellisuudessa tavarat olivat jääneet Espanjaan ja Portugaliin, ja petkuttajat olivat väärentäneet tulliasiakirjat väärennettyjen tullileimasimien avulla. Koska näitä tuotteita ei viety yhteisön alueelta, niistä olisi pitänyt maksaa yhteisön passitusmenettelyssä tai TIR-menettelyssä suspendoitu tulli. Noin 150 eri kuljetusyritystä vei tällä tavalla Puolasta ja TSekin tasavallasta yhteensä 19 000 tonnia sokeria noin 950 TIR-carnet'lla. Espanjan ja Portugalin viranomaiset ovat vahvistaneet, että on tapahtunut petos, koska lähetettyjä tuotteita ei ole esitetty asianomaisissa tullitoimipaikoissa. Petoksen taloudellinen vaikutus on noin 9 miljoonaa ecua. Oikeudelliset menettelyt ovat kesken asianomaisissa jäsenvaltioissa ja kolmansissa maissa. 1. 6. Lihan kierrättäminen117 tapauksessa sisäisessä Tässä jalostusmenettelyssä, jonkajälkeen huonolaatuisia lihanpaloja ja sivutuotteita jälleenvietiin Maltaan. Italiaan elävää Itä-Euroopasta lihakarjaa tuotiin 116 117 Katso petostentorjuntaa koskeva vuosikertomus vuodelta 1994, 5. luvun 1. 1. 3 jakso. Katso petostentorjuntaa koskeva vuosikertomus vuodelta 1994, 5. luvun 2. 2. 2 jakso. 51 Sen jälkeen kun tavarat oli varastoitu Maltaan, ne tuotiin uudelleen yhteisöön. Italian viranomaiset tekivät yhdessä komission yksiköiden kanssa tutkimuksia, joissa selvisi, että kuljetettaessa Maltalta tulevia ja Itä-Eurooppaan tarkoitettuja kontteja Italian kautta tavaroiden määräpaikkaa muutettiin. Näin ne voitiin viedä kolmansiin maihin vientitukien avulla samalla tavalla kuin sisämarkkinoilta peräisin olevat tuotteet. Tämän tapauksen taloudellisiksi vaikutuksiksi arvioitiin lopulta 18,5 miljoonaa ecua vältettyjen maksujen muodossa ja 24 miljoonaa ecua väärin perustein maksettujen vientitukien muodossa. Komissio teki yhteistyössä Italian viranomaisten kanssa tarkastusmatkan Gaboniin, joka oli tärkein määrämaa tavaroille, joiden määräpaikkaa oli muutettu ja jotka oli järjestelmällisesti ilmoitettu "täysi-ikäisten urospuolisten nautojen takaosista saaduiksi lihapaloiksi". Itse paikalla pystyttiin todistamaan, että suurin osa saapuneista tavaroista koostui huonolaatuisista jotka olivat peräisin eläimen etuosista. Tukiasiakirjat saatiin hyväksyttyä, koska vapaaseen liikkeeseen laskemista koskeviin gabonilaisiin ilmoituksiin merkitty tavarankuvaus oli niin yleisluontoinen ("naudanliha"). lihanpaloista, Voitiin todistaa, että eräissä tapauksissa gabonilaisissa tuonti-ilmoituksissa kuvailtiin tarkkaan palojen todellinen laatu. Näissä tapauksissa viejä turvautui kansainvälisen valvontayhtiön toimistoon korvatakseen tämän epäedullisen alkuperäisen asiakirjan tuontitodistuksella, jossa tavarankuvaus oli yksinkertaisesti "jäähdytetty naudanliha". Kauppatavaroiden ja kuljerusasiakirjojen tarkastuksessa, joka olisi pitänyt tehdä ennen todistuksen antamista, olisi voitu havaita tavaroiden todellinen laatu. Sataayhdeksäätoista henkilöä syytetään salaliitosta, yhteisön talousarvioon kohdistuvasta petoksesta, salakuljetuksesta, veropetoksesta, asiakirjaväärennöksistä ja lahjonnasta. Neljäkymmentäkaksi henkilöä on jo tuomittu, ja tavaraa on takavarikoitu noin 30 miljoonan ecun arvosta. Tekojen vakavuuden vuoksi komissio ja Italian valtio ovat esittäneet Torinon esitutkintatuomarille pyynnön siviilioikeudenkäynnin aloittamisesta. 1. 7. Voista valmistettujen elintarvikkeiden tuonti 118 Vuonna 1995 jatkettiin Unkarista ja TSekin tasavallasta peräisin olevien voista valmistettujen elintarvikkeiden tuonnin tutkimista. Italiaan ja San Marinoon tuonnin yhteydessä ne oli ilmoitettu tulliselvitettäviksi "kastikkeena" (tai nestemäisenä voina), jolloin tulleja ei suoritettu. Italiassa tuoja on haastettu oikeuteen. San Marinon viranomaiset ovat osaltaan vastuussa sinne tuotuihin tuotteisiin liittyvien maksamattomien määrien perinnästä. Maksamattomat tullit ovat edelleen perittävinä. On vahvistettu, että osa tavarasta jalostettiin "voiöljyksi" ja jälleenvietiin yhteisöstä niin, että se sai vientitukea. Vaikka kyseinen tuote on oikeutettu tukeen, tuen määrä ei voi missään tapauksessa olla tuontimaksuja suurempi. Lähetysten kaikki määräpaikat 118 Katso petostentorjuntaa koskeva vuosikertomus vuodelta 1994, 5. luvun 1. 1. 2 jakso. 52 yhteisössä on pystytty jäljittämään. Asianomaisia jäsenvaltioita on pyydetty perimään maksettujen tukien ja tuonnissa perittyjen maksujen välinen erotus. Näitä määriä ei ole vielä tarkennettu. Italian viranomaisten tekemissä tutkimuksissa on voitu todeta, että samaa reittiä on käytetty tuotaessa säännönvastaisesti 4 000 tonnia unkarilaista voita, joka oli ilmoitettu tulliselvitettäväksi kaakaovalmisteena tullien ja maatalousmaksujen välttämiseksi. Sen jälkeen tuote myytiin italialaisena voina pääasiassa Ranskassa. Tutkimukset ovat vielä kesken Ranskassa ja Italiassa, ja niiden tarkoitus on selvittää tuotteiden lopullinen määräpaikka ja väärin perustein maksettujen tukien tarkka määrä. Kaikissa tapauksissa on osoitettu, että kyseessä ovat olleet järjestäytyneet rikollisverkot. Koska nämä tapaukset ovat koskeneet useita jäsenvaltioita, on selvinnyt nopeasti, että kansallisella tasolla toteutetut hallinnolliset toimenpiteet eivät ole enää riittäneet petoksen pysäyttämiseen. Jäsenvaltioiden välinen oikeudellinen yhteistyö on välttämätöntä esimerkiksi toteutettaessa yhteisiä toimia, jotka ovat ainoa tehokas keino asettaa tekijät syytteeseen. 1. 8. Tsekin tasavallasta peräisin olevan voin siirtäminen pois passitusmenettelystä Tässä tapauksessa Italiassa siirrettiin säännönvastaisesti pois yhteisön passitusmenettelystä (Tl-asiakirja) TSekin tasavallasta peräisin olevaa voita, joka kuljetettiin Tanskasta kolmansiin maihin (Egypti, Unkari, Slovenia jne. ) tullitta. Italian viranomaiset takavarikoivat 3 lastia Tanskasta kuorma-autoissa kuljetettua voita, jonka kuljetusasiakirj öihin merkitty määräpaikka oli selvästi väärennetty. Lähettäjää tai asiaan sotkeutuneita välikäsiä ei ole vielä pystytty selvittämään varmasti, mutta on kuitenkin pystytty todistamaan, että suurimman osan tilauksista teki Sveitsissä asuva henkilö. Tavarat kuljetettiin sen jälkeen Tsekin tasavallasta Tanskan kautta kolmansiin maihin, ja niistä laskutettiin Bahamasaarille, Neitsytsaarille tai Sveitsiin sijoittautuneita "postilaatikkoyrityksiä". Tutkimuksissa, joita komissio koordinoi tämän ensimmäisen löydön jälkeen, havaittiin, että maaliskuun 31. päivän 1994 ja syyskuun 27. päivän 1995 välisenä aikana Tanskan kautta kuljetettiin 91 lähetystä, jotka oli ilmoitettu jälleenvietäviksi kolmansiin maihin. Näistä 46:ssa on tehty väärennetty purkuilmoitus. jne. ). Suurin osa poistumistullitoimipaikoista Tulliasiakirjat saatiin hyväksyttyä väärennettyjen leimojen avulla. Tällä tavalla tavara on tuotu laittomasti takaisin yhteisöön, eikä siitä ole peritty tulleja eikä maatalousmaksuja. (Trieste, Napoli Italiassa sijaitsi Tutkimuksissa pyritään vielä selvittämään, onko tälle voille myös maksettu vientitukea. Komission käynnistämien tutkimusten vuoksi keinottelu on luultavasti keskeytynyt. Sen sijaan syyskuun 27. päivän 1995 jälkeen ruotsalaiset viranomaiset Malmössä ovat aloittaneet toimenpiteet kolmen uuden Portugaliin vietäväksi tarkoitetun tSekkiläisen voilähetyksen osalta (edelleen yhteisön passitusmenettelyn alaisena). Kaksi lähetyksistä on purettu säännönvastaisesti, ja kolmannen ovat Portugalin viranomaiset takavarikoineet (komission keräämien tietojen perusteella). 53 Tapaukseen liittyvät tullit ja maatalousmaksut ovat hyvin suuria. Ne koskevat yli 2 700:aa tonnia tavaroita ja niiden määrä on noin 6 miljoonaa ecua. Tämän petoksen pääsyyllisen epäillään lisäksi rahoittaneen muita Yhdistyneestä kuningaskunnasta ja Alankomaista tuotuja laittomia voi- ja sokeri lähetyksiä, jotka Italian tutkintayksiköt ovat havainneet jo aiemmin. Tämä tapaus osoittaa selvästi sen joustavuuden, mihin rikollisjärjestöt pystyvät. Havaittuaan, että tulliyksiköt tietyissä jäsenvaltioissa kiinnittävät tarkempaa huomiota tämäntyyppisiin lähetyksiin, ne ovat käyttäneet muita mahdollisuuksia keinottelun peittämiseksi (esimerkiksi toimimalla Tanskan ja Ruotsin kautta). 1. 9. Naudanlihan siirtäminen pois yhteisön passitusmenettelystä Tutkittaessa puhdistetun sokerin määräpaikan muuttamista119 havaittiin, että useita Argentiinasta tulevia naudanlihakontteja oli purettu Rotterdamissa ja asetettu yhteisön (Tl-asiakirjat) niiden kuljettamiseksi Kroatiaan. ulkoiseen passitusmenettelyyn Tulliasiakirjat hyväksyttiin Nizzassa, Ranskassa, jossa paikallinen huolitsija laati uusia passitusasiakirjoja, jotka saatiin vuorostaan hyväksyttyä väärennetyillä Italian tullin leimoilla. Tavarat luovutettiin vapaaseen liikkeeseen Italian markkinoilla ilman että niistä perittiin tulleja. oli Tätä huolitsijaa koskevassa tullirikostutkinnassa havaittiin, että useita vastaavanlaisia satamassa puretuille toimenpiteitä tavaralähetyksille. Kun tavarat oli tuotu yhteisöön, ne olivat kahden brittiläisen yhtiön omaisuutta. Yhtiöt myivät ne italialaisille ja saksalaisille asiakkailleen, jotka vuorostaan väittivät ostaneensa ne hyvässä uskossa sisämarkkinoilta. ranskalaisessa Le Havren toteutettu Italiassa tehty tutkimus osoitti, että tämä ei pitänyt paikkaansa kaikilta osin. Tämä keinottelu koski noin 700:aa tonnia tavaroita. Kierrettyjä maksuja on noin 3 miljoonan ecun arvosta. Ranskassa ja Italiassa on aloitettu oikeudelliset toimet. 1. 10. Banaanien siirtäminen pois yhteisön passitusmenettelystä Etelä-Amerikasta tulevia banaaneja on purettu useissa yhteisön pohjoisissa satamissa. Tavarat on asetettu yhteisön passitusmenettelyyn niiden kuljettamiseksi maanteitse kolmansiin maihin. Kuljetus on suoritettu Tl-asiakirjoilla (kaikkien verojen ja tullien maksun suspensio). Belgian ja Saksan tulliviranomaisilta saatujen tietojen perusteella tehtiin komission koordinoima tutkimus näiden kahden jäsenvaltion erikoisyksiköiden aloitteesta. Sen perusteella on voitu paljastaa laaja keinottelu, joka koskee säännönvastaisesti Italiaan tuotuja banaaneja, jolloin on voitu kiertää tullit ja maatalousmaksut. 119 Katso petostentorjuntaa koskeva vuosikertomus vuodelta 1993, 4. luvun 1. 1 jakso. 54 Italian viranomaiset ovat paljastaneet, että yhteensä 290 banaanilähetystä Etelä-Amerikasta on salakuljetettu Italiaan. Tällä tavoin on kierretty tulleja noin 15 miljoonan ecun arvosta. Tutkimuksen perusteella on voitu pidättää 8 henkilöä, salakuljetuksesta tulliasiakirjojen omaisuutensa on takavarikoitu. tästä väärentämisestä. Heidän henkilökohtainen joita syytetään ja Lisätutkimukset ovat meneillään sen selvittämiseksi, onko samantyyppisiä lähetyksiä tullut myös muihin jäsenvaltoihin. 1. 11. Lavastettu viinin vienti kolmansiin maihin Kahta alusta, joita epäiltiin osallisuudesta lavastettuun viinin vientiin kolmansiin maihin, valvottiin tarkkaan. Komission yksiköiden Italiassa, Ranskassa, Kreikassa ja Sloveniassa tekemissä tutkimuksissa on voitu todeta seuraavia säännönvastaisuuksia: Ranskalaiset, italialaiset ja kreikkalaiset yritykset veivät osan näiden alusten kuljettamasta viinistä ja saivat siihen vientitukea. Nämä lastit oli tarkoitettu vietäviksi Kroatiaan, Sloveniaan, Bosniaan ja Romaniaan, mutta niitä ei saatettu kuluttajien käyttöön määräpaikoissa. Ne sisäisen jalostusmenettelyn kaltaiseen tullimenettelyyn, johon viitataan niissä asiakirjoissa, joita esitettiin todisteina kuluttajien käyttöön saattamisesta paikallisilla markkinoilla. erityiseen asetettiin Toista osaa tästä viinistä ei purettu koskaan, vaan sen määräpaikaksi muutettiin Sveitsi, jonka osalta ei myönnetä minkäänlaista vientitukea. Tässä tapauksessa tukien saamiseksi esitettiin vääriä todisteita vapaaseen liikkeeseen laskemisesta. Loppuerä viinistä on osoittautunut korvaavaksi tuotteeksi, jonka laatu ja ominaisuudet eivät oikeuta tukiin. Petoksen taloudellisten vaikutusten lisäksi on todettava, että tällaisen tuotteen valmistus kulutukseen ei ole hyväksyttävää. Italian ja Kreikan viranomaiset ovat aloittaneet oikeudelliset menettelyt näihin keinotteluihin osallisina olevia yrityksiä vastaan. Komissio valmistelee oikeudenkäyntiä yhteistyössä toimivaltaisten oikeusviranomaisten kanssa. Komission ja asianomaisten jäsenvaltioiden yksiköiden yhteistoiminta on johtanut seuraaviin tuloksiin: 2 miljoonaa ecua on voitu periä takaisin viinin lavastetusta viennistä (tavarat, jotka eivät ole koskaan tulleet perille). 1,8 miljoonaa ecua on jätetty maksamatta, koska maksavia viranomaisia on varoitettu petoksista. Takaisinperintä on käynnissä tuista, joiden kokonaismäärä on 3 miljoonaa ecua. Täydentäviä tarkistuksia tehdään parhaillaan. 55 1. 12. Euroopan sosiaalirahasto: FLATHUS-ohielma 120 Tutkimus, jonka komissio aloitti marraskuussa 1994 Saksan uusissa osavaltioissa, keskittyy FLATHUS-ohjelman kansainväliseen osaan. Tutkimukset, jotka jatkuivat vuonna 1995, koskevat nuorten työntekijöiden ammatillista koulutusohjelmaa liittyvissä säännönvastaisuuksissa tanskalaisen oppilaitoksen johtaja on kavaltanut yhteisön varoja saksalaisen virkamiehen avulla. uudessa Thiiringenin osavaltiossa. Tähän Tähän mennessä tehdyt tutkimukset ovat osoittaneet, että säännönvastaisuuksissa on käytetty kahta vilpillistä menettelyä: 1. Ennen vuotta 1993 kyseisen laitoksen johtaja oli saanut yksinoikeuden suurimpaan osaan toteutettavista kansainvälisistä koulutustoimista. Sen jälkeen hän oli velvoittanut ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa) toisen sopimuksen perusteella maksamaan osan sovitusta määrästä joko Luxemburgissa olevalle pankkitilille, jonka haltija hän itse oli, tai Belgiassa olevalle saksalaisen teknisen avun yhdistyksen tytäryhtiölle. alihankkijansa (Ranskassa, Irlannissa 2. Vuodesta 1993 lähtien lähetettiin tekaistuja laskuja palveluista, joita ohjelman puitteissa oli muka tehty. Komission sekä kansallisten hallinnollisten ja oikeudellisten viranomaisten yhteistyö ja tutkimustyön koordinointi johti siihen, että alettiin epäillä ESR:n avustuksia käytetyn säännönvastaisesti ja virheellisesti. Saksalaiset oikeusviranomaiset varmistivat todisteiden paikkansapitävyyden kotietsintöjen avulla, ja saksalainen virkamies pidätettiin. Tutkinta on edelleen kesken asianomaisissa jäsenvaltioissa. 