title: Komission tiedonanto neljännen laivastoa koskevan monivuotisen ohjausohjelman suuntaviivoista

eurovoc_concepts:
EU programme
common fisheries policy
exploitation of resources
fishery resources
fishing fleet

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 30. 05. 1996 KOM(96) 203 lopull. KOMISSION TIEDONANTO neljännen laivastoa koskevan monivuotisen ohjausohjelman suuntaviivoista 1 2 3 4 5 6 YHTEENVETO Uuden neljännen monivuotisen ohjausohjelman panokset Neljännen monivuotisen ohjausohjelman hyväksyminen Laaja tutkinta ennen neuvoston käsittelyä 2. 1 Kolmannen monivuotisen ohjausohjelman periaatteiden uudistaminen 2. 2 -. Klassinen kiista kapasiteettiin kohdistuvan ja moniulotteisen välillä lähestymistavan Seisovien pyydysten käsittely ja pyydyksiä koskeva sääntely Neljännen monivuotisen ohjausohjelman sisältö 5. 1 5. 2 5. 3 5. 4 5. 5 5. 6 5. 7 5. 8 Riippumattomien asiantuntijoiden kertomus ja tekninen kehitys Vähennysten sosioekonomisen vaikutuksen huomioon ottaminen Laivaston ja kalastuksen osittaminen Pienimuotoinen kalastus - erityistapaus Rakenteellisten toimenpiteiden pysyvä luonne Neljännen monivuotisen ohjausohjelman soveltamiskausi. Ohjelmien seurannan lisäperusteet Tavoitteiden noudattamatta jättämistä koskeva rangaistusjärjestelmä : Hyväksymismenettelyt 6. 1 6. 2 Päättäjien ja yleisen mielipiteen alustaminen Alustava työ 6. 2. 1 6 22 Riippumattoman kertomus Jäsenvaltioiden kertomukset asiantuntijaryhmän tieteellinen 6. 2. 3 Alueellisiin neuvotteluihin perustuva sosioekonominen kertomus 6. 3 Kahdella tapaa toimiva oikeudellinen järjestelmä (Liite VI) 6. 3. 1 Neuvoston päätös kesäkuussa 1996 6. 3. 2 Komission 13 päätöstä vuoden 1996 lopulla. - 7 Päätelmät I Kalavarojen, laivaston ja rakenteellisten toimenpiteiden väliset suhteet II: Äärimmäisiä lapausvaihtoehtoja neljänsien monivuotisten ohjausohjelmien täytäntöönpanossa III: Yhteisön laivaston ylikapasiteetin vähentämistoimenpiteiden taloudellinen ja sosiaalinen vaikutus IV: Riippumattoman asiantuntijaryhmän pääasialliset suositukset V: Tiivistelmä ammattilaisten mielipiteistä alueellisissa neuvotteluissa VI: Kuvaus neljännen monivuotisen ohjausohjelman hyväksymiseen liittyvästä Liite Liite Liite Liite Liite Liite päätöksentekomenettelystä A 1 UUDKN NKUÄNNliN MONIVUOTISEN OHJAUSOHJELMAN PANOKSET Yhteistä kalastuspolitiikkaa koskevassa kertomuksessaan vuodelta 1991 ' komissio painottaa tarvetta varmistaa selkeä yhteys TACicn avulla toteutettavien kantojen hallinnointitoimenpiteiden ja kiintiöiden (tuotos) sekä pyyntiponnistusten oleellinen laivaston hallinnointitoimenpiteiden (panos) välillä (katso liite I). (pyyntiponnistusten kapasiteetin sisältävien osatekijä) Tämä yhteisön laivaston merkittävän ylikapasiteetin tunnustamiseen perustuva yhteys, joka pantiin täytäntöön neuvoston kolmansia monivuotisia ohjausohjelmia koskevan keskustelun aikana joulukuussa 1993, näkyi kaudella 1992-1995 hyväksyttyinä pyyntiponnistuksen vähentämistavoitteina, jotka toteutettiin selvästi komission alkuperäisiä ehdotuksia2 vähäisempinä: 20 % pohjakalakantojen, 15 % bentaalislen kantojen ja 0 % pclagistcn kantojen osalta Näitä tavoitteita toteutetaan jäsenvaltioiden laivastoon sovellettavassa komission päätössarjassa'\ Järjestelmää laajennetaan koskemaan Ruotsia ja Suomea näiden liittymisen johdosta4. Nyt kun kolmannen monivuotisen ohjausohjelman soveltamisaika on päättymässä olisi tunnustettava, että vaikka yhteisön laivaston