1. 13. Välittömät menot: matkailuala121 Sen jälkeen kun Belgian ja Ranskan toimivaltaiset viranomaiset olivat panneet asian vireille 1994, komissio toimitti 13. maaliskuuta 1995 tutkimustulokset Kreikan viranomaisille EY:n perustamissopimuksen 209 a artiklan toisen kohdan määräysten mukaisesti. Tutkimus-ja tarkastustyöt, jotka koskivat koko matkailupolitiikkaa sen perustamisvuodesta 1989 lähtien, edellyttivät jatkuvaa petostentorjuntayksiköiden koordinointia ja asianomaisten jäsenvaltioiden oikeudellisten yksiköiden aktiivista avunantoa. Belgiassa ja Ranskassa toteutetuissa toimenpiteissä saatiin selville, että vuonna 1994 jäljitettyjen yhteisön varojen kavalluksien lisäksi suuria summia oli maksettu salaa komission henkilöstölle vastapalveluksena avustusten myöntämisestä. Tarvittavat tutkimukset tehtiin komission tiloissa Brysselissä sen jälkeen kun oli poistettu komission 120 121 FLATHUS: FördermaBnahmen des Landes ThUringen mit UnterstUtzung des Europäischen Sozial Fonds (Thuringenin osavaltion kehittämisohjelma, johon Euroopan sosiaalirahasto osallistuu). Katso petostentorjuntaa koskeva kertomus vuodelta 1994, 5. luvun 5. 4 jakso. 56 juridinen koskemattomuus, asiakirjojen, rakennusten ja arkistojen loukkaamattomuus ja vaitiolovelvollisuus. Ranskassa ja Belgiassa tehtyjen selvitysten perusteella vangittiin viisi henkilöä (kaksi komission virkamiestä ja 3 avustusten saajaa). Sen jälkeen kun oli suoritettu sisäinen tilintarkastus tulot ja menot hyväksyvissä yksiköissä, komissio ryhtyi kurinpidollisiin toimiin kyseisen politiikan hallinnoinnista vastuussa olevaa yksikön päällikköä sekä väliaikaista toimenhaltijaa vastaan. Se erotti yksikön päällikön 22. kesäkuuta 1995 ja irtisanoi väliaikaisen toimenhaltijan 28. heinäkuuta 1995. Samanaikaisesti määrättiin alustavien tarkastusten perusteella 1,4 miljoonan ecun suuruinen summa perittäväksi takaisin 15 edunsaajalta. Komission sisällä ja ulkopuolella tehtyjen petosten erityispiirteiden takia komission petostentorjuntaa koordinoivien yksiköiden ja jäsenvaltioiden toimivaltaisten hallinnon yksiköiden on jatkettava tiivistä yhteistyötä vastuullisten löytämiseksi. Tiiviimpi oikeudellinen yhteistyö tällä uudella alalla auttaisi saattamaan tekijät ja edunsaajat rikosoikeuteen. 1. 14. Savukkeiden salakuljetus Erityisen herkillä aloilla on perustettu erityisryhmiä122 petosten torjumiseksi. Perustamisen syynä oli se, että näillä aloilla todettiin lukuisia monimutkaisia järjestäytyneitä petoksia, joiden takia järjestetään toistuvasti tarkastusmatkoja varsinkin kolmansiin maihin. Erityisryhmät kuvaavat komission tahtoa kehittää erityisesti strategisen työohjelmansa puitteissa operationaalista yhteistyötä jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden kanssa. Tarkoituksena on kohdistaa mahdollisimman paljon voimavaroja sellaisten merkittävien petosten taloudellinen vaikutus yhteisön talousarvioon. joilla on usein huomattava torjuntaan, Komissio perusti ensimmäisen erityisryhmän vuonna 1994123 torjuakseen savukkeiden salakuljetuksen, jota johtivat yleensä järjestäytyneet rikollisliigat. Erityisryhmä koostuu komission virkamiehistä ja jäsenvaltioiden tutkimusyksiköiden edustajista. Erityisryhmän keskeinen tehtävä on määritellä yhteinen strategia, arvioida saatavilla olevia tietoja, kierrättää niitä ryhmässä arviointia ja hyödyntämistä varten niin, että yksiköt, joita ne koskevat suoraan, voisivat päästä niihin käsiksi. Tämän jälkeen ne voivat valita oikein kohdennetut kansainväliset toimet, koordinoida niitä ja osallistua niihin. Tässä yhteydessä otettiin käyttöön yhteisön tasolla sovellettava yhtenäinen strategia, joka perustuu hallinnolliseen, toiminnalliseen ja tekniseen yhteistyöhön. Tällä tavalla vastattiin 122 123 Näissä kokoontuu jäsenvaltioiden ja komission asiantuntijoita erityisen alttiilla kaupan alalla jakamaan keskenään petostapauksille yhteistä tietoa. Erityisryhmä on eri asia kuin (komission ja jäsenvaltioiden) tutkijoista koostuvat tilapäiset ryhmät, jotka vastaavat tietyistä erityistapauksista, taikka komission sisäiset erityisryhmät (TAF1, passitus, veropetokset jne. ). Katso petostentorjuntaa koskeva vuosikertomus vuodelta 1994, 4. luvun 3. 1. 1 jakso. 57 siihen, että "vastapuolen" organisaatio ei toimi vain yhteisön alueella vaan joskus jopa maailmanlaajuisesti. Tämäntyyppisten petosten torjumiseksi oli välttämätöntä järjestäytyä ja toimia erityistapauksissa tilapäiseltä pohjalta. Eräät yhdessä jäsenvaltioiden kanssa toteutetut toimet, joihin liittyy kansainvälistä rikostutkintaa, useita keskeisiä salakuljetusreittejä, joihin liittyy erityisesti savukkeiden laitonta kuljetusta ja kauppaa eteläisissä jäsenvaltioissa. tunnistamaan löytämään auttaneet ovat ja tehdään kenttätutkimuksia, joihin osallistuvat sekä erityisryhmä että Parhaillaan jäsenvaltiot. Niiden avulla on purettu laajoja salakuljetusverkkoja ja löydetty niihin liittyviä hallinnollisia verkkoja. Komission Tanskassa, Portugalissa ja Espanjassa koordinoimissa tutkimuksissa on löydetty 92 miljoonan savukkeen varasto. Savukkeiden määräpaikka on muutettu kuljetettaessa niitä passitusmenettelyssä Tanskan kautta Portugaliin. Passitusmenettely saatiin päätökseen väärennettyjen leimojen avulla, joilla todistettiin tavaroiden kulkeminen Portugalin tullin läpi. Näin kierrettyjä tulleja on noin 15 miljoonan ecun arvosta124. Tulleja peritään parhaillaan takaisin. Vastaavanlaisissa tutkimuksissa on paljastettu varasto, jossa on noin 102 miljoonaa savuketta, jotka on alun perin lähetetty Suomesta ja Ruotsista Espanjaan mutta joiden määräpaikka on muutettu (kierrettyjä tulleja 13 miljoonan ecun arvosta). Petokseen liittyviä tulleja peritään parhaillaan takaisin. Oikeudelliset tutkimukset ovat käynnissä Espanjassa ja Portugalissa näiden tapausten pääsyyllisten asettamiseksi syytteeseen. Itävallassa, Saksassa, Alankomaissa, Kreikassa ja Italiassa on tehty muita tutkimuksia, jotka koskevat alun perin kolmansiin maihin lähetettyjen savukkeiden vilpillistä uudelleentuontia Euroopan yhteisöön. Tämä keinottelu on osa laajempia toimia, joilla pyrittiin rikkomaan YK:n vientikieltoa entiseen Jugoslaviaan. Saksassa, Italiassa ja Alankomaissa on takavarikoitu noin 120 miljoonaa savuketta. Lisäksi hollantilaiset viranomaiset ovat takavarikoineet tutkimuksien yhteydessä kaksi lentokonetta, joita epäillään käytetyn YK:n pakotteiden kiertämiseen. Näiden tutkimusten kuluessa kerätyistä tiedoista on ollut suoraa hyötyä toisessa jäsenvaltiossa samanaikaisesti tehdyssä tutkimuksessa: 130 miljoonaa savuketta on takavarikoitu ja salakaupasta, jossa yli miljardin savukkeen määräpaikka on muutettu ja jossa on menetetty varoja noin sadan miljoonan ecun arvosta, vastuussa oleviin henkilöihin kohdistetaan oikeudellisia toimenpiteitä. Komissio koordinoi muita tutkimuksia varsinkin Ranskassa, Espanjassa, Irlannissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa (takavarikoitu 100 miljoonaa savuketta, varoja menetetty noin 10 miljoonaa ecua). Espanjassa on myös paljastettu petos (450 miljoonaa savuketta, 45 miljoonan ecun menetetyt tulot). 124 Kaikki tätä tapausta koskevat määrät sisältävät myös arvion siihen liittyvistä kansallisista varoista. 58 tehdään myös Portugalissa, lähtenyttä Lisätutkimuksia savukekuorma-autoa ei ole koskaan ilmoittautunut yhteisön Saksassa olevissa poistumistullitoimipaikoissa. Tullimenettely oli päätetty väärennettyjä Saksan tullin leimoja käyttämällä (tullien määrä on noin 76 miljoonaa ecua). Toisaalta seitsemän Sveitsiin matkalla ollutta kuorma-autoa ei ole myöskään koskaan tullut perille (kyseessä on 7 miljoonan ecun suuruinen summa). Lisäksi Portugalissa on takavarikoitu kahdeksan samalle järjestölle kuuluvaa konttia. jossa 76 KIE-maihin Komissio näyttää, että johtamalla ja koordinoimalla tällaisia toimia erityisryhmän kautta tietoja voidaan saavuttaa pitkän aikavälin hyväksikäyttämällä voidaan määritellä rikollisjärjestöjen toimintatavat, mikä nopeuttaa tekijöiden tunnistamista sekä vaarattomiksi tekemistä. tuloksia, sillä eri tasoilla kerättyjä Samoin vakaa aikomus aloittaa hallinnolliset ja oikeudelliset toimet lujittaa merkittävästi yhteistyötä eräiden kolmansien maiden viranomaisten kanssa. Tämä on alkanut tuottaa tulosta. On selvästikin välttämätöntä, että jäsenvaltioiden ja komission välisellä yhteistyöllä on oikeudellinen perusta sekä käytännössä että kiistattomien lainsäädäntökeinojen kautta, jotka antavat komissiolle vallan osallistua sekä tutkintaan että syytteiden nostamiseen. On aika korvata erilaisissa olosuhteissa luodut oikeudellisen yhteistyön keinot, jotka ovat osoittautuneet vanhentuneiksi125. 2. JAKSO: ALKUPERÄÄN JA SUOSITUIMMUUSSOPIMUKSIIN LIITTYVÄT PETOKSET126 Kohdennettuun kauppapolitiikkaan liittyvät toimenpiteet ja etuoikeudet, joihin kohdistuu väärinkäytöksiä, suosituimmuussopimuksia, mutta myös polkumyyntitulleja ja tekstiilisopimuksia (määrälliset kiintiöt). pääasiassa koskevat Näillä eri aloilla tehdyt petokset ovat yhä monimutkaisempia, ja ne koskevat usein monia määräyksiä yhtä aikaa. Tässä jaksossa kuvattavissa tutkimuksissa käsitellään tyypillisiä petoksia. Ne ovat monimutkaisia rahoitukselliselta kannalta, ja niiden vaikutus yhteisön talousarvioon kierrettyinä tullimaksuina voi olla hyvin suuri. Toisaalta niillä on myös taloudellisia vaikutuksia, sillä petokset voivat vääristää yhteisön ja kolmansien maiden välisten kauppapolitiikkojen soveltamisedellytyksiä. 2. 1. Teollisuustuotteet 2. 1. 1. Tietokonelevykkeet: Macao Toukokuussa liittyvä tarkastusmatka Macaoon. Siihen osallistui komission ja kahden asianosaisen jäsenvaltion järjestettiin yhteisön hallinnolliseen yhteistyöhön 1995 125 126 Huom: katso 1. luvun 4. jakso sivulta 17 alkaen. Suosituimmuusmenettelyihin kuuluvat autonominen yleinen tullietuusjärjestelmä (GSP) sekä kaikki kolmansien maiden kanssa tehtyihin sopimuksiin liittyvät myönnytykset. 59 edustajia, ja tarkoituksena oli tarkistaa tästä maasta heinäkuun 1993 jälkeen tuotujen levykkeiden (yli 200 miljoonaa kappaletta) alkuperä. Paikan päällä tehdyissä tutkimuksissa havaittiin, että levykkeet oli viety Macaosta sellaisilla alkuperätodistuksilla, jotka eivät oikeuta tullietuuskohteluun127, vaikka niitä ei olisi voitu koota paikan päällä. Levykkeet oli voitu tuoda ainoastaan Kiinasta väärällä nimikkeellä, jonka jälkeen ne oli jälleenviety Macaosta. Tätä keinottelua jatkettiin tarkastusvaltuuskunnan saapumiseen asti, ja se koski yhteensä noin 126,6 miljoonaa levykettä. Paikan päällä tuotettiin myös muita levykkeitä yhteensä 73,9 miljoonaa kappaletta. Itse asiassa ne vain koottiin kiinalaisten tehtaiden (jotka olivat toimittaneet myös jälleenviedyt levykkeet) toimittamista puolivalmiista tuotteista käyttämällä japanilaisia, korealaisia ja amerikkalaisia komponentteja. Näin ollen kiinalaisiin levykkeisiin sovellettavia polkumyyntitulleja on perittävä kaikista näistä tuotteista, joiden alkuperämaaksi on harhauttavasti ilmoitettu Macao. Tapauksen yhteydessä kavallettujen omien varojen määrä on 18,7 miljoonaa ecua heinäkuun 1993 ja huhtikuun 1995 väliseltä ajalta. 2. 1. 2. Tietokonelevykkeet: Thaimaa Maaliskuussa 1995 komission ja kahden jäsenvaltion, joita asia suoraan koskee, edustajista koostuva yhteisön valtuuskunta tarkastusmatkan selvittääkseen Thaimaasta elokuun 1993 jälkeen tuotujen tietokonelevykkeiden (yli 50 miljoonaa kappaletta) alkuperän. teki hallinnollisena yhteistyönä Alustavissa tutkimuksissa todettiin, että yhteisöön oli tuotu noin 5,4 miljoonaa levykettä, jotka oli ilmoitettu thaimaalaista alkuperää oleviksi mutta jotka todellisuudessa tulivat Hongkongista, väärennetyillä thaimaalaisilla alkuperätodistuksilla, jotka eivät oikeuta tullietuuskohteluun. Myöhemmissä tutkimuksissa kerätyt todisteet osoittivat, että nämä tavarat, joita ei ollut lähetetty Thaimaasta, oli valmistettu Kiinassa ja ne oli jälleenviety Hongkongin kautta. Tästä tuonnista yhteisöön olisi siis pitänyt periä kiinalaisiin levykkeisiin sovellettava polkumyyntitulli. todella viety Thaimaasta Paikan päällä tehdyissä tutkimuksissa paljastui lisäksi, että lähes 44,8 miljoonaa levykettä, jotka oli antamilla tullietuuskohteluun oikeuttavilla alkuperätodistuksilla, eivät olleetkaan oikeutettuja tullietuuskohteluun, koska ne oli sitä ennen tuotu Thaimaahan (24,1 miljoonaa kappaletta) tai koska niiden kokoamiseen Thaimaassa käytettyjen tuotujen komponenttien arvo ei sitä edellyttänyt (20,7 miljoonaa kappaletta). toimivaltaisten viranomaisten 127 Viejämaan viranomaiset myöntävät tullietuuskohteluun oikeuttavia alkuperätodistuksia, joilla tuotteet voidaan tuoda yhteisöön alennetuin tullein (tai tullitta). Nämä todistukset esitetään yhteisön tulliviranomaisille(tuontitullitoimipaikat),jottatullietuusjärjestelmästävoitaisiinhyötyä. Viejämaat antavat toisaalta myös alkuperätodistuksia, jotka eivät oikeuta tullietuuskohteluun ja joiden tarkoituksena on määritellä tuotteiden alkuperä kaikkia mahdollisia tarkoituksia varten. 60 Thaimaan kokoonpano-olosuhteiden ja maasta jälleenvietyjen tuotteiden kokoonpanossa käytettyjen sovellettava myös tullietuuskohteluun oikeuttavilla alkuperätodistuksilla yhteisöön tuotuihin levykkeisiin. komponenttien tulleja on alkuperän vuoksi 44,8 miljoonan kappaleen tuonnissa on kierretty omiin varoihin liittyviä tulleja 617 000 ecun arvosta, tuonnissa on kierretty polkumyyntitulleja 4 170 000 ecun arvosta. ja yhteensä 50,2 miljoonan kappaleen Joitakin kuukausia tarkastusmatkan jälkeen Thaimaan viranomaiset tunnustivat, että tullietuuskohteluun oikeuttavat alkuperätodistukset oli myönnetty väärin perustein. On toki mahdollista periä takaisin väärien tullietuuskohteluun oikeuttavien alkuperätodistusten perusteella kierretyt tullit, mutta polkumyyntitullien, joiden taloudellinen merkitys on myönnettyjen etuuksien väärinkäyttöä merkittävämpi, perimiseksi takaisin on tehtävä lisätutkimuksia, joiden tarkoituksena on määrittää tavaroiden todellinen alkuperä (joka ei oikeuta tullietuuskohteluun). 2. 1. 3. Vietnamista tulevat polkupyörät Huhtikuussa 1995 komission ja jäsenvaltion, jota asia pääasiallisesti koskee, edustajista koostuva yhteisön valtuuskunta teki hallinnolliseen yhteistyöhön liittyvän tarkastusmatkan selvittääkseen Vietnamista huhtikuun 1992 jälkeen tullietuuskohteluun oikeuttavilla alkuperätodistuksilla vietyjen 523 241 polkupyörän alkuperän. Polkupyörät koottiin Vietnamissa komponenteista, jotka hongkongilainen yritys oli tuonut ja toimittanut. Sama yritys vei yhteisöön myös kiinalaisia polkupyöriä. tuonut yritys koetti estää pääsyn Huolimatta siitä, että polkupyörät Vietnamiin komponenttivarastoihin ja asiakirjoihin, voitiin osoittaa, että kaikki materiaali oli tuotu Kiinasta ja Hongkongista ja että vuodesta 1992 lähtien näille tuotteille myönnetyt tullietuuskohteluun oikeuttavat alkuperätodistukset olivat säännönvastaisia. Tullimaksuja on kierretty 6,85 miljoonan ecun arvosta. Lisäksi voitaisiin niiden olosuhteiden takia, joissa tuotteet on koottu, vaatia maksettavaksi polkumyyntitulleja 9,78 miljoonan ecun arvosta. Tarkastusmatkan päätyttyä Vietnamin viranomaiset, auttoivat yhteisön tarkastusvaltuuskuntaa tarvittavalla tavalla, tunnustivat, että tullietuuskohteluun oikeuttavat alkuperätodistukset oli myönnetty väärin perustein. Ne ovat nyt lopettaneet tämän käytännön. jotka On selvitetty, että näitä tuotteita on viety Ranskaan (jäsenvaltio, jota asia pääasiassa koskee), Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, Belgiaan, Saksaan ja Tanskaan. * * * Nämä seikat or voitu selvittää tutkimuksissa, joita komissio ja jäsenvaltiot ovat tehneet yhdessä kolmansissa maissa. Komissio on sitoutunut toteuttamaan tämäntyyppisiä tutkimuksia, sillä ilman paikan päällä tehtyjä todentamisia ei ole mahdollista saavuttaa minkäänlaisia konkreettisia tuloksia. Tässä yhteydessä on korostettava, että muita tai jäsenvaltioiden pyynnöstä vuodelle 1995 suunniteltuja komission aloitteesta 61 tarkastusmatkoja on täytynyt lykätä, koska asianomaiset kolmannet maat eivät ole Indonesiassa ja Malesiassa halunneet tietokonelevykkeiden suhteen sekä Filippiineillä satelliittilähetysten vastaanotinten suhteen. tehdä yhteistyötä. Näin kävi esimerkiksi Koska nämä viivästymiset voivat vaarantaa kyseessä olevien omien varojen määrän vahvistamisen, komissio on pyytänyt kaikkia asianomaisia jäsenvaltioita toteuttamaan turvatoimenpiteitä. Väärennettyjen alkuperätodistusten lisäksi on voitu todeta, että tietyt yhteistyössä toimivat ryhmittymät tai yritykset ovat kiertäneet polkumyyntitullien maksamista väärentämällä tavaran arvoa koskevia tai veroparatiiseihin asettuneiden yritysten kirjoittamia laskuja. tai käyttämällä väärennettyjä asiakirjoja ilmoituksia Komissio on toimittanut jäsenvaltioille neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1468/81 mukaisesti (keskinäinen hallinnollinen avunanto) tietyt tiedot, joiden avulla vuonna 1995 pystyttiin toteamaan tuotteiden (tariffi)luokitusta, alkuperää tai arvoa koskevilla väärillä ilmoituksilla kierretyt tullit ja polkumyyntitullit. Pelkästään näiden tietojen perusteella jäsenvaltiot ovat todenneet kierrettyjen maksujen yhteissummaksi noin 5,7 miljoonaa ecua, josta 3,85 ecua on peräisin väärennettyjen arvoa koskevien ilmoitusten avulla tuodun potaskan (kaliumhydroksidin) polkumyyntitulleista. On siis ensisijaisen tärkeää, että jäsenvaltiot toimittavat komissiolle tiedon tutkittavissa tapauksissa kyseessä olevista summista, jotta tutkimusten tuloksia voidaan arvioida ja varmistaa omien varojen perinnän seuranta128. 2. 2. Tekstiilituotteet 2. 2. 1. Honduras Hondurasilaista alkuperää oleviksi ilmoitettujen T-paitojen tuonnissa yhteisöön epäiltiin tuotteiden todellista alkuperää. Toukokuussa 1995 tehtiin Hondurasiin hallinnollisena yhteistyönä yhteisön tarkastusmatka, jonka tarkoituksena oli selvittää toimivaltaisten viranomaisten avulla, olivatko yli 1 200 tullietuuskohteluun oikeuttavaa alkuperätodistusta, jotka ilmeisesti oli annettu tässä maassa ja jotka oli esitetty tuotaessa tuotteita yhteisöön (erityisesti Alankomaihin ja jossain määrin Saksaan ja Belgiaan) vuodesta 1991 lähtien, aitoja. Havaittiin, että 1 188 näistä todistuksista oli täysin väärennettyjä ja että näillä todistuksilla tuodut tuotteet eivät ole koskaan olleet Hondurasin alueella. Sen sijaan ne oli laivattu Aasian eri satamissa (varsinkin Kiinassa), joista ne oli viety suoraan yhteisöön. Hondurasin viranomaiset olivat todellisuudessa antaneet 52 todistusta, mutta tuotteille, joita ei ollut valmistettu tullietuusjärjestelmän) alkuperäsääntöjen mukaisesti. tässä maassa GSP:n (yhteisen 128 Katso petostentorjuntaa koskeva vuosikertomus vuodelta 1994, 1. luvun 1. jaksoja 6. luvun 3. 1 jakso. 62 Tämän vuoksi Hondurasin viranomaiset peruuttivat kaikki asiaan liittyvät todistukset. Kierrettyjen tullien määrä on yli 2 miljoonaa ecua, ja ne koskevat yli 12 miljoonaa vaatekappaletta. Kerättyjen tietojen perusteella jäsenvaltioilla on käytössään tarvittavat keinot kierrettyjen tullien perimiseksi takaisin. Tutkimuksia jatketaan sen selvittämiseksi, mikä on näiden muualla kuin Hondurasissa valmistettujen tuotteiden todellinen alkuperä. Tarkoituksena on sisällyttää asianomaiset määrät (yli 10 miljoonaa kappaletta, varsinkin T-paitoja) oikean alkuperämaan (todennäköisesti Kiina) kiintiöihin. 2. 2. 2. Nepal Komissio järjesti heinäkuussa 1995 hallinnolliseen yhteistyöhön liittyvän tarkastusmatkan Nepaliin tarkistaakseen yhdessä vastuullisten nepalilaisten viranomaisten kanssa, olivatko yli 500 tullietuuskohteluun oikeuttavaa (GSP) alkuperätodistusta, jotka oli näennäisesti annettu tässä maassa ja jotka oli esitetty tuotaessa tekstiilituotteita yhteisöön, aitoja. Tutkimuksissa pystyttiin vahvistamaan, että 45 alkuperätodistusta, jotka koskivat yli 10 miljoonaa kappaletta, oli väärennettyjä. Näissä todistuksissa tarkoitetut tuotteet eivät olleet koskaan olleet Nepalin alueella. Sen sijaan ne oli tuotu yhteisöön suoraan Kaukoidästä. Tutkimukset jatkuvat väärennettyihin todistuksiin merkittyjen tavaroiden todellisen alkuperän selvittämiseksi ja taloudellisen korvauksen saamiseksi asianomaisilta kolmansilta mailta (Kaukoidässä). Tutkimuksissa todettiin lisäksi, että 153 muuta alkuperätodistusta oli myönnetty Nepalissa valmistetuille tuotteille väärin perustein, sillä yhteisön GSP:n alkuperäsääntöjä oli rikottu. Vaikka valmistajat, jotka ovat myös tavaroiden viejiä, olivat tehneet asiasta kirjallisen ilmoituksen, Nepalin viranomaiset eivät olleet pitäneet tarpeellisena peruuttaa virheellisiä todistuksia. Sen vuoksi niitä pyydettiin kirjallisesti tarkastamaan uudestaan näiden todistusten pätevyys ja ilmoittamaan johtopäätöksensä komissiolle säädetyssä määräajassa. Komission mielestä ainoa mahdollinen tulos on näiden todistusten mitätöiminen. Lisäksi 285:ttä muuta alkuperätodistusta epäillään säännönvastaisiksi. Ne on toimitettu Nepalin viranomaisille, jotta niistä tehtäisiin jälkitarkastus. Väärennettyjen tai väärin perustein myönnettyjen todistusten avulla kierrettyjen omien varojen määrä on noin 2 miljoonaa ecua. 2. 2. 3. Laos Yhteisön valtuuskunta teki marraskuussa 1995 tarkastusmatkan, johon osallistui komission ja viiden jäsenvaltion (Ranska, Saksa, Tanska, Alankomaat ja Yhdistynyt kuningaskunta) edustajia. Sillä saatiin todistettua, että 300 alkuperätodistusta, jotka oli esitetty tuotaessa yhteisöön noin 4 miljoonaa vaatekappaletta, oli väärennettyjä. Ne eivät olleet Laosin viranomaisten myöntämiä. Samanaikaisesti 2 700 muuta tullietuuskohteluun oikeuttavaa todistusta (jotka koskivat 22 miljoonaa kappaletta) oli myönnetty virheellisesti tuotteille, jotka eivät vastanneet GSP:ssä sovellettavia arviointiperusteita. 63 Laosin viranomaiset vahvistivat valtuuskunnan havainnot ja ilmoittivat kirjallisesti, että mikään tutkituista tuotteista ei ollut oikeutettu tullietuuskohteluun tuotaessa niitä yhteisöön. Alkuperätodistukset olivat joko vääriä tai väärin perustein myönnettyjä. Laosilla on kuitenkin vähiten kehittyneenä maana mahdollisuus anoa poikkeusta yhteisön GSP:n alkuperäsääntöihin. Viranomaiset ovat jättäneet tällaisen pyynnön, jotta ne voisivat käyttää valmistuksessa muista Aasian maista tuotuja kankaita. Jos yhteisön olisi hyväksyttävä tämä pyyntö, sillä ei tietenkään olisi vaikutusta GSP:n mukaisesti jo tuotujen (2 700:aan tuotteiden säännönvastaisuuteen, koska säännönvastaiseen ilmoitusten perusteella, joiden mukaan tuotteet olivat GSP:n sääntöjen mukaisia. tullietuuskohtelu myönnettiin tuotteiden osalta) väärien todistukseen sisältyvien Asianomaisilla jäsenvaltioilla on tarvittavat tiedot yhteisön tuojien tutkinnan jatkamiseksi ja tullien perimiseksi takaisin. Kyseessä oleva omien varojen määrä on lähes 7 miljoonaa ecua. Lisätutkimukset ovat kuitenkin tarpeen väärillä todistuksilla yhteisöön tuotujen tuotteiden (noin 4 miljoonaa kappaletta) todellisen alkuperän selvittämiseksi. Tarkoituksena on sisällyttää ne asianomaisen maan määrällisiin kiintiöihin. 2. 2. 4. Kiinan tekstiilit129 Kiinan kanssa käytiin vuonna 1995 neuvotteluja, joiden tavoitteena oli mahdollistaa se, että tietyt, vuosien 1990 - 1993 aikana sääntöjenvastaisesti tuodut määrät sisällytettäisiin Kiinan kanssa tehdyn tekstiilisopimuksen mukaisesti sovellettaviin määrällisiin kiintiöihin. Kyse on tekstiilituotteista, joita koskevista tutkimuksista saadut tulokset vahvistivat kiinalaisen alkuperän, mutta salakuljetustavarana (passitusmenettelyn kiertäminen) tai niiden ilmoitettiin olevan peräisin muualta. tuotiin yhteisöön jotka joko Kiina hyväksyi 13 778 000 tuotteen ottamisen mukaan määrällisiin kiintiöihinsä vuodelle 1995. Tämä määrä on noin 20 prosenttia Kiinan kiintiöstä vuodelle 1995 luokassa "tekstiilit 4" (T-paidat jne. ) 2. 2. 5. Arabiemiirikuntien tekstiilit130 Arabiemiirikunnista yhteisöön tuotuja tekstiilituotteita koskevat tutkimukset kohdistuvat useisiin tapauksiin ja kuljetusreitteihin. Tammikuussa 1995 komission edustajat matkustivat Arabiemiirikuntiin päättääkseen uusista yhteistyömuodoista, jotka mahdollistavat useiden tästä maasta yhteisöön suuntautuvien alkuperän määrittämisen. ilmoitetusta poikkeavan tekstiilituote-erien todellisen, sopimuksen mukaisesti Tämän Arabiemiirikuntien viranomaisille luettelon (jonka kyseessä olevat jäsenvaltiot olivat (heinäkuussa 1995) komissio jälkeen toimitti 129 130 Katso petostentorjuntaa koskeva vuosikertomus vuodelta 1994, 5. luvun 3. 2. 1 jakso. Katso petostentorjuntaa koskeva vuosikertomus vuodelta 1994, 5. luvun 3. 2. 1 jakso. 64 laatineet), jotta Arabiemiirikunnat voisivat aloittaa tarvittavat alustavat tutkimukset. Kyseisessä luettelossa eriteltiin yksityiskohtaisesti yli 1 300 tuote-erää, jotka koostuivat noin 80 miljoonasta tuotteesta ja joiden joukossa oli mm. T-paitoja. Tämä määrä vastaa lähes koko Kiinan kiintiötä vuodelle 1995 ja 150 prosenttia Intian kiintiöstä samalle vuodelle. Lokakuussa tutkimuksia oli kuitenkin aloitettu paikan päällä hyvin vähän, eikä niistä ollut saatavilla vielä mitään tuloksia. Komissio huomautti tämän vuoksi Arabiemiirikuntia sen asiaa koskevista velvoitteista. Neuvoston hyväksymien neuvotteluohjeiden mukaisesti komission edustajien ja Arabiemiirikuntien edustajien välillä käytiin lokakuussa 1995 Abu Dhabissa neuvotteluja tekstiilituotteiden kauppaa koskevan kahdenvälisen sopimuksen tekemisestä, mikä johtaisi tästä maasta vietävien tekstiilituotteiden valvontajärjestelmän käyttöönottoon (lisenssit. ). Kyseinen sopimus parafoitiin 11 päivänä marraskuuta 1995. 2. 3. Kalastustuotteet 2. 3. 1. Islannin turskat Yhteisön valtuuskunta, joka koostui komission ja asianomaisen jäsenvaltion edustajista, matkusti paikan päälle huhtikuussa 1995 tarkistaakseen hallinnollisena yhteistyönä turskalähetysten tullietuuskohteluun oikeuttavan alkuperän. Tutkimuksissa selvisi, että useat paikalliset yritykset olivat käyttäneet venäläistä alkuperää olevaa kalaa yhteisöön vietävien tuotteiden valmistamiseen, mikä on yhteisön ja tämän maan välillä tullietuuskohtelusta tehdyn sopimuksen määräysten vastaista. Omia varoja on kierretty miljoona ecua. Muut yritykset, jotka myös toivat turskaa Venäjältä, olivat selvästikin ottaneet opikseen katkarapuja koskevasta tapauksesta131, sillä ne olivat jälleenvieneet muuta kuin kotimaista alkuperää olevista aineksista valmistettuja lopullisia tuotteita pelkästään kolmansiin maihin, jolloin yhteisöön vietäville tuotteille annetut todistukset olivat oikeita. Islannin etuuskohteluun ovat mitätöineet alkuperätodistukset. Takaisinperintä asianomaisilta tuojilta on meneillään. viranomaiset väärät oikeuttavat 2. 3. 2. Tonnikalasäilykkeet: Ecuador Paikan päällä maalis- ja lokakuussa 1994 tehtyjen yhteisön tarkastusten perusteella viisi asianomaista jäsenvaltiota aloittivat kierrettyjen tullien perintämenettelyt, jotka koskivat yhteensä 11 :tä miljoonaa ecua. Ecuadorissa tehtyjen tutkimusten jälkeen Yhdysvaltoihin tehdyn yhteisön tarkastusmatkan avulla voitiin kerätä todisteet, joiden mukaan kolmen jäsenvaltion tuojat järjestivät säännönvastaiscn tuontinsa täysin tietoisina asiasta. 131 Katso edellä mainittu petostentorjuntaa koskeva vuosikertomus vuodelta 1992. 