ylikapasiteetin voidaankin todeta vähentyneen, tämä vähennys ei ole tavoitteiden mukainen erityisesti niisiä huomattavasti jäljessä olleiden tiettyjen jäsenvaltioiden osalta. Lisäksi on selvää, että kyseisen kauden aikana alalla tapahtuneella teknisellä kehityksellä on ollut asetettujen tavoitteiden saavuttamisen kannalta ristiriitainen vaikutus. Vaikuttamalla tiettyjen laivastojen toimintatason nopeutumiseen tulotason alenemisen korvaamiseksi toisiaan viime vuosina seuranneet hintakriisil ovat osallaan ja pahentaneet siten entisestään kalavarojen liiallista hyödyntämistä. lisänneet pyyntiponnistuksia Nämä tekijät yhdessä selittävät sen, että kyseisen kauden ajalta käytettävissä olevissa arvioissa kantojen tilan kehityksessä ci yleisesti ole havaittavissa merkittävää parantumista. Sen sijaan kantojen tila on useissa tapauksissa huonontunut entisestään samoin kuin alan taloudellinen tila. Tässä tilanteessa uusi ohjelmakausi, jonka tavoitteena on edelleen laivaston ylikapasiteetin pienentäminen, vaikuttaa välttämättömältä: - - kantojen tilan parantamiseksi, ja alan kilpailukyvyn ja tuottavuuden parantamiseksi. rakenneuudistuksen Laivaston lisäksi niiden täytäntöönpanossa on oteltava huomioon rannikon kalastuksesta riippuvaisten alueiden aluesuunnittelun sekä yhteisön aluepolitiikan näkymät toimenpiteiden alueellisen sosioekonomisen vaikutuksen Komission kertomus neuvostolle ja parlamentille yhteisestä kalastuspolitiikasta vuodelta 199 1, Sec (91) 22X8 lopull. Yhteisön kalastusalan rakenneuudistuksen tavoitteista ja yksityiskohtaisista säännöistä 1 päivän tammikuuta' IM94 |a 3 1 päivän joulukuilla 1996 väliseksi ajanjaksoksi kalavarojen ja niiden hvväl. sikäylön välisen tasapainon saavuttamiseksi kestävällä tavalla 20 päivänä joulukuuta 1993 tehty n e u v o s t on päätös 94/1 5 / LY ( L Y VL N:o L 10, 14. 1. 1994) Kalastuslaivastojen monivuotisista ohjausohjelmista kaudeksi 1993-1996 21 päivänä joulukuuta 1992 tehdyt komission päätökset 92/588/ETY-92/598/ETY (EYVL N:o L 4 0 1, 31. 12. 1992) sekä päätösten 92/5X8/ETY-92/598/ETY muuttumisesta 7 päivänä kesäkuuta 1995 tehdyt komission päätökset 95/23X/EY-95/248/EY (EYVL N:o L 166, 15. 7. 1995). Ruotsin ja Suomen kalatalousalan rakenneuudistuksen tavoitteista ja yksityiskohtaisista säännöistä I. tammikuilla l ° 95 -3 1. joulukuuta 1996 väliseksi ajanjaksoksi 22 päivänä joulukuuta 1995 tehty neuvoston painos Suomen |a Ruotsin kalastuslaivaston neuvoston asetuksen (EY) N:o 3699/93 mukaisesta monivuotisesta ohjausohjelmasta kaudeksi 1995/1996 22 päivänä joulukuuta 1995 t e l u l vt päätökset 96/7 3/1 • Y ja 9 6 / 7 4 / E Y. 2 NELJÄNNEN MONIVUOTISEN OHJAUSOHJELMAN HYVÄKSYMINEN 2. 1 Laaja tutkinta ennen neuvoston käsittelyä Neuvostossa keskustellaan laajasti neljänsistä monivuotisista ohjausohjelmista, kuten keskusteltiin myös kolmansista monivuotisista ohjausohjelmista. Keskustelun pohjaksi on kuitenkin käyty joukko alueellisia neuvotteluja ammattijärjestöjen ja kalastusalan toimintaketjuun osallistuvien kanssa. Komissio on täten halunnut ottaa käyttöön kaikki mahdolliset varotoimet, jotta se voi antaa neuvostolle paremman kuvan laivaston kapasiteetin mukauttamiseen kohdistuvan ja tavoitteiltaan kunnianhimoiselta vaikuttavan ohjelman todellisesta vaikutusalasta Tämän vuoksi on järjestelty 34 alueellista neuvottelua marraskuun 1995 ja maaliskuun 1996 välillä kansallisten hallintoviranomaisten avustuksella kalastuksesta eniten riippuvaisilla yhteisön alueilla. Näiden alueellisten tapaamisten lisäksi on järjestetty ja tullaan järjestämään useita neuvotteluja kalastukseen liittyvien eurooppalaisten järjestöjen kanssa, muun muassa kalastuksen neuvoa-antavan komitean kanssa 24. 