65 Kolmansiin maihin tehtävät tarkastusmatkat järjestetään joko yhden tai useamman jäsenvaltion pyynnöstä tai komission aloitteesta (joka vastaa alustavista yhteydenotoista kolmansien maiden viranomaisiin). Niiden tarkoituksena on hankkia kaikki luotettava aineisto, jonka avulla voidaan selvittää viedyn tavaran säännönmukainen tai -vastainen alkuperä. Sen jälkeen voidaan kerätä todisteet petoksen laajuudesta ja sen aiheuttamista vahingoista. On selvää, että kyse on ensimmäisestä vaiheesta, jota seuraa laaja tutkintatyö. Sen tarkoituksena on tutkia, sovelletaanko alkuperäsääntöjä ja eri tullietuusmenettelyjä moitteettomasti, sekä todistaa näillä aloilla tehdyt mahdolliset väärinkäytökset. Joka tapauksessa on selvää, että jäsenvaltion on perittävä yhteisön tuloihin laskettavat summat silloin, kun sopimuksiin tai autonomisiin menettelyihin perustuvien suosituimmuusjärjestelyjen ehtoja ei ole noudatettu. Toisaalta kansallisten viranomaisten on jatkettava tutkimuksia yhteisön tarkastusmatkojen yhteydessä tehtyjen toteamusten ja raporttien perusteella, jotta ne voisivat selvittää petoksen tarkoituksellisuuden ja toteuttaa aiheellisia seuraamuksia. Tämä on tärkeää erityisesti silloin, kun on kyse vilpillisestä menettelystä, joka on yhteisön taloudellisten etujen suojaamista koskevassa yleissopimuksessa olevan määritelmän mukainen ja joka on sen vuoksi käsiteltävä rikosoikeudellisessa menettelyssä. Komissio aloittaa vuonna 1996 toimet tehdäkseen päätelmät nykytilanteesta ja ehdottaa poliittista aloitetta, joka koostuu passitusmenettelyjen tavoin tiedonannon laatimisesta tullietuusmenettelyjen yhteydessä. 3. JAKSO: MUUT MAATALOUSALAN PETOKSET Tässä jaksossa kuvataan tutkimuksia, jotka vaikuttavat monenlaisiin toimenpiteisiin (vientituet, eri tuotantotuet), mikä osoittaa, että tutkimuksia on tehty yhä useammalla alalla. Tietyt tapaukset johtuvat yhteisön lainsäädännön tulkintavirheistä, kun taas toisissa tapauksissa tekijöiden aikomus on tarkoituksellisen vilpillinen. Jälkimmäisissä tapauksissa on käytetty hyvin monimutkaisia petosmenetelmiä. 3. 1. Sokerin vienti Ruotsiin Ruotsin viranomaiset ilmoittivat elokuussa 1995 mahdollisesta sokeria koskevasta kaupallisesta keinottelusta juuri ennen maan liittymistä Euroopan unioniin132. Ruotsalainen yritys, jonka pääasiallinen toimiala ei ole sokerin kauppa, varastoi noin 25 000 tonnia tätä tuotetta kahteen varastoon. 132 Komission asetus (ETY) N:o 3108/94 Itävallan, Suomen ja Ruotsin Euroopan unioniin liittymisen vuoksi maataloustuotteiden kaupan osalta toteutettavista siirtymätoimenpiteistä EYVL N:o L 328, 20. 12. 1994. 66 Ruotsissa itse paikan päällä tehdyissä tutkimuksissa havaittiin, että 22 000 tonnia sokeria, joka oli viety Saksasta ja Ranskasta Ruotsiin vuoden 1994 kahden viimeisen kuukauden aikana, oli jälleenviety Saksaan ja Kreikkaan vuonna 1995. Vientitukea oli maksettu noin 6,5 miljoonaa ecua Saksassa, Belgiassa ja Ranskassa. Lisätutkimukset ovat kesken useissa jäsenvaltioissa sen selvittämiseksi, onko maksettuja vientitukia vaadittu toisen kerran sen jälkeen, kun tavara oli tuotu yhteisöön. 3. 2. Riisin tuonti Ruotsiin (varastoyliiäämien verotus) Ruotsissa on tehty tutkimus riisin varastoylijäämien verotuksesta maan liittyessä Euroopan unioniin. Ruotsin viranomaisten toimittamien kauppatilastojen mukaan riisintuonti kasvoi noin 73 000 tonnilla vuonna 1994 suhteessa keskimääräiseen vuosituontiin ajanjaksolla 1991-1993. Viidessä yrityksessä suoritettiin tarkastus ja tällöin löydettiin huomattavia riisi varastoja. Kaikki yritykset selittivät, että riisikilon hinta kaksinkertaistuisi Ruotsin liityttyä Euroopan unioniin ja että se selitti niiden tuonnin kasvun (lokakuun ja joulukuun 1994 välillä). Tarkoituksena oli ennen kaikkea tyydyttää kotimarkkinoiden tarpeet ennen riisin hinnannousua. Komission yksiköt vaativat Ruotsin viranomaisia tutkimaan tapauksittain varastoylijäämät kolmelta edeltävältä vuodelta sekä kaikki käytettävissä olevat kirjanpito- ja kauppa- asiakirjat, erityisesti varastojen pitoon ja laskutukseen (osto ja myynti) liittyvät asiakirjat. 3. 3. Oliiviöljyn tuonti ia jälleenvienti (Italia ia Itävalta) Komissio sai tietoja siitä, että Italiaan oli tuotu 1 091 tonnia tunisialaista alkuperää olevaa oliiviöljyä, joka vietiin välittömästi Itävaltaan 29. joulukuuta 1994. Tämä määrä tuotiin Itävaltaan ennen maan liittymistä Euroopan unioniin, ja sen vuoksi se oli varastoylijäämäverotuksen alainen. Komission tekemässä tutkimuksessa paljastui, että 802 440 kg oliiviöljyä oli jälleenviety Itävallasta Italiaan. Komission pyynnöstä itävaltalaiset viranomaiset olivat verottaneet kyseisestä varastoylijäämästä 846 537 ecua. Koska itävaltalainen vientiyritys on konkurssissa, ei ole varmaa, saadaanko vero perittyä. Mitä tulee 802 440 kg:aan oliiviöljyä, joka tuotiin uudelleen Italiaan, komissio pyysi italialaisia viranomaisia varmistamaan voimassaolevan lainsäädännön mukaisesti, että tuotteesta ei tehtäisi kulutustukihakemusta. Italiassa tehdyssä tutkimuksessa kuitenkin selvisi, että tällainen tuki oli myönnetty. Italian viranomaiset ovat aloittaneet kaikki asianmukaiset toimenpiteet periäkseen tuen takaisin. 67 Näiden kolmen Ruotsia ja Itävaltaa koskevan tapauksen opetus on, että ainoastaan paikallisten viranomaisten olemassa olevan lainsäädännön mukaisesti tekemillä järjestelmällisillä fyysisillä tarkastuksilla voidaan jäljittää mahdolliset säännönvastaisuudet tämänkaltaisissa liiketoimissa ("väliaikaisesti arkojen" tuotteiden tuonti/vienti). 3. 4. Argentiinasta peräisin olevien jäädytettyjen naudankielten tuonti Ranskassa, Italiassa ja Portugalissa tehdyissä tutkimuksissa paljastui, että vähintään 450 tonnia Argentiinasta peräisin olevia jäädytettyjä naudankieliä oli tuotu yhteisöön syyskuun 1993 ja joulukuun 1994 välisenä aikana. Näiden lihojen mukana oli väärennetyt terveystodistukset. Kun tutkittiin Argentiinan toimivaltaisten yksiköiden säilyttämiä jäljennöksiä alkuperäisistä todistuksista, havaittiin, että tavaroiden, jotka olivat yhteisöön kelpaamattomia, määräpaikka oli Angola Lissabonin kautta (17 konttia). tuontia koskevien Etelä-Amerikan eri maista peräisin olevien terveysrajoitusten vuoksi tällainen petos on todellinen vaara eläinten terveydelle (suu- ja sorkkataudin leviämisvaara). Se aiheuttaa myös huomattavan taloudellisen vaaran, sillä taudin ja tartuntatapauksessa hävittämiskustannuksista. jäsenvaltioiden sivutuotteiden yhteisön vastata täytyy Asia on jätetty Portugalin tuomioistuinlaitoksen käsiteltäväksi. 3. 5. Sveitsiläisen emmentalin vienti Emmental, gruyère ja Sbrinzin juusto ovat oikeutettuja yhteisön alennettuun tuontitulliin, jos vähimmäishintaa noudatetaan. Näiden sveitsiläisten juustojen tuottajien on ehdottomasti hoidettava asia USF:n kautta (Union suisse du commerce de fromage) saadakseen (Sveitsin markkinoiden) takuuhinnan ja todistuksen vähimmäishinnan noudattamisesta (IMA. l) yhteisöön vientiä varten. Kuitenkin suuria määriä sulatettavaksi tarkoitettua emmentaljuustoa on myyty jo vuosia Ranskan, Saksan ja Italian yrityksille. USF on todistanut näiden määrien osalta, että viejien käyttämä hinta on vähimmäishintaa pienempi. USF on palauttanut jälkeenpäin suoraan yhteisön tuojille yhteisön markkinahinnan ja viejien käyttämän hinnan välistä eroa vastaavan osan myyntihinnasta. Tämän vuoksi vähimmäistuontihintaa ei enää sovellettu. Komissio teki Sveitsin liittovaltion viranomaisten suostumuksella tarkastusmatkan Berniin toukokuussa 1995. Tämän tutkimuksen alustavien tulosten perusteella Italian viranomaiset ovat alkaneet tutkia Italian tärkeimpiä tuojia. Tämänhetkisten tietojen mukaan tulleja on kierretty vähintään 13 miljoonaa ecua. Samanlaiset tutkimukset ollaan saamassa päätökseen Saksassa ja Ranskassa. Saksan tulliviranomaiset ovat toimittaneet oikeuteen asiakirjat, jotka koskevat Konstanzin kaupungissa toimivaa neljää tuojaa. Tässä erityistapauksessa kierrettyjen tullien määräksi arvioidaan 1,2 miljoonaa ecua. Ranskan tulliviranomaiset ovat puolestaan ilmoittaneet neljälle muulle tuojayritykselle noin 3,9 miljoonan ecun suuruisen summan perinnän aloittamisesta. 68 3. 6. Karkean jauhon vientiin tarkoitetun tuen ennakkorahoitus Tällaista ennakkorahoitusta saaneisiin espanjalaisiin yrityksiin tehtiin tarkastuksia vuonna 1995. Niissä tarkistettiin, olivatko durumvehnän ja karkean jauhon varastot yhdenmukaiset toimijoiden ennakkorahoituksessa ilmoittamien määrien kanssa, ottaen huomioon jo toteutetut viennit. Kahdessa tarkastetuista kolmesta yrityksestä todettiin petoksia. Ensimmäisessä yrityksessä "puuttuva" määrä oli 17 719 tonnia durumvehnää, ja toisessa puuttui 28 998 tonnia durumvehnää ja 616 tonnia karkeaa jauhoa. Todetut määrät eivät olleet missään suhteessa ennakkorahoitusta varten ilmoitettuihin määriin eivätkä myöskään paikkojen varastointimahdollisuuksiin. Koska kansallisten viranomaisten tekemät fyysiset tarkastukset olivat riittämättömiä, tietyt epärehelliset toimijat pystyivät tekemään vääriä ilmoituksia ja saamaan siten heille kuulumattomia ennakkorahoitussummia (noin 1,49 miljoonaa ecua) sekä vääristämään kilpailusääntöjä omaksi edukseen. Tosiseikat vahvistavat komission kantaa, jonka mukaan tämäntyyppisissä tapauksissa, joissa tukien suuruus on suoraan verrannollinen kyseisen tuotteen määrään, fyysiset tarkastukset ovat välttämättömiä petosyritysten ehkäisemiseksi. 3. 7. Riisin vienti Yhdistyneestä kuningaskunnasta Ruotsiin Ison-Britannian viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle petostapauksesta, jossa riisiä vietiin Ruotsiin sisäisessä jalostusmenettelyssä. Tavara ilmoitettiin tulliselvityksessä "jauhamattomaksi riisiksi", vaikka todellisuudessa näytteenoton ja analyysin jälkeen todettiin, että kyse on rikkoutuneista riisinjyvistä (ilmoitettua tuotetta alempaa laatua oleva tuote). Tästä viennistä133 vastaa hollantilaisen yhtiön brittiläinen tytäryhtiö. Viennissä on tehty virheellisiä ilmoituksia, joiden avulla on ollut mahdollista tuoda kolmansista maista vastaava määrä riisiä (samoin tulliviittauksin) tullivapaasti. Komissio järjesti ad hoe -kokouksen Ison-Britannian, Alankomaiden ja Ruotsin tulliyksiköiden jäsenten kesken. Tässä kokouksessa kansalliset yksiköt pystyivät kertomaan yksityiskohtaisesti tehdyistä tutkimuksista, jotka koskivat tätä vilpillistä riisin vientiä Yhdistyneestä kuningaskunnasta. Yhteisöä koskevat taloudelliset vaikutukset ovat noin 5 miljoonaa ecua (perinteiset omat varat). Komissio koordinoi kierrettyjen tulojen takaisinperintää (Alankomaat ja Yhdistynyt kuningaskunta). 133 Sisäistä jalostusmenettelyä ennakoiva vientijärjestelmä. 69 3. 8. Oliiviöljy Komissio toimi yhteistyössä Vaston (Italia) tuomioistuimen virallisen syyttäjän sijaisen kanssa tapauksessa, jossa oliiviöljyn makeuttamisella oli vaikutusta yhteisön talousarvioon. Petos alkoi vuonna 1990 sen jälkeen kun roomalainen kauppa-ja vientiyritys oli ottanut haltuunsa oliiviöljyä tuottavan yrityksen. Laiton menettely on seuraavanlainen: tuottajayrityksellä on oliiviöljyn, uutetun oliiviöljyn ja siemenöljyn varastoja134. Se myy siemenöljyä muille yrityksille korvaukseksi oliiviöljyn ostoista. Todellisuudessa tuotteilla ei käydä kauppaa, vaan lähetetään ainoastaan tekaistuja osto- ja myyntilaskuja (laaditaan myös vääriä kuljetusasiakirj oja ja petoksessa mukana olevat kuljettajat kirjoittavat vääriä laskuja). Tapauksen päätekijät ovat tunnustaneet, että kaupan pidetyt öljyt olivat kaikki väärennettyjä (oliiviöljyn, uutetun oliiviöljyn, siemenöljyn ja palmuöljyn seoksia), minkä vuoksi ne eivät olleet oikeutettuja niihin tukiin, joita ne saivat emoyhtiön toteuttaman viennin yhteydessä. Yhteisön kärsimä taloudellinen vahinko on yhteensä 2 miljoonaa ecua, josta 1,3 miljoonaa ecua muodostuu kulutustuista ja 0,7 miljoonaa ecua väärin perustein maksetuista vientituista. Summia peritään takaisin parhaillaan. Neljään henkilöön on kohdistettu rikosoikeudellisia toimenpiteitä. 3. 9. Voin ia maitojauheen määräpaikan muuttaminen Tässä tapauksessa voita ja maitojauhetta vietiin vientitukien avulla Yhdistyneestä kuningaskunnasta ilmoituksen mukaan Puolaan, mutta todellisuudessa Espanjaan. Epäillyt rikolliset takasivat tavarat viejälle kolmansissa maissa käytettyyn hintaan. Viejälle annettiin väärennettyjä puolalaisia tuontitodistuksia käytettäviksi vientitukihakemuksissa. Arvioidaan, että noin 150 tavararekan määräpaikka on muutettu lokakuun 1993 ja toukokuun 1994 välillä, mikä vastaa väärin perustein maksettuja tukia yhteensä noin 3,3 miljoonan ecun arvosta. Tavarat on todennäköisesti myyty Espanjassa markkinahintaa alemmalla hinnalla, ja siitä on saatu huomattavaa voittoa. Kesäkuussa 1994 pidätettiin seitsemän henkilöä. Kuuteen heistä kohdistetaan oikeudellisia toimenpiteitä; oikeudenkäynti alkaa vuoden 1996 loppupuolella. Komission koordinoimia tutkimuksia on tehty Espanjassa, Puolassa ja Saksassa, ja todisteet on kerätty virka-apuna. Väärin perustein maksetut tuet on peritty takaisin. 134 Uutettu oliiviöljy saadaan kemiallisesti orgaanisista aineksista (tai jätteistä), jotka jäävät jäljelle oliivin (hedelmän) puristamisesta. Siemenöljy on yleisnimike (soija-, auringonkukkaöljy jne. ). Suurin tuki maksetaan oliiviöljyn vientiä varten (tuki on hyvin alhainen uutetulle oliiviöljylle). 70 3. 10. Naudanlihan tuonti alennetuin tullein GATTin135 puitteissa unioni vahvistaa joka vuosi yhteisön tariffikiintiön, johon sovelletaan yhteisön alennettua tuontitullitoimipaikassa GATTin tuontilisenssi. Näitä luovuttaa hyväksyttyjen kokonaismäärien rajoissa. esitettävä lisenssejä voidaan tullia. Tästä hyötyäkseen toimijoiden on Eri jäsenvaltioissa on tutkittu yhteisön ulkopuolista alkuperää olevan jäädytetyn naudanlihan vilpillistä tuontia, jossa on käytetty vääriä GATT-todistuksia (niiden mukaan Espanjan ulkoasiainministeriö on antanut todistukset). Italiassa aloitetussa väärennöksiä, rikollisten salaliittoa, salakuljetusta ja vakavaa huijausta koskevassa oikeudellisessa tutkinnassa on voitu todeta, että rikollisjärjestö oli myynyt 46 väärää GATT-todistusta tavaroista, joiden määrä oli yli 55 prosenttia Espanjalle (maa, johon tavarat tuotiin) myönnetystä kiintiöstä. Yhteisön omiin varoihin kohdistuvan taloudellisen vahingon määrä on noin 5,4 miljoonaa ecua. Kolme henkilöä on pidätetty väliaikaisesti Italiassa ja kansainvälinen pidätysmääräys on annettu Espanjassa argentiinalaiselle henkilölle, jota epäillään väärennettyjen todistusten myymisestä. 3. 