1. 1996 ja 21. 5. 1996. Komission tavoitteena on hyötyä näiden yhteisön laivaston kalastustoiminnan kehitystä koskevien neuvottelujen yhteydessä esitetystä mielipiteenvaihdosta sekä ammattilaisten ajatuksista neljännen taloudellisista monivuotisen ohjausohjelman liitännäistoimenpiteistä. täytäntöönpanosta sekä niihin liittyvistä sisällöstä ja -) -) Kolmannen monivuotisen ohjausohjelman periaatteiden uudistaminen Kolmannen monivuotisen ohjausohjelman laatimista ohjanneet periaatteet, kuten toiminnan avoimuus, jäsenvaltioiden tasavertainen kohtelu ja tietty joustavuus, säilytetään siten, että neljännen monivuotisen ohjausohjelman toimintakehyksestä löytyy kunkin jäsenvaltion laivaston luokitukseen ja niiden toimintaan sopiva vastaus niin ctlä kyseistä ohjelmaa ei missään tapauksessa voida käyttää eriävän käsittelyn verukkeena tai kalastustoiminnan suhteellisen tasapainon periaatteen kiertämiskeinona. Avoimuus varmistetaan hyväksymällä menettelytavat, jotka ovat valvottavissa ja kaikkien käytössä. Oikeudenmukaisuuden vuoksi jäsenvaltioille ehdotetaan, että ne soveltaisivat samoja vähennyskertoimia samoihin tai pyydyksestä (seisovat tai vedettävät pyydykset) riippumalla. laivastosta, alustyypistä laivaston osiin Joustavuuden vuoksi jäsenvaltiot voivat halutessaan ryhmittää laivaston osia. Kolmannen monivuotisen ohjausohjelman yhteydessä hyväksytyn periaatteen mukaan näin saatuun kokonaisuuteen sovelletaan ryhmittymään kuuluvaan herkimpään lajiryhmään sovellettavaa vähennyskerrointa. soveltamiseen toimenpiteiden liittyvä pyyntiponnistusten mukauttaminen ei vaikuta Rakenteellisten jäsenvaltioiden väliseen kalastuskiintiöiden myöntämislapana suhteelliseen ilmaistujen kalaniaksujen tasapainoon. Pyrkimällä kalaslustoimicn tuottavuuteen ylikapasiteettia poistamalla neljännet monivuotiset liittyvien petosten vaaraa siten, että kiintiöiden ohjausohjelmat päinvastoin vähentävät kiintiöihin hyödyntäminen kokonaisuudessaan on tavanomaisissa olosuhteissa kuitenkin mahdollista. 3 Rl AHSINKN KUSIA KU'ASH EEIT11N KOHDISTI IVAN JA MONIUIXyiT ELSEN IÄIIESÏYMISTAVAN VÄLILLÄ Kaudella 1983/1991 sovellettujen ensimmäisen ja toisen monivuotisen ohjausohjelman yhteydessähän aseteltiin tavoitteeksi pienimuotoista kalastusta harjoittavan laivaston kapasiteettien yleinen rajoittaminen kunkin kansallisen laivaston osalta. Sen sijaan seuraavalla kaudella (1992-1996) kolmansissa monivuotisissa ohjausohjelmissa määritetään ensimmäistä kertaa edellisiin tavoitteisiin verrattuna huomattavasti alennetut pyyntiponnistusten enimmäismäärät laivaston osittain. Pyyntiponnistuksina ilmaistut tavoitteet monivuotisissa ohjausohjelmissa otettiin alunperin käyttöön vuoden 1992 väliaikaisessa monivuotisessa ohjausohjelmassa, jossa 25 % edellytetystä kapasiteetin vähennyksestä toteutettiin kalastustoimintaa vähentämällä. Tämä uutuus pakotti komission pian määrittelemään sen täytäntöönpanoa koskevat asianmukaiset edellytykset, mikä edellytti myös pyyntiponnistuksen käsitteeseen perehtymistä. tavoitteet pyyntiponnistuksina ja toteuttaa asetetut tavoitteet sellaisten toimenpiteiden avulla, joissa yhdistettiin lähestymistapaa). Kolmannen kapasiteetin vähennykset monivuotisen ohjausohjelman rakenteellisen luonteen