11. Tupakkavarastot Italiassa ia Kreikassa Komission saamien tietojen perusteella interventiovarastoja Italiassa ja Kreikassa. tutkittiin vuoden 1995 lopulla tupakan Kreikassa olevien varastojen tiettyjen erien kelpoisuuteen ja luokitukseen kohdistui epäilyjä. Epäily koski noin liitä prosenttia koko varastosta, ja sen määräksi arvioidaan tällä hetkellä noin 9 miljoonaa ecua. Komissio päätti lopulta vetää tämän määrän pois myynnistä. 3. 12. Sokerikiintiöt Yhdistyneessä kuningaskunnassa viranomaisilta tutkittiin Ison-Britannian perusteella Yhdistyneessä sokerikiintiöjärjestelmään kuningaskunnassa markkinointivuonna 1992-1993. Tarkastuksissa paljastui säännönvastaisuuksia sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen136 soveltamisessa, millä oli huomattava taloudellinen vaikutus yhteisön talousarvioon. liiketoimia, liittyivät saatujen tietojen jotka Alustavien tutkimusten mukaan noin 16 500 sokeritonnista on tehty vienti-ilmoitus väärien lisenssien137 perusteella. Asiaan liittyviä valuutan tasausmaksuja on jo vaadittu, ja ne on saatu (500 000 ecua). Rahoituksellisia seuraamuksia C-sokeria koskevan lainsäädännön rikkomisesta ollaan määräämässä. 135 136 137 Tullitariffeja ja kauppaa koskeva yleissopimus, jota seurasi vuonna 1995 WTO (Maailman kauppajärjestö). Neuvoston asetus (ETY) N:o 1785/81, EYVL N:o L 177, 1. 7. 1981. Lisenssit koskevat "C sokeria", joka on tarkoitettu vientiin maailmanmarkkinoille ilman tukia. 71 Tutkimuksia jatketaan, ja ne kohdistuvat muun muassa markkinointivuoden 1992-1993 varastointikustannuksiin. Viimeisimpien tietojen mukaan toimijalle on maksettu tukea väärin perustein kyseisen markkinointivuoden sokerivarastoja koskevan väärän ilmoituksen takia noin 2 miljoonaa ecua. 3. 13. Tuki kaseiinin tuotantoon Alankomaissa Komission saamien tietojen perusteella ryhdyttiin tutkimaan kaseiinin tuotantotukea Alankomaissa. Alustavien tutkimusten perusteella on havaittu noin 3 miljoonan ecun suuruinen säännönvastaisuus, jossa ei ollut noudatettu tämäntyyppisten kaseinaattien käsittelyyn liittyviä erityistoimia, joista säädetään yhteisön asetuksessa138. Tutkimuksissa paljastuu todennäköisesti muutakin esimerkiksi eräiden kemiallisten aineiden käytöstä kaseinaattien valmistuksessa soveltamisesta. ja asiaa koskevan sääntelyn139 3. 14. Maidon myynti kiintiöiden ulkopuolella Yhdistyneessä kuningaskunnassa Tätä tapausta, josta kirjoitettiin paljon Ison-Britannian lehdistössä, tutkivat yhdessä komission ja Ison-Britannian viranomaiset. Alustavissa tutkimuksissa selvisi, että Yhdistyneen kuningaskunnan luoteisosassa oli myyty maitoa kiintiöiden ulkopuolella ja siten vältetty lisämaksu140. Useisiin henkilöihin on kohdistettu oikeudellisia toimenpiteitä, ja sen jälkeen heidät on tuomittu maksamaan sakkoja. Tämänhetkisessä taloudellinen vaikutus on noin 1,5 miljoonaa ecua, jonka perintä tullaan aloittamaan. Ison-Britannian viranomaiset tutkintavaiheessa arvioivat, että Tutkimuksia jatketaan erityisesti Pohjois-Irlannissa, jossa on manipuloitu maitolähetysten rasvapitoisuutta (markkinointivuosi 1994-1995), minkä seurauksena on saatu aiheettomasti alennus lisämaksusta. Tutkimuksissa on selvitettävä, onko kiintiöjärjestelyyn liittyviä maitoeriä jätetty ilmoittamatta. Kansalliset viranomaiset ovat aloittaneet erityismenettelyt tuotteiden rasvapitoisuuden noudattamatta jättämisen vuoksi. Komissio odottaa, että tutkinta saadaan päätökseen vuonna 1996. 3. 15. Rasvaton maitojauhe Italiassa ia Alankomaissa Alankomaiden viranomaisten tekemän kertomuksen johdosta komissio alkoi tutkia maitojauhetta sisältäviin (eläinten) rehuseoksiin liittyvää tapausta. Tämä Italiassa valmistettu tuote tuhottiin Alankomaissa. Noin 1 200 tonnia tätä tuotetta, joka ilmeisesti oli saanut yhteisön tukea, tuhottiin yhteisöltä palkkiota saaneen italialaisen yhtiön hollantilaisen tytäryhtiön määräyksestä. 138 139 140 Neuvoston asetus (ETY) N:o 2921/90, EYVL N:o L 279, 11. 10. 1990. Edellä mainittu neuvoston asetus (ETY) N:o 2921/90 sekä neuvoston direktiivi N:o 83/417/ETY, EYVL N:o L 237, 26. 8. 1983. Neuvoston asetus (ETY) N:o 3950/92, EYVL N:o L 405, 31. 12. 1992. 72 Yhteisön lainsäädännön141 mukaan tuen maksamisen edellytyksenä on, että maitojauhetta todella lisätään valmisteeseen ja että kyseisten eläinten on syötävä nämä tuotteet. Kyse on siis "kulutuspakosta". Näin ei kuitenkaan tehty tässä tapauksessa, sillä tuotteet ilmoitettiin "eläinten ravinnoksi kelpaamattomiksi" Alankomaissa. Väärin perustein maksettu tuki on siis perittävä takaisin asianomaiselta valmistajalta. Heti tutkimuksen alkuvaiheessa huomattiin, että jäsenvaltioissa tehtävissä tarkastuksissa on vakavia ongelmia. Komissio arvioi, että tämä tapaus saadaan päätökseen vuoden 1996 puoliväliin mennessä. 4. JAKSO: MUUT RAKENNEPOLITIIKKAAN LIITTYVÄT PETOKSET 4. 1. Euroopan sosiaalirahasto (ESR) Useimmat rakennepolitiikkaan liittyvät tapaukset, jotka ovat komission yksiköiden tutkittavina, koskevat ESR:ää. 4. 1. 1. Maaliskuussa 1995 komissio tutki ESR:n aiempien tutkimusten päättämisen yhteydessä Portugalissa ammatillisia koulutustoimia, joilla oli huomattavaa taloudellista vaikutusta. Tutkimukset paljastivat, tehty säännönvastaisia ylilaskutuksia (puuttuvia kirjanpitotositteita jne. ), jotka ovat Portugalin rikosoikeuden mukaan rangaistavia. Syyttäjäviranomainen (Circulo Judicial de Anadia) on määrännyt oikeudellisen tutkinnan. että alihankkijayritysten palveluista oli 4. 1. 2. Toinen merkittävä oikeudellinen tutkinta, joka on parhaillaan meneillään Lissabonin tuomioistuimessa, johti rikoksen alkuunpanijan, eräiden johtajien ja alihankkijoiden syyttämiseen 1,5 miljoonan ecun suuruisen yhteisön ja kansallisen avun kavaltamisesta (tapaukset vuosilta 1988 ja 1989). Petoksissa esitettiin suurenneltuja menoja ja jätettiin kursseja pitämättä. Komissio päätti aloittaa siviilioikeudenkäynnin. Koska tämä rikoksen alkuunpanija mainittiin ensimmäisessä ja toisessa yhteisön tukikehyksessä142, komissio teki tarkastuksia paikan päällä varmistaakseen, että kyseisen järjestön toimet on pantu täytäntöön moitteettomasti ja sovellettavien sääntöjen mukaisesti. 4. 1. 3. Brittiläisen yrityksen toimia sosiaalialan teknisen avun yhteydessä alettiin tutkia, koska komissio epäili, että sopimusta olisi sovellettu väärin. Tarkastuksessa 141 142 Komission asetus (ETY) N:o 1725/79, EYVL N:o L 199, 26. 7. 1979. Yhteisön tukijärjestelmän on perustanut komissio yhteistoiminnassa asianomaisen jäsenvaltion ja alueiden kanssa. Siinä määritellään keskeiset toimintalinjat, tarvittavat taloudelliset keinot ja eri toimintamuodot. 73. todettiin, että kustannuksia koskevat tositteet puuttuivat ja että samoista toimista oli maksettu kaksi kertaa. Sopimuksen arvo on 1,73 miljoonaa ecua. 4. 2. Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR) 4. 2. 1. Vuosina 1994-1995 Provence-Alpes-Côte tutki Ranskan Värin alueellinen tilintarkastuslautakunta hallintoa. Tutkimuksissa havaittiin, että teknisten innovaatioiden edistämiseen tarkoitettuja laitteita toimitettaessa oli laskutettu liikaa yli 5 miljoonaa ecua (Euroopan aluekehitysrahaston yhteisrahoitus RENAVAL-ohjelmassa laivatelakka-alueiden uudistamiseksi ajalla 1990-1993; 27,4 miljoonaa ecua). d'Azurin departementin Meneillään olevan tutkinnan mukaan paikalliset edustajat ovat saaneet salaisia maksuja 0,5-1 miljoonaa ecua vastineeksi julkisten hankintasopimusten väärentämisestä. Tutkintayksikköjen olisi selvitettävä meneillään olevissa tutkimuksissa, ovatko nämä toimet tässä departementissa erillisiä vai yleisesti levinneitä. 4. 2. 2. Tavoitteeseen 2 kuuluvia (1992-1993), Resider-ohjelmaa143 (1990-1992) ja Konver-ohjelmaa144 (1993) koskevissa tarkastuksissa, joita komissio teki huhti-ja elokuussa 1994 tilintarkastustuomioistuin marraskuussa 1994 Liègen arrondissementissa, havaittiin säännönvastaisuuksia vuonna 1995. ja Tarkastusten perusteella komissio lakkautti neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4253/88145 24 artiklan 1 kohdan mukaisesti näiden ohjelmien rahoituksen siihen asti, kunnes lopulliset päätökset tehdään. Komissio ehdotti huomattavan summan takaisinperintää ja useiden miljoonien ecujen suuruisen summan vapauttamista sekä kehotti jäsenvaltiota tekemään huomautuksensa. Menettely on vielä kesken. 5. JAKSO: MUUT VÄLITTÖMIÄ MENOJA KOSKEVAT PETOKSET Operationaalisia toimia tällä alalla, johon sisältyy komission suoraan hallinnoimat ja valvomat kulut, tehostettiin vuonna 1995. Tehdyt tutkimukset koskevat suurta määrää tapauksia näillä toiminta-aloilla. 5. 1. Tutkimusala 5. 1. 1. Niiden kertoi joista tietojenkäsittely- ja televiestintäteknologiasta vastaavalle komission jäsenelle tilintarkastustuomioistuin havaintojen perusteella, 143 144 145 Terästeollisuusalueiden uudistaminen. Sotilasalasta riippuvaisten alueiden monipuolistaminen. Asetus julkaistu EYVLrssä N:o L 374, 13. 12. 1988, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella (ETY) N:o 2082/93 (EYVL N:o L 193, 13. 7. 1993). 74 osoitetussa kirjeessä, komissio tutki Belgiassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa yritysryhmää, joka on saanut rahoitusta RACE-ohjelman146 perusteella. Todettiin, että pääedunsaaja oli järjestelmällisesti ja osittain katteettomien laskujen avulla tehnyt vääriä kuluilmoituksia ja siten laskuttanut liikaa arviolta 500 000 ecua. Yritysten johtajat olivat tarkoituksellisesti toteuttaneet oikeudellisia, kirjanpidollisia ja rahoituksellisia toimenpiteitä, jotta saataisiin todellisuudessa olematon yhteisrahoitus näyttämään todelta. Komissio purki voimassa olevat sopimukset mahdollisimman nopeasti, laati toimivaltaisiin takai sinperintämääräykset oikeusviranomaisiin, kohdistaa rikosoikeudellisia toimenpiteitä. otti petoksen yhteyttä Belgian tekijöihin voitaisiin jotta ja 5. 1. 2. Sen jälkeen, kun tulot ja menot hyväksyvät yksiköt olivat tutkineet JOULE I ja II,47/APAS-RENA -ohjelmia ja tarkastelleet kriittisesti niiden hallintoa, ryhdyttiin järjestelmällisiin petostentorjuntatutkimuksiin tehtyjen tulokset vahvistavat sellaisten säännönvastaisuuksien tutkimusten alustavat esiintymisen, joiden perusteella voidaan olettaa, että tällä alalla on tehty erityisiä petoksia, mikä tukee hallintoyksiköiden havaintoja. tällä alalla. Saksassa 5. 2. Energia-ala Oristanon (Sardinia) syyttäjäviranomaisen tutkinta johti oikeudenkäyntiin kuutta henkilöä vastaan, joita syytettiin siitä, että he olivat kavaltaneet tukia, jotka komissio ja Sardinian alueelliset viranomaiset olivat myöntäneet uuden tuulienergialaitoksen rakentamiseen, jonka kokonaiskustannukset olivat noin 1,25 miljoonaa ecua. Asianomaiset yritykset itse asiassa kunnostivat vanhan laitoksen ja vastuussa olevat henkilöt käyttivät varoja muihin kuin sopimuksessa määrättyihin tarkoituksiin. 5. 3. Euroopan kehitysrahasto Komission yksiköt ja Senegalin valtionvarainministeriö paljastivat huomattavia sääntöjenvastaisuuksia (alustavan arvion mukaan 2-4 miljoonaa ecua), jotka koskivat PK-yritysten toiminnan ja työpaikkojen luomiseen Saint Louisin alueella tarkoitettua tukea. Parhaillaan Senegalissa käynnissä olevassa oikeudenkäynnissä syytetään maasta karkotettua konsulttia siitä, että hän oli kavaltanut osan summista omaksi edukseen. Täydellinen rahoitusta koskeva tilintarkastus on vielä kesken. 146 147 "Research and development programme in Advanced Communication technologies for Europe" (Euroopan tietoliikenteen huipputeknologian tutkimus- ja kehitysohjelma) JOULE: "Joint Opportunities for Unconventional or Long-term Energy Supply" 75 5. 4. Ympäristöala/MEDSPA-ohjelma (Italia) 148 Perintämääräystä, joka tehtiin vuonna 1994 hankkeesta hyötynyttä italialaista yritystä vastaan, ei ole voitu panna täytäntöön yrityksen johtajien juonittelujen takia. Komission yksiköt tutkivat mahdollisuutta siirtää asia Italian poliisiviranomaisille, jotta syyllisiin voitaisiin kohdistaa rikosoikeudellisia toimenpiteitä. 148 Katso petostentorjuntaa koskeva vuosikertomus vuodelta 1994, 5. luvun 5. 1 jakso. 76 7. LUKU: TILASTOT JA ANALYYSIT Tiedustelutoiminnan kehittämisen tarkoituksena on kerätä mahdollisimman paljon oleellista tietoa, yhdistää kaikki käytettävissä olevat tiedonlähteet ja jäsentää kaikki kerätyt tiedot johdonmukaisesti. Tämän tarkoituksena on kyetä jäljittämään mahdollisimman monta säännönvastaisuutta ja petosta niin, että näiden tapausten riittävä seuranta on mahdollista hallinnollisella, rahoituksellisella ja rikosoikeudellisella tasolla. Seuranta voi johtaa yhteisön olemassa olevan lainsäädännön muuttamiseen, tai sitä voidaan käyttää apuna tulevan lainsäädännön laatimisessa. Komission käytettävissä oleva ensisijainen tiedonlähde on jäsenvaltioilta voimassa olevien alakohtaisten sääntöjen perusteella tulleet ilmoitukset149. Toinen hyvin tärkeä tiedonlähde on keskinäiseen hallinnolliseen avunantoon liittyvä tietojenvaihto150. Marraskuussa 1994 käyttöön otettu maksuton vihjepuhelin on osoittautunut tärkeäksi täydentäväksi tiedonlähteeksi151. Sen kahdentoista ensimmäisen toimintakuukauden aikana152 komissio sai yli 4 000 puhelinsoittoa. Näistä 200 on johtanut lisätutkimuksiin. Muutamissa tapauksissa soittojen johdosta on ryhdytty viralliseen tutkimukseen, joka koskee yli 30 miljoonan ecun suuruisia summia. Toisissa tapauksissa saatujen tietojen perusteella on voitu tarkistaa muista lähteistä komissiolle tulleet tiedot. Pääsy sekä yhteisön omiin että kansainvälisiin tietokantoihin (erityisesti kauppavaihdon alalla) mahdollistaa tämäntyyppisten vertailujen tekemisen sekä epäilyttävien liiketoimien paljastumisen ja paikan päällä tehtävien tutkimusten paremman kohdentamisen. Komissio kehittelee parhaillaan yhdistettyä tietojärjestelmää, jossa otetaan huomioon nämä eri tietolähteet sekä niiden luonne. Tämä järjestelmä perustuu IRENE-tietokannan uuteen versioon, jossa on yhdistetty kaksi aiemmin erillistä tietokantaa: IRENE (jäsenvaltioiden ilmoittamat petostapaukset) ja pre-IRENE (komission ja jäsenvaltioiden yhteisesti tutkittavina olevat tapaukset). Tällä uudella tietokannalla saadaan suora yhteys keskinäisen hallinnollisen avunannon viesteihin, kun nämä liittyvät tapauksiin, joilla on vaikutusta yhteisön talousarvioon. tietoja Uusi tietokanta, IRENE 95, ei ole pelkkä tietokanta, johon tallennetaan petostapauksista, vaan se on todellinen hallintoväline. Siihen sisältyvien tietojen erittelyn avulla voidaan tunnistaa paremmin riskitekijät, jotka mahdollistavat yhteisön talousarvioon kohdistuvat petokset tai helpottavat niiden tekemistä. 149 150 151 152 Neuvoston asetukset (ETY) N:o 1552/89 (omat varat), N:o 595/91 (EMOTR-tukiosasto) ja N:o 4253/88 (rakennerahastot) Edellä mainittu neuvoston asetus (ETY) N:o 1468/81 Katso liitteenä oleva ajantasaistettu luettelo puhelinnumeroista jäsenvaltioissa. Alun perin sen otti käyttöön 12 jäsenvaltiota. Sen jälkeen kolme uutta jäsenvaltiota ovat liittyneet siihen. Katso myös petostentorjuntaa koskeva vuosikertomus vuodelta 1994, 2. luvun 2. 4 jakso. 77 1. JAKSO: TILANNE VUONNA 1995 Jäsenvaltiot ja komissio paljastivat vuonna 1995 kaikkien budjettialojen osalta yli 4 750 sääntöjenvastaisuustapausta. Kyseessä oleva rahamäärä on yli 1 100 miljoonaa ecua. Tapausten lukumäärä on siis merkittävästi kasvanut, mutta tapausten talousarvioon kohdistuva vaikutukset eivät ole kasvaneet samaa vauhtia (katso taulukko 1). Näihin lukuihin sisältyvät yhtäältä jäsenvaltioiden lainsäädännöllisten velvoitteidensa mukaisesti virallisesti ilmoittamat tapaukset ja toisaalta komission paljastamat tapaukset sekä yhdessä jäsenvaltioiden kanssa käsitellyt tapaukset. Toiseen kategoriaan kuuluvat tapaukset, joista jäsenvaltioiden tutkintayksiköt ja komissio vaihtavat tietoja tai joita koordinoidaan keskinäisen avunannon yhteydessä. Kyseiseen kategoriaan kuuluvien tapausten lukumäärä kasvaa jatkuvasti; niihin kohdistuvissa tutkimuksissa käsitellään yhä merkittävämpiä rahamääriä (vuonna 1995 yli 50 prosenttia sääntöjenvastaisuuksien talousarvioon kohdistuvasta kokonaisvaikutuksesta, katso taulukko 2). Taulukoissa 1 ja 2 esitetyt jäsenvaltioiden ilmoittamia tapauksia koskevat luvut, jotka liittyvät ainoastaan perinteisiin omiin varoihin, on ekstrapoloitu koko vuodelle, jotta yleistilanteesta saataisiin yhtenäinen kokonaiskuva. Ekstrapolointi perustuu ensimmäisen vuosipuoliskon osalta ilmoitettuihin lukuihin sekä toisen vuosipuoliskon osalta jo saatavilla oleviin ilmoituksiin. Nykyinen asetus (ETY, Euratom) N:o 1552/89 velvoittaa jäsenvaltiot ilmoittamaan tapaukset ainoastaan kerran puolessa vuodessa, joten vuoden 1995 toista puoliskoa koskevat tilastot eivät ole vielä valmiit. Jäsenvaltiot ilmoittivat jo ensimmäiseltä vuosipuoliskolta 1 146 tapauksesta, jotka vaikuttivat talousarvioon 132 miljoonan ecun arvosta (katso taulukko 3). EMOTR. n tukiosaston osalta (katso taulukko 4) jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet 1 754 tapausta, joiden talousarvioon kohdistuva vaikutus oli yli 214 miljoonaa ecua. Vaikutus on selvästi pienempi kuin edellisinä vuosina. Sitä vastoin komission yhdessä jäsenvaltioiden kanssa käsittelemien tapausten talousarvioon kohdistuva vaikutus kasvaa huomattavasti koko ajan. Nämä tapaukset mukaan lukien talousarvioon kohdistuva vaikutus on 316 miljoonaa ecua. Tapausten lukumäärä ja niihin liittyvät rahamäärät ovat lisääntyneet merkittävimmin rakenteellisten tukitoimien osalta (katso taulukko 5). Jäsenvaltioiden ilmoittamien tapausten lukumäärä on alhainen, mutta se on kasvanut kuitenkin voimakkaasti aiempina vuosina tehtyihin ilmoituksiin nähden, sillä hiljattain on pantu täytäntöön komission rakenteellisia tukitoimia koskevia asetuksia. Tämä selittää myös sellaisten tapausten lukumäärän kasvun vuoteen 1994 verrattuna, joista komissio on saanut tiedon muilta tietolähteiltä. Tapauksiin liittyvä kokonaismäärä on 67 miljoonaa ecua, josta 23 miljoonaa ecua koskee komission aloittamia tutkimuksia. Myös välittömiin menoihin liittyvien tapausten lukumäärän on havaittu lisääntyneen merkittävästi (katso jäsenvaltioiden ilmoituksiin, sillä menoja hoitaa komissio. tapaukset eivät perustu taulukko 6). Nämä Edellä mainittujen kolmen ensimmäisen budjettialan osalta jäsenvaltioiden ilmoittamat tai komission käsittelemät tapaukset jaotellaan taulukossa 7 aloittain. Näin voidaan paremmin arvioida sääntöjenvastaisuuksien vaikutus kyseisiin aloihin. 78 Ilmoitettujen tapausten lukumäärä ja niihin liittyvät rahamäärät vaihtelevat tietenkin paljon eri jäsenvaltioissa (katso taulukko 8). Perinteisten omien varojen osuus, joka tietyn jäsenvaltion on kerättävä, vaihtelee suuresti sen mukaan, mikä on jäsenvaltion asema yhteisön ulkomaankaupassa, ja lisäksi yhteisön talousarviosta yksittäisille jäsenvaltioille myönnetyt menot vaihtelevat huomattavasti. Tästä syystä lukuja on havaittujen tapausten ja niiden talousan/ioon kohdistuvien vaikutusten osalta tarkasteltava suhteessa kyseisen jäsenvaltion suhteelliseen asemaan perinteisten omien varojen ja menojen alalla. jäsenvaltion tarkastellaan yhdessä, Kun kaikkia aloja tai säännönvastaisuustapaus koskee keskimäärin noin 130 000 ecua. Ainoastaan 1,5 prosenttia ilmoitetuista tapauksista koskee yli miljoonaa ecua. Sen sijaan komission koordinoimien tutkittavana olevien tapausten talousarvioon kohdistuva vaikutus on keskimäärin 1,6 miljoonaa ecua. Tämä johtuu siitä, että komissio keskittää tarkoituksellisesti toimintansa järjestäytyneiden tai monimutkaisten petosten torjuntaan, sillä jäsenvaltioiden on vaikeaa havaita petoksia, joiden alkuperään liittyy useissa eri maissa toimivia henkilöitä tai yrityksiä, elleivät ne saa aktiivista tukea, jota ainoastaan yhteisö voi niille antaa. ilmoittama petos- 2. JAKSO: SUUNTAUKSET Vaikka sääntöjenvastaisuuksien ja petosten lukumäärä sekä niiden taloudelliset seuraukset ovat viime vuosien aikana kasvaneet, niihin liittyvien kokonaisrahamäärien tason voidaan todeta yleisesti hieman vakaantuneen vuonna 1995. Havaittujen tapausten lukumäärä kasvoi kuitenkin noin 15 prosenttia vuoteen 1994 verrattuna, kun taas tapauksiin liittyvät rahamäärät pysyivät käytännössä samoina. Samanaikaisesti yhteisön talousarvio kasvoi lähes yhdeksän prosenttia. Kehitys 1. jaksossa esitetyillä neljällä suurella budjettialalla on ollut hyvin erilaista. EMOTR:n tukiosaston menoihin liittyvät määrät ovat selvästi pienentyneet, kun taas perinteisiin omiin varoihin liittyvät määrät ovat voimakkaasti kasvussa. Suuntauksista on kuitenkin varottava tekemästä liian sitovia johtopäätöksiä ainoastaan kahtena vuotena havaitun vaihtelun perusteella. Muutama yhtenä vuotena havaittu huomattavan suuri tapaus voi vaikuttaa merkittävästi kyseisen vuoden kokonaislukuihin. Siltikin merkittävän ja monimutkaisen säännönvastaisuustapauksen havaitsemis- ja ilmoittamispäivä on aina sattumanvarainen. Esimerkkinä mainittakoon vuosi 1994, jolloin havaittiin useita merkittäviä tapauksia EMOTR:n tukiosaston menojen osalta (jäsenvaltioiden ilmoittamista 1 610 tapauksesta yksin seitsemään tapaukseen liittyi yli 200 miljoonaa ecua eli puolet tapauksiin liittyvistä kokonaismääristä). Toinen merkittävä kehityssuuntaus on komission yhdessä jäsenvaltioiden kanssa käsittelemien tapausten osuuden -ja etenkin niiden talousarvioon kohdistuvan vaikutuksen - selvä kasvaminen. Tämä johtuu lähinnä toiminnassa tapahtuneesta edistyksestä: jäsenvaltioiden ja komission erikoisyksiköiden ponnistelujen keskittämisestä kaikkein suurimpiin ja arkaluonteisimpiin tapauksiin, jotka on saatu selville tehokkaampien ja yksityiskohtaisempien tarkastusten avulla. Tulokset ovat rohkaisevia, vaikka tilanteessa onkin yhä parantamisen varaa. Vuonna 1995 EMOTR:n tukiosaston menojen osalta ilmoitettuihin tapauksiin liittyvät määrät olivat ensimmäistä kertaa selvästi pienemmät kuin vuonna 1994. Tämä saattaisi olla yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) uudistuksen ensimmäisiä vaikutuksia. On näet tarkasteltava EMOTR:n tukiosaston vuoden 1995 menojen yleistä kehitystä erityisesti 79 kahdella alalla (viljatuotteiden vientituki ja oliiviöljyn kulutustuki), joilla esiintyi vuonna 1994 runsaasti säännönvastaisuuksia, mutta joiden menot ovat vuonna 1995 olleet huomattavasti alemmat. Vientitukien menot (kaikki tuotteet yhteensä) laskivat vuotta 1994 koskevista 8,159 miljoonasta ecusta 7,802 miljoonaan ecuun vuonna 1995. Oliiviöljyn kulutustuet laskivat vuoteen 1994 liittyvistä 613 miljoonasta ecusta 263 miljoonaan ecuun vuonna 1995. Suorat tuet (mukaan lukien korvaus maan viljelykäytöstä poistamisesta) laskivat vuotta 1994 koskevista 10,552 miljoonasta ecusta 13,506 miljoonaan ecuun vuonna 1995. Vuotta 1996 koskeva seuraava kertomus vahvistanee tämän suuntauksen olemassaolon. Toisaalta jäsenvaltioiden tai komission havaitsemien sääntöjenvastaisuuksien talousarvioon kohdistuva vaikutus perinteisten omien varojen alalla kasvaa jatkuvasti. Tämä johtuu ensinnäkin jäsenvaltioiden ja komission tutkimusyksiköiden lisääntyneiden ponnistelujen tuloksista, jotka näkyvät toimien kohdistamisesta paremmin riskialttiille aloille (tuotteet, joista maksetaan korkeaa veroa tai valmisteveroa tai korkeita tuontitulleja). Perinteisistä omista varoista sääntöjenvastaisuuksia esiintyy yhä eniten teollisten tuotteiden tuontitullien yhteydessä. Kun tuontitulleihin kohdistuneita tapauksia oli vuonna 1994 enemmän kuin maatalousmaksuihin kohdistuvia tapauksia (45 % vastaan 30 %), suhde muuttui päinvastaiseksi vuonna 1995, jolloin jälkimmäisiä oli enemmän (39 % vastaan 30 %). Tapauksiin liittyvien rahamäärien osalta kierretyt tuontitullit kattoivat vuonna 1995 lähes 54 prosenttia kokonaismäärästä, kun niiden osuus vuonna 1994 oli ainoastaan 39 prosenttia (katso taulukko 7). Tämä ilmenee merkittävimmin savukkeiden vilpillisen tuonnin lisääntymisenä. Komission perustama erityisryhmä ja jäsenvaltioiden yksiköt ovat talousarvioon pystyneet havaitsemaan sääntöjenvastaisuuksia, joilla on merkittävä kohdistuva vaikutus (katso taulukko 9). Rakenteellisten tukitoimien alalla havaittujen tapausten lukumäärä ja niiden talousarvioon kohdistuva vaikutus ovat niinikään kasvaneet. Tämä johtuu pääasiassa jäsenvaltioiden ilmoituksia koskevien yksityiskohtaisten määräysten voimaantulosta sekä asianmukaisten tutkimusrakenteiden perustamisesta komissioon. Ilmoitettuja tapauksia on enemmän ESR:n alalla, mutta eniten tapauksia on kohdistunut EAKR:n menoihin (56 prosenttia talousarvioon kohdistuvasta kokonaisvaikutuksesta), mikä puolestaan johtuu siitä, että rahaston käyttövarat ovat suuremmat. 3. JAKSO: PASSITUS Komissio antoi maaliskuussa 1995 Euroopan parlamentille ja neuvostolle tiedonannon, jossa se kuvailee passituksessa vallitsevaa tilannetta realistisesti, esittelee nykyisen järjestelmän puutteita ja määrittelee lyhyen ja pidemmän aikavälin ratkaisuja153. Yhteisön ja jäsenvaltioiden on varovaisenkin arvion mukaan arvioitu menettäneen omia varojaan ja muita maksuja, joiden perimiseen niillä on oikeus, vähintään 975 miljoonaa ecua vuosien 1990 - 1995 aikana. Yksin omiin varoihin kohdistuvat menetykset arvioitiin 409 miljoonan ecun suuruisiksi jäsenvaltioiden joko asetuksen (ETY, Euratom) N:o 1552/89 mukaisesti tai keskinäistä avunantoa koskevan asetuksen (ETY) N:o 1468/81 mukaisesti ilmoittamien tapausten perusteella. 153 Katso 2. luvun 3. jakson 1. kohta, sivu 22. 80 Passituksen alalla sääntöjenvastaisuuksista ja petoksista aiheutunut ylivoimaisesti suurin haitta kohdistuu savukkeisiin (kaudella 1990 - 1995 näihin tuotteisiin kohdistuneiden tapausten osuus oli 47 prosenttia kaikkiin tapauksiin liittyvistä rahamääristä). Seuraavana ovat maitotuotteet, elävät eläimet ja liha (katso taulukko 10). Koska kyseisistä tuotteista maksetaan korkeaa veroa ja valmisteveroa (tai kyseisten tavaroiden tuonnista johtuvia tulleja), niitä pidetään "arkoina tuotteina". Jäsenvaltiot ja komissio ovat perustaneet tietokoneistetun järjestelmän, jonka avulla ne voivat vaihtaa omiin tarkoituksiinsa sopivia tietoja nopeasti ("ennakkovaroitusjärjestelmä"154) hallinnollisen järjestelyn yhteydessä. 4. JAKSO: PERINTÄ Perintää koskeva tilanne on perinteisten omien varojen ja EMOTR. n tukiosaston alalla epätyydyttävä. Tämä on erityisen huolestuttavaa varsinkin, kun kyseessä on ala, jossa jäsenvaltiot ovat ainakin yhtä kiinnostuneita kuin yhteisö parantamaan tilannetta sen talousarvioon kohdistuvan vaikutuksen osalta. ilmennyt huomattavia ongelmia, kuten Perinnässä on jäsenvaltioiden sisäisten hallinnollisten menettelyjen hitaus ja sellaisten tapausten suuri määrä, joiden osalta kyseessä olevat taloudelliset toimijat vetoavat perimispäätöksestä tuomioistuimiin. Lisäksi taulukoissa 1 1 - 13 esitetyt luvut eivät ehkä anna todellista kuvaa jäsenvaltioiden ponnisteluista, sillä jäsenvaltiot eivät ilmoita komissiolle järjestelmällisesti perittyjen määrien tilannetta varsinkaan perinteisten omien varojen osalta. Varsinkin Yhdistynyt kuningaskunta on toimittanut numerotietoja, joista käy ilmi, että perinteisten omien varojen todellinen perimisosuus (ks. taulukko 11) on selvästi korkeampi kuin tietokannassa olevien tietojen perusteella saatu arvio. Näiden neljännesvuosittain yhteenvedonomaisesti annettavien tietojen perusteella ei ole mahdollista saattaa ajan tasalle yksittäisiä tapauksia, vaan niiden pohjalta laaditaan perinteisten omien varojen perintään liittyvät tilastot. Vuoden 1996 osalta ongelma ratkennee, kun käyttöön otetaan asiaa koskeva uusi lainsäädäntö. Tullien perintä on erityisen vaikea tehtävä. Tullivelan syntymisen syistä ja siitä tavasta, jolla perintämenettelyn vastuualat määritellään, esitetäänkin aina kysymyksiä, jotka hidastuttavat menettelyjen aloittamista. Komissio on näiden vaikeuksien ratkaisemiseksi ottanut käyttöön erityisjärjestelyn, jonka avulla perintäpäätökset voidaan tehdä nopeasti ja erityisesti aikarajoituksia noudattaen, jotta perintäoikeus ei vanhene. Komissio on perustanut yksiköiden välisen työryhmän, jonka tehtävänä on tutkia kiisteltyjä tapauksia, jotta se saisi koottua kaikki niihin liittyvät tarpeelliset tiedot ja esitettyä asianmukaiset päätelmät. Jotta jäsenvaltioiden käyttöönottamien menettelyjen tehokkuutta voitaisiin arvioida kriittisesti ja rakentavasti, tilannetta on tarkasteltava riittävän välimatkan päästä. Vaikuttaa siis perustellummalta analysoida kyseessä olevien summien perimisen tilannetta niissä tapauksissa, jotka on ilmoitettu vuosikertomuksen kattamaa jaksoa edeltävinä vuosina. Taulukoissa 9 - 13 kuvataan yksityiskohtaisesti tilanne vuosien 1992 - 1994 aikana ilmoitettujen tapausten osalta ja vanhemmista tapauksista esitetään yleistilannetta koskeva yhteenveto. 154 Katso 2. luvun 3. jakson 1. kohta, sivu 25. 81 Vuonna 1995 lukuisia hyvinkin vanhoja tapauksia oli vielä selvittämättä (jopa 1970- luvulta peräisin olevia). Yksin EMOTR:n tukiosaston alalla oli 31. joulukuuta 1995 avoinna 1 169 tapausta, jotka oli ilmoitettu vuonna 1991 tai aiemmin; näistä 419 tapauksessa oikeudellinen menettely oli vireillä. Kahdessa jäsenvaltiossa (Italia ja Saksa) oli aloitettu yli 90 prosenttia kaikista oikeusmenettelyistä. Sääntöjenvastaisuuksien ja keskinäisen avunannon ryhmän komitean kokouksessa 20. lokakuuta 1995 ilmoittamallaan tavalla komissio aikoo yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa selvittää, miten voitaisiin saattaa päätökseen vanhimmat tapaukset, joissa ei ole odotettavissa edistymistä ja joiden osalta on päätettävä, vastaako jäsenvaltio vai yhteisö siitä rahamäärästä, jota on mahdotonta periä takaisin. Jäsenvaltio voidaan EMOTR:n tukiosaston menojen osalta asettaa vastuuseen kaikkien sääntöjenvastaisuuksiin liittyvien määrien perimättä jättämisestä ja asettaa määrät, jotka olisi voitu ja jotka olisi pitänyt periä, jäsenvaltion maksettavaksi (niin sanotussa "tilien tarkastusmenettelyssä"). Tällaisesta mahdollisuudesta ei ole tällä hetkellä selkeitä sääntöjä muilla budjettialoilla. Koska perinteisten omien varojen tilanne on huolestuttava, on entistäkin tärkeämpää harkita tilien tarkastusmenettelyn periaatteiden ulottamista muillekin budjettialoille. Tätä korosti myös Eurooppa-neuvosto kokouksessaan Madridissa joulukuussa 1995. 5. JAKSO: LAINSÄÄDÄNNÖN ARVIOINTI Komissio teki moitteetonta varainhoitoa koskevassa aloitteessaan SEM 2000 eräitä tarkoituksena oli varmistaa, että minkä tahansa huomattavasti päätöksiä, joiden talousarvioon vaikuttavan lainsäädäntöaloitteen mahdolliset petosriskit tutkitaan ennakolta ja että komission ehdotukset sisältävät yhteisön taloudellisten etujen suojaamisen takaavia toimenpiteitä. Saman aloitteen kolmannessa vaiheessa, joka toteutetaan yhdessä jäsenvaltioiden kanssa, esitetään samassa hengessä kysymys, miten vältetään se, etteivät neuvostossa käydyissä neuvotteluissa komission ehdotuksiin tehdyt muutokset lisää petosriskiä. Komissio laatii lisäksi aiemmin havaituista sääntöjenvastaisuustapauksista saatavilla olevien tietojen perusteella joka vuosi luettelon niistä säädöksistä, jotka on tarkistettava yhteisön taloudellisten etujen paremman suojaamisen kannalta. Työn on määrä lujittaa lainsäädännön alalla välttämätöntä yhteistyötä tutkimalla järjestelmällisemmin aiemmin hankittua kokemusta. Etusija annetaan lainsäädännölle, joka vaikuttaa huomattavasti talousarvioon ja jonka noudattamatta jättäminen hyödyttää lisääntyvässä määrin kyseessä olevia taloudellisia toimijoita; on monimutkaista ja jonka valvominen on vaikeaa; on määritelty Euroopan yhteisöjen tilintarkastustuomioistuimen kertomuksissa taikka IRENE- tai pre-IRENE -tietokannoissa erityisen alttiiksi petoksille. Vuonna 1995 tehtyjen havaintojen perusteella komissio ehdottaa, että olisi tarkasteltava erityisesti tullikoodeksiin sisältyviä vakuuden vanhenemissääntöjä, naudanliha-alan 82 tuontitulleja ja vientitukia, yhteisön viinialan valvontaelimen henkilöstökysymystä1-", oliiviöljyn tuotantotukijärjestelmää ja asetuksen (ETY) N:o 4253/88 23 ja 24 artiklaa. Komissio tutkii SEM 2000 aloitteen kolmannessa vaiheessa yhteistyössä jäsenvaltioiden voitaisiin kanssa myös muita parannuksia, vähentää sääntöjenvastaisuusriskejä. Tällöin keskitytään esimerkiksi tutkimaan kysymystä tarkemmasta määrittelystä ja rakennerahastojen menojen hyväksymisperusteiden jäsenvaltioiden hallinnoimia välillisiä menoja varten perustettuja valvonta- ja tilintarkastusjärjestelmiä. joiden avulla 155 Neuvoston asetus (ETY) N:o 2048/89, EYVL N:o L 202, 14. 7. 1989. 83 TAULUKKO 1 KAIKKI ALAT 1992 -1995 Jäsenvaltioiden virallisesti ilmoittamien SÄÄNNÖNVASTAISUUKSIEN kokonaismäärä ja komission jäsenvaltioiden kanssa tekemät tutkimukset TAPAUSTEN LUKUMÄÄRÄ 1995 nti 1. 200 1. 100 1. 000 900 800 700 600 500 400 300 200 100 MÄÄRÄT miljoonina ecuina 1992 | 1993 l 1994 1995 liiti I I 20» m I iölff (*) Omien varojen osalta luvut sisältävät arvion vuoden 199S toisesta puoliskosta 84 TAULUKKO 2 KAIKKI ALAT 1992-1995 1. JÄSENVALTIOIDEN VIRALLISESTI 2. KOMISSION JÄSENVALTIOIDEN ILMOITTAMAT SÄÄNNÖNVASTAISUUDET (#) KANSSA TEKEMÄT TUTKIMUKSET (##) 1992 1993 1994 1995 1992 1993 1994 1995 TAPAUSTEN LUKUMÄÄRÄ 3<9lt 2,538 Z14* 4. 396 (*) jrz^f—r iti iJ< j 1B1 ^ ^ ^^ «. «00* 4. 250* 4. 000 " 3. 7S0~ j. s o o" J. 250* 3. 000" 1. 710" 2. 600 " 2. 250 ~ 2. OO0" I. TSO" 1. 000 " 1. 2S0~ i. ooo" too" too" 400 200 1992 1993 1994 1995 M A ARAT MILJOONINA ECUINA 362 wmmm Tfi "»72 t*\ 4Ù3 jjjiisiijy -•'mu 200 ilili?* # Jäsenvaltioiden kyseisen vuoden osalta havaitsemat Ja virallisesti Ilmoittamat tapaukset perinteisten omien varojen, EMOTR-tukiosaston ja rakenteellisten tukitoimien alalla voimassa olevien asetusten mukaisesti. «t Sellaiset komission tutkimukset yhteistyössä kansallisten hallintojen kanasa, joiden avulla Oli mahdolllsu havaita säännönvastaisuus ja arvioida i talousarviovaikutusta kyseisen vuoden aikana. (*) Omat varat: Sisältä* myö* arvion vuoden 1995 toisen puoliskon osalta. 85 4. SOO~ 4. 2S0 4. 000 3. 7tO ~ 3. S00" J. J S O" j. ooo~ 2. 7S0~ 7. 500 2. 250 2. 000~ 1. 710" 1. SO0~ 1. 2So"~ 1. 000~ »00 ~ s o o" 4oo~ 200~ 750 700 tso~ 000~ sso~ soo~ 4S0~ 4 0 0" JS0~ 300~ 2S0~ PERINTEISET OMAT VARAT 1992-1995 T A U L U K KO 3 1. JÄSENVALTIOIDEN VIRALLISESTI ILMOITTAMAT SÄÄNNÖNVASTAISUUDET (#) 2. KOMISSION JÄSENVALTIOIDEN KANSSA TEKEMÄT TUTKIMUKSET TAPAUSTEN LUKUMÄÄRÄ 1992 1993 1994 1995 1992 1993 1994 1995 2. 500 ; 2. 400' 2. 300' 2. 200' 2. 100" 2. 0 0 0' f. 900" f. $00' 1. 700' 1. 900' 1. 500 ' 1. 400] 1. 300' 1. 200\ 1. 100' 1. 000- too- BOO- 700" 900- i 500" 400- : JOO- 2 0 0' 100 - E: mmi mmi 1>H* 2. 500 2. 400 2. 300 2. 200 2. 100 2. 000 1. 900 1. 900 1. 700 1. 100 1. 500 1. 400 1. J00 i. 2oo ; 1. 100 1. 000 900 100 700 coo' 500' 400' 300 ' 200' 100' MAARATMILJOONINA ECUINA 1992 1993 1994 | 1995 too 475 450 425 400 J75 350 325 300 275 250 225 200 175 150 125 100 421 IGfeJjl 28* [ -* t = ^ = = ^ = 2 = = R ^= i1 ^==mM. r~r : ASETUKSEN (ETY) N:o 1552/89 mukaisesti \ilmoitukset vuoden 1995 ensimmäiseltä puoliskolta arvio vuoden 199S toiselta puoliskolta 86 TAULUKKO 4 EMOTR - TUKIOSASTO 1992 -1995 1- JÄSENVALTIOIDEN VIRALLISESTI ILMOITTAMAT SÄÄNNÖNVASTAISUUDET (#) 2. KOMISSION JÄSENVALTIOIDEN KANSSA TEKEMÄT TUTKIMUKSET TAPAUSTEN LUKUMÄÄRÄ 1992 1993 1994 1995 1992 l 1993 l 1994 | 1995 2. 000 " f. »00" 1. 900" 1. 700- 1. 900 ' 1. 500" 1. 400 2 1. 300" 1. 200" 1. 100" 1. 000" 9O0'_ 900 " 700 Z 900-_ 500" 400 " JOO" 2 0 0" 100- soo" 475 " 450" 425 400" 375 ~ 350" 325~ 300 27S~ 250 " 225 2 0 0" 1 7 5" 150 ~ »25 ~ 100 7 5" 5 0" 2 5_ 1. 754 ut» *>*W *«*# 2. 000; 1. 000 1. 500 1. 700' 1. 900' 1. 500' 1. 400' 1. 300' 1. 200' 1. 100' 1. 000 ; 900' 900' 700' 900' 500' 400 ; JOO; 200' 100' |:o:-:::^;:-x:;yg:-:-:-:-;-:-:-:-;-:-F ' I M J J ^ j gg 1992 1993 1994 1995 1992 1993 1994 1995 MAARAT MILJOONINA ECUINA 500 475" 450' 425* 400" 375* 350 ' 325 " 300 ' 275' 250 ' 225' 200' 175' 150 ' 125' 100' 75' 50' 25 417 m 214 fLs^S^s^aa^Or pHBffi M —=fc fOB (#) ASETUKSEN (ETY) N:o 595/91 mukaisesti 87 102 ^MmèsmÊm ^. ^ E i i - H - T^ , 72. ; RAKENTEELLISET TUKITOIMET 1992-1995 TAULUKKO 5 1. JÄSENVALTIOIDEN VIRALLISESTI ILMOITTAMAT SÄÄNNÖNVASTAISUUDET (#) 2. KOMISSION JÄSENVALTIOIDEN KANSSA TEKEMÄT TUTKIMUKSET 1992 1993 1994 1995 1992 1993 1994 1995 TAPAUSTEN LUKUMÄÄRÄ 194 79 lllllllllll illipi ^aaaVaBBaBBBBB^ev^ 112 ! 15 4 •. „~^&. — - * 0~ 45 40~ 3 5" 30 ~ 2 5" 20 ~ 15 ~ 10~ 5 MÀARAT MILJOONINA ECUINA 1992 | 1993 1994 1995 1992 1993 1994 1995 44 yhteensä 2 (*) i l l l i ll (*) ennen asetusten (ETY) N:o 1681/94 ja 1831/94 voimaantuloa # Jäsenvaltioiden virallisesti ilmoittamat tapaukset asetusten (ETY) 1681/94 ja 1831/94 mukaisesti 88 TAULUKKO 6 VÄLITTÖMÄT MENOT (*) KOMISSION SUORITTAMAT TUTKIMUKSET (**) TAPAUSTEN LUKUMÄÄRÄ MÄÄRÄT MILJOONINA ECUINA O KATSO 6. LUVUN 5. jakso (**) Jäsenvaltioiden yksikköjen avustuksella. 89 TAULUKKO 7 Vuonna 1995 paljastettujen säännönvastaisuuksien jakautuminen Jäsenvaltioiden virallisesti ilmoittamat säännönvastaisuudet ja komission jäsenvaltioiden kanssa tekemät tutkimukset PERINTEISET OMAT VARAT 1995 OMAT VARAT 1995 tapausten lukumäärä OMAT VARAT 1995 määrät MAATALOUS. MAKSUT 4 0% lukujen jakautuminen taulukossa 3 EMOTR-TUKIOSASTO 1995 EMOTR-TUKIOSASTO 1995 tapausten lukumäärä EMOTR-TUKIOSASTO 1995 määrät SUORAT TUET 25% MARKKINOIDEN TUKEMINEN 63% JULKINEN VARASTOINTI 5% lukujen jakautuminen taulukossa 4 SUORAT TUET 3% JULKINEN VARASTOINTI 7% RAKENTEELLISET TUKITOIMET 1995 RAKENTEELLISET TUKITOIMET 1995 tapausten määrät RAKENTEELLISET TUKITOIMET 1995 määrät lukujen jakautuminen taulukossa 5 90 KAIKKI ALAT TAULUKKO 8 JÄSENVALTIOIDEN VUONNA 1995 VIRALLISESTI ILMOITTAMAT SÄÄNNÖNVASTAISUUDET o Määrät x 1 000 ecua BELGIQUE DANMARK DEUTSCHLAND ELLAS ESPANA FRANCE IRELAND ITALIA LUXEMBOURG NEDERLAND ÖSTERREICH PORTUGAL SUOMI / FINLAN SVERIGE UNITED KINGDO YHTEENSÄ AINOASTAAN VUODEN 1995 ENSIMMÄINEN JA TOINEN NELJÄNNES JÄSENVALTIOIÖEN ILMOITTAMAT S&teHOWASTAtSUitOET YHTEENSÄ ilmoitetut tapaukset ilmoitetut määrät 89 186 35 494 0 277 12 194 1 50 381 3IÖ9C 24. 032 4. 737 121. 467 15. 038 41. 172 32. 523 827 109. 282 0 21. 279 414 11. 926 25 105 19. 564 402. 392 BE DK DE EL ES FR IR IT LU NL OS PO SU SV UK TAULUKKO 9 " SAVUKETYÖRYHMÄ " SAVUKKEIDEN SALAKULJETUS VUONNA 1995 JÄSENVALTIO | Takavarikoidut savukkeet Salakuljetetut savukkeet Suomi Ruotsi Itävalta/Italia Yhdistynyt kuningaskunta Kreikka Espanja Belgia Tanska/Espanja/Portugali Irlanti Ranska/UK Saksa Alankomaat Italia 4. 650. 000 6. 750. 000 11. 450. 000 13. 000. 000 20. 000. 000 40. 000. 000 51. 540. 000 60. 000. 000 167. 534. 600 35. 000. 000 80. 000. 000 426. 650. 000 450. 000. 000 Talousarvlovalkutukset (*) jäsenvaltioille Ja omat varat ecuina 3. 000. 000 10. 000. 000 50. 000. 000 45. 000. 000 57. 350. 000 92. 000. 000 8. 888. 665 15. 000. 000 450. 000. 000 45. 000. 000 Yhteensä 374. 924. 600 3. 688. 810. 000 1. 000. 000. 000 1. 097. 810. 000 100. 000. 000 110. 580. 000 387. 468. 665 SAVUKKEIDEN SALAKULJETUS VUONNA 1995 ''' -ti''* Wwr? 4/ V? / « y • Takavarikoidut aavukkaet Salakuljatatut aavukkeat DTalouaarvlovalkutukaat acuina ,„i,fc. ji & ä%$'"~ f) arvioidut määrät 92 PASSITUSMENETTELYN SÄÄNNÖNVASTAISUUDET VUOSINA 1990-1995 (*) PERINTEISIIN OMIIN VAROIHIN LIITTYVÄT MÄÄRÄT TAULUKKO 10 TUOTTEET ELAVAT ELAIME71 naudat / siat / lampaat MILJOONAA ECUA 33 PASSITUSMENETTELYN SÄÄNNÖNVASTAISUUDET NAUDAN - JA SIANLIHA 33 SAVUKKEET MAITOTUOTTEET voi / juusto / maitojauhe U4 BANAANIT VILJAT SOKERI 63 15 5 18 MUUT TUOTTEET 11% TEKSTIILITUOTTEET 1% BANAANIT 4% TEKSTIILITUOTTEET MUUT TUOTTEET! 46 SAVUKKEET! 191 YHTEENSÄ 409 (*) Asetusten 1552/89 ja 1468/81 mukaisesti ilmoitetut säännönvastaisuudet MAITOTUOTTEET 15% ELÄVÄT ELÄIMET 8% NAUDAN • JA SIANLIHA 8% TAULUKKO 11 Takaisinperinnän tilanne 31. 12. 95 PERINTEISET OMAT VARAT Ennen vuotta 1992 ilmoitettujen tapausten tilanne Vuosina 1992,1993 ja 1994 ilmoitettujen tapausten tilan n e(*) MÄÄRÄT X1000 ECUA BELGIQUE DANMARK DEUTSCHLAND ELLAS ESPANA FRANCE IRELAND ITALIA LUXEMBOURG NEDERLAND (+) ÖSTERREICH PORTUGAL SUOMI/FINLAND SVERIGE UNITED KINGDOM(++) YHTEENSÄ ILMOITETUT VIELÄ PERITTÄVÄT} OKEUOeSSA VKBLLÀ «ALUNPERIN ILMOITETUT VARSINAISESTI VIELÄ PERITTÄVÄT MÄÄRÄT ( -) MÄÄRÄT OLEVAT TAPAUKSET ILMOITETUSTA MÄÄRÄSTÄ MÄÄRÄT (**) PERITYT 8. 593 3. 476 122. 737 1. 336 2. 410 27. 564 270 4. 186 41 6. 030 # 699 # # 24. 228 201. 570 3. 606 2. 017 118. 716 1. 336 1. 647 21. 010 93 4. 186 41 5. 612 # 322 # # 18. 175 176. 761 134 65. 730 819 260 55 3. 719 2. 676 202 73. 595 42% 58% 97% 100% 68% 76% 34% 100% 100% 93% 46% 75% 88% 97. 943 7. 005 127. 985 2. 162 13. 267 80. 895 12. 038 98. 620 89 9. 323 # 2. 716 # # 72. 606 524. 649 6. 555 2. 952 6. 075 0 1. 615 957 6. 118 639 46 125 # 677 # # 2. 260 28. 019 MÄÄRÄT 23sa: 91. 388 4. 053 121. 910 2. 162 11. 652 79. 938 5. 920 97. 981 43 9. 198 # 2. 039 # # 70. 346 496. 630 (mt«B«WBUi % ALUNPERIN OLEVAT TAHIUUCT ILMOITETUSTA MÄÄRÄSTÄ 50. 624 204 24. 685 2. 037 2. 803 452 0 92. 991 0 5. 090 1. 172 658 180. 716 93% 58% 95% 100% 88% 99% 49% 99% 48% 99% # 75% # # 97% 95% (*) laskettu komissiolle virallisesti ilmoitettujen määrien perusteella ( ** ) alunperin ilmoitetut tai myöhemmin korjatut määrät (+) Alankomaat ilmoittivat komissiolle, että vuonna 1995 perittiin 58 miljoonaa ecua vuosien 1993 ja 1994 savukkeisiin liittyvien tapausten osalta (++) Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti komissiolle, että vuonna 1994 perittiin. miljoona ecua j+ + +) perintäaste on ilmoitettu varauksin. Niin kauan kun nykyinen muutettava oleva säännöstö on voimassa, jäsenvaltioiden ei tarvitse ilmoittaa komissiolle jo ilmoitettujen määrien kehitystä. * - El sovelleta TAULUKK012 Takaisinperinnän tilanne 31. 12. 95 EMOTR - TUKIOSASTO Ennen vuotta 1992 ilmoitettujen tapausten tilanne(*) Vuosina 1992, 1993 ja 1994 ilmoitettujen tapausten tilannef*) ILMOITETUT VIELÄ PERJTTAVÄT OKEuoessAvrnguA % ALUNPERIN ILMOITETUT VARSINAISESTI VIELÄ PERITTÄVÄT OKEUDESSA vmauA % ALUNPERIN MÄÄRÄT (**) MAARAT OLEVA T TAPAUKSET ILMOITETUSTA MÄÄRÄSTÄ MÄÄRÄT r» PERITYT MÄÄRÄT OLEVAT TAPAUKSET ILMOITETUSTA MÄÄRÄSTÄ UI MÄÄRÄT X1 000 ECUA BELGIQUE DANMARK DEUTSCHLAND ELLAS ESPANA FRANCE IRELAND ITALIA LUXEMBOURG NEDERLAND ÖSTERREICH PORTUGAL SUOMI/FINLAND SVERIGE UNITED KINGDOM YHTEENSÄ 14. 570 23. 252 155. 868 784 2. 486 29. 248 13. 945 409. 108 0 27. 980 # 1. 146 # # 24. 042 702. 429 4. 510 13. 258 30. 510 253 1. 242 10. 696 7. 316 393. 283 0 16. 607 # 496 # # 11. 196 489. 367 2. 550 11. 011 23. 543 0 0 8. 891 2. 228 149. 210 0 3. 471 # 0 # # 492 201. 396 C) Komissiolle virallisesti ilmoitettujen tapausten määrä (") Alunperin ilmoitetut määrät korjauksen (korjausten) jälkeen 31% 57% 20% 32% 50% 37% 52% 96% 59% 43% 47% 70% 16. 593 9. 101 62. 150 82. 914 79. 607 49. 404 2. 992 460. 606 0 17. 204 # 14. 327 # # 22. 405 817. 303 990 4. 829 9. 949 56. 409 1. 951 14. 877 1. 870 90. 063 0 9. 684 # 1. 153 # # 10. 524 202. 299 15. 603 4. 272 52. 201 26. 505 77. 656 34. 527 1. 122 370. 543 0 7. 520 43 1. 029 2. 951 0 212 6. 474 0 114. 445 0 0 13. 174 2. 187 11. 881 615. 004 189 # * El sovelleta 94% 47% 84% 32% 98% 70% 38% 80% 44% # 92% # # 53% 75% TAULUKKO 13 Takaisinperinnän tilanne 31. 12. 95 RAKENNERAHASTOT Ennen vuotta 1992 ilmoitettujen tapausten tilanne Vuosina 1992, 1993 ja 1994 ilmoitettujen tapausten tilanne MAARAT X1 000 ECUA ILMOITETUT VIELÄ PERITTÄVÄT OIKEUDESSA VIREILLÄ ILMOITETUT VARSINAISESTI VIELÄ PERITTÄVÄT % ALUNPERIN | MÄÄRÄT (*) MÄÄRÄT OLEVAT TAPAUKSET] MÄÄRÄTD PERITYT MÄÄRÄT LMOITETUSTA MÄÄRÄSTÄ o o BELGIQUE DANMARK DEUTSCHLAND ELLAS ESPANA FRANCE IRELAND ITALIA LUXEMBOURG NEDERLAND ÖSTERREICH PORTUGAL SUOMI/FINLAND SVERIGE UNITED KINGDOM YHTEENSÄ 13 19 111 72 945 58 562 # 13 12 35 60 945 23 444 # # # 420 2. 200 # # 356 1. 888 944 45 # # # 79 1. 068 (*) alunperin ilmoitetut määrät korjauksen (korjausten) jälkeen 105 239 2874 397 1477 # 430 # # 72 5. 594 73 29 72 12 32 210 2802 385 30% 88% 97% 97% 1477 100% 192 45% 72 5. 170 100% 92% # = El sovelleta # 238 # # 424 BE DK DE EL ES FR IR IT LU NL ÖS PO SU SV UK 8. LUKU: PETOSTENTORJUNTAAN VARATUT MÄÄRÄRAHAT 1. JAKSO: VUODEN 1995 TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN Budjettivallan käyttäjän vuodelle 1995 äänestämiä petostentorjuntaan varattuja määrärahoja on 132,618 miljoonaa ecua (maksusitoumusmäärärahat). Käytettävissä olevia määrärahoja on määrärahojen siirron156 jälkeen 88,233 miljoonaa ecua. Tässä määrässä ei ole otettu huomioon budjettikohtaan B5-800 ("Yhteistyö oikeus- ja sisäasioissa") otettuja määrärahoja, jotka käytettiin vuonna 1995 sellaisten hankkeiden rahoittamiseen, joita jäsenvaltiot esittivät komissiolle Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston mukaisesti. Suuri osa näistä määrärahoista on osoitettu kansallisille viranomaisille yhteisön tukea ja teknistä apua koskevien eri ohjelmien yhteydessä. Jotkut ohjelmista on määritelty tarkasti toimialakohtaisessa lainsäädännössä, erityisesti maatalouden alalla, ja toiset on määritelty joustavammin tukien myöntämisenä valvontatoiminnan ja jäsenvaltioiden erity isyksikköjen tekemien tutkimusten tukemiseksi. Kaikissa menettelyissä on noudatettava komission omaksumaa moitteettoman varainhoidon periaatetta. Vuoden 1995 määrärahojen käyttöä koskevat yksityiskohdat esitetään taulukossa 14. 2. JAKSO: VUODEN 1996 MÄÄRÄRAHAT Budjettivallan käyttäjän vuodelle 1996 äänestämät määrärahat ovat 86,665 miljoonaa ecua (mukaan lukien varaukseen otetut määrät157). Nämä määrärahat ovat pienempiä kuin vuonna 1995, erityisesti talousarvion B osan suhteen. Tämä vähennys riippuu budjettikohtaan B1-360 osoitetuista määrärahoista (29 miljoonaa ecua budjettikohdassa + 15 miljoonaa ecua varauksena vuodelle 1996, kun vuonna 1995 kyseiseen budjettikohtaan osoitettiin 85 miljoonaa ecua), sillä vuonna 1995 loppuivat kaikkien muiden paitsi uusien jäsenvaltioiden osalta tietyt yhteisrahoitusohjelmat, joista säädettiin asetuksilla (ETY) N:o 307/91 (tiettyjen EMOTR:n tukiosastosta maksettavien menojen valvonnan ja valvontajärjestelmä). (yhdennetty hallinto- ja N:o 3508/92 tehostaminen) Momentti B2-150 on uusi. Siihen on yhdistetty nykyiset yksittäiset petostentorjuntaan varattujen määrärahojen budjettikohdat, jotka koskevat rakennepolitiikkaa (budjettikohdat B2-101, B2-111, B2-121 ja B2-131). Talousarvion alaluokkaan "Kuluttajansuoja, sisämarkkinat, teollisuus ja Euroopan laajuiset toivomuksesta uusi osasto B5-9 verkot" perustettiin Euroopan parlamentin 156 157 Budjettivallan käyttäjälle alistetut sisäiset määrärahasiirrot. Huom: nämä määrät eivät ole vielä käytettävissä, mutta on silti ennakoitu, että ne voidaan käyttää varainhoitovuoden kuluessa (toisin sanoen petostentorjuntaa koskevien talousarvioiden laatimisen ja niistä äänestämisen jälkeen) 97 "Petostentorjunta" ja uusi momentti B5-910 nimeltä "Yleiset vilpillisten menettelyjen vastaiset toimet". Ne kattavat menot, jotka liittyvät komission (SG/UCLAF) jäsenvaltioille antamaan tekniseen apuun maatalousalalla ja perinteisten omien varojen alalla, sekä niistä aiheutuvat kulut, kuten paikan päällä tehtävät tarkastukset, jotta vältettäisiin kaikki aiheettomat maksamiset sekä kaikki omia varoja koskevien tulojen menetykset158. Taulukoissa 15 ja 16 esitetään vuoden 1996 petostentorjuntaan varattujen määrärahojen yksityiskohtainen jakautuminen. 158 Näiden menojen kattaminen maatalousalalla varmistettiin vuoden 1995 osalta momentista B2-519. 98 MÄÄRÄRAHOJEN KÄYTTÖ VUONNA 1995 Taulukko 14 BUDJETTIKOHTA OTSIKKO RAHOITETTAVAT TOIMENPITEET SAATAVILLA OLEVAT MÄÄRÄRAHAT SIIRTO JEN JÄLKEEN SIDOTUT MÄÄRÄRAHAT KÄYTTÖPROSENTIT Euroopan asianajajaliittojen toimintaan liittyvät konferenssit, kongressit ja kokoukset yhteisön taloudellisten etujen suojaamisesta Seminaarit, kokoukset ja koulutus toiminta jäsenvaltioissa 260 000 259 605 99,9 A-2554 A-3530 A-3531 Petoksia ehkäisevää toimintaa koordinoiva osasto Petostentorjuntaan liittyvät tarkastukset, tutkimukset ja analyysit A-3532 Petostentorjunta tekstiilialalla (TAFI) - Kokoukset,symposiumit, tutkimukset - Tietokannat - Tiedottaminen - Asetus (ETY) N:o 4045/89 - Oikeudelliset seminaarit ja tutkinnat - Tulli- ja alv-seminaarit - Tutkimukset ja tarkastusmatkat - Muut seminaarit - Petostentorjuntaa koskeva vuosikertomus - Analyysit - Atk ja tietokannat - Avustukset - Sovitteluelin (EMOTR) -SCENT - Seminaarit, tutkimukset - Avustukset - Tutkimusyksikön yhteisrahoitus - Tekstiilialan esitteet 200 000 199 999 3 308 000 800 000 100 98 93 85 615 24 384 90 000 3 244 018 470 000 112 904 90 000 414 800 516 246 31 000 9 598 718 120 418 000 438 350 25 000 740 000 188 799 200 000 300 000 51 201 SIIRRETTÄVÄKSI YHTEENSÄ 4 568 000 4 443 622 BUDJETTIKOHTA OTSIKKO RAHOITETTAVAT TOIMENPITEET SAATAVILLA OLEVAT MÄÄRÄRAHAT SIIRTOJEN JÄLKEEN SIDOTUT MÄÄRÄRAHAT KÄYTTÖ PROSENTIT SIIRTO 4 568 000 4 443 622 A-355 B1-360 B2-101 B2-111 B2-121 B2-131 o o Eurooppalainen asiakirjojen kokoamiseen liittyvä, yhteensovittamis- ja tutkimusverkko, joka on tarkoitettu petosten ja rikosten torjumiseen yli rajojen Vilpillisten menettelyjen vastaiset toimet Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston tukiosaston alalla Säätiön perustaminen Alankomaiden lailla (verkon oikeudellinen rakenne) ; 5 maata: D, I, GR, L, NL - Aset-(ETY) N:o 307/91 &Aset (EY) N:o 3235/94 - Aset. (EY) N:o 165/94 (kauko- havainnot) - Aset (ETY) N:o 3508/92 (SIGC) & - Aset. (EY) N:o 3235/94 Vilpillisten menettelyjen vastaiset toimet Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston ohjausosaston alalla Avustukset Vilpillisten menettelyjen vastaiset toimet kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineen alalla Vilpillisten menettelyjen vastaiset toimet Euroopan aluekehitysrahaston alalla Avustukset Vilpillisten menettelyjen vastaiset toimet Euroopan sosiaalirahaston alalla Avustukset SIIRRETTÄVÄKSI YHTEENSÄ 400 000 62 500 16 65 000 000 62 060 000 95. 5 10 000 000 8 700 000 43 360 000 10 000 200 000 (*) 50 000 (*) - 300 000 (*) 200 000 (*) 30 000 19 000 70 718 000 66 625 122 5 - 10 9,5 (*)Vastaavat määrärahat kirjattiin varaukseen BO-40 (budjettikohdat varustettiin merkinnällä p. m. ). Budjettivallan käyttäjä päätti näiden määrärahojen siirtämisestä budjettikohtiinsa komission yksiköiden (SG/UCLAF) toimittaman kertomuksen perusteella. Kyseinen päätös tehtiin heinäkuussa 1995, ja koska määrärahat asetettiin saataville liian myöhään, niitä ei vuonna 1995 voitu täysimääräisesti käyttää. BUDJET TIKOHTA OTSIKKO RAHOITETTAVAT TOIMENPITEET SAATAVILLA OLEVAT MÄÄRÄRAHAT SIIRTOJEN JÄLKEEN SIDOTUT MÄÄRÄRAHAT KÄYTTÖ PROSENTIT SIIRTO 70 718 000 66 625 122 B2-5110 Maanviljelyn valvonta jaksotetut määrärahat - Tarkastukset ja analyysit - Oliiviöljykeskukset B2-519 B5-305i B6-910 B7-530 Vilpillisten menettelyjen vastaiset toimet maatalouden alalla - Tutkimukset, analyysit, tarkastukset - Avustukset - Asiantuntijapalkkiot - Matthaeus - Vero-Matthaeus Tullivirkamiesten (Matthaeus) ja verovirkamiesten ( Vero-Matthaeus) ammatillista koulutusta koskeva yhteisön toimintaohjelma Vilpillisten menettelyjen vastaiset toimet kustannustenjakoperiaatteella toteutetun tutkimuksen alalla Toimenpiteet vilpillisten menettelyjen estämiseksi yhteistyön alalla 12 715 000 1 650 000 (*) 3 000 000 12 668 864 168 864 12 500 000 764 387 149 387 590 000 25 000 3 000 000 2 290 570 709 430 50 000 42 000 100 000 - 99,6 46,4 100 84 - YLEINEN KOKONAISMÄÄRÄ 88 233 000 83 100 373 94,2 * Vastaavat määrärahat kirjattiin varaukseen BO-40 (budjettikohdat varustettiin merkinnällä p. m. ). Budjettivallan käyttäjä päätti näiden määrärahojen siirtämisestä budjettikohtiinsa komission yksiköiden (SG/UCLAF) toimittaman kertomuksen perusteella. Kyseinen päätös tehtiin heinäkuussa 1995, ja koska määrärahat asetettiin saataville liian myöhään, niitä ei vuonna 1995 voitu täysimääräisesti käyttää. PETOSTENTORJUNTAAN VARATUT MÄÄRÄRAHAT TALOUSARVIO - VUODEN 1996 Taulukko 15 BUDJETTIKOHTA OTSIKKO A-2554 A-3530 A-3531 A-3532 A-355 B1-360 B2-150 B2-301 B2-511 B5-3051 B5-910 B6-910 B7-650 Euroopan asianajajaliittojen toimintaan liittyvät konferenssit, kongressit ja kokoukset yhteisön taloudellisten etujen suojaamisesta Petoksia ehkäisevää toimintaa koordinoiva osasto Petostentorjuntaan liittyvät tarkastukset, tutkimukset ja analyysit Petostentorjunta tekstiilialalla (TAFI) Eurooppalainen asiakirjojen kokoamiseen liittyvä yhteensovittamis- ja tutkimusverkko, joka on tarkoitettu petosten ja rikosten torjumiseen yli rajojen Vilpillisten menettelyjen vastaiset toimet Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston tukiosaston alalla Vilpillisten menettelyjen vastaiset toimet rakenteellisten tukitoimien alalla Vilpillisten menettelyjen vastaiset toimet koheesiorahaston alalla Maanviljelyn valvonta Tullivirkamiesten (Matthaeus) ja verovirkamiesten (Vero-Matthaeus) ammatillista koulutusta koskeva yhteisön toimintaohjelma Yleiset vilpillisten menettelyjen vastaiset toimet Vilpillisten menettelyjen vastaiset toimet kustannustenjako-periaatteella toteutetun tutkimuksen alalla Toimenpiteet vilpillisten menettelyjen estämiseksi yhteistyön alalla M Ä Ä RÄ (ecua) 290 000 200 000 4 000 000 800 000 350 0001 29 000 0002 750 000 300 000 15 500 0003 3 200 000 4 175 000 50 000 50 000 Määrärahat kirjattu kokonaisuudessaan lukuun AO-10 (talousarvion varausosa A) 15 miljoonan ecun suuruinen määräraha kirjattiin varaukseen BO-40. 13 miljoonan suuruinen määräraha kirjattiin varaukseen BO-40. 102 TAULUKKO 16 PETOSTENTORJUNTAAN VARATUT MÄÄRÄRAHAT VUONNA 1996 Määrärahojen jakautuminen suurten alojen kesken Ala 1. EMOTR-TUKIOSASTO 2. RAKENNERAHASTOT + KOHEESIORAHASTO 3. MAANVILJELYN VALVONTA 4. TULLI- JA VEROALAN KOULUTUS 5. PETOSTENTORJUNNAN KOORDINOINTI JA YLEISET TOIMET Budjettikohta B1-360 B2-150/B2-301 B2-511 B5-3051 A2554 / A-353 / A-355 + B-910 / B6-910 / B7-650 YHTEENSÄ PETOSTENTORJUNTAAN VARATUT MÄÄRÄRAHAT PETOSTEN TORJUNNAN KOORDINOINTI J YLEISET TOIME 1 1% TULLI- JA VEROALA KOULUTUS 4% MAANVILJELYN VALVONTA 33% EMOTR- TUKIOSASTO 51% RAKENNE RAHASTOT + KOHEESIORAHASTO 1% 103 LIITK: LUKÏTHLO VIIIJKIHJIIKLIMI-N N UM I «ROI S TA JÄSI'NVAI/1 IOISSA Saksa: Belgia: Tanska: 1 espanja: Ranska: Kreikka: Irlanti: Italia: 0130820595 080012426 80018495 900993295 05917295 008003212595 1800553295 167878495 Luxemburg: 08003595 Alankomaat: 060224595 Portugali: 0505329595 Yhdistynyt kuningaskunta: Itävalta: Ruotsi: Suomi: 0800963595 06605845 020791695 0800112595 104 ALV: arvonlisävero LYHENTEET CCA: yhteisön tukikehykset (ranskan sanoista Cadre communautaire d'appui) CIS: tullitietojärjestelmä (englannin sanoista Customs Information System; lyhennettä käytetään mm. nimityksessä "SCENT/CIS-työryhmä") COCOLAF: petostentorjuntaa koordinoiva neuvoa-antava komitea EAKR: Euroopan aluekehitysrahasto EKR: EMOTR: Euroopan kehitysrahasto Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahasto (tukirahasto: EMOTR-tuki, ohjausrahasto: EMOTR-ohjaus) ESR: ETA: EU: Euroopan sosiaalirahasto Euroopan talousalue Euroopan unioni (Euroopan unionin perustamissopimuksen voimaantulon jälkeen käytetty nimitys) EYVL: Euroopan yhteisöjen virallinen lehti (L-sarja, C-sarja) GATT: tullitariffeja ja kauppaa koskeva yleissopimus GSP: yleinen tullietuusjärjestelmä (englannin sanoista Generalized System of Preferences) HVK: hallitusten välinen konferenssi IRENE: tullirikkomuksia koskeva tietokanta (ranskan sanoista IRrégularités, ENquêtes, Exploitation) KOR: Kalatalouden ohjauksen rahoitusväline SCENT: SEM 2000: TAFI: TIR: tullivalvonnan tietoverkko (englannin sanoista System for a Customs Iin forcement NcTwork) komission ohjelma yhteisön varojen hallinnoinnin kehittämiseksi vuoteen 2000 mennessä (englannin sanoista Sound and Efficient Management) petostentorjunta Initiative) kansainvälinen maantiekuljetus (ranskan sanoista Transport International Routier) (englannin sanoista Textile AntiFraud tekstiilialalla UCLAF cli SG/UCLAF: organisaatiokaavioon kuuluva osasto Unité de Coordination de la Lutte petostentorjunnan koordinointiyksikkö (komission pääsihteeristön Anti-Fraude) 05 ISSN 1024-4492 KOM(96) 173 lopullinen ASIAKIRJAT FI 09 Luettelonumero : CB-CO-96-220-FI-C ISBN 92-78-03994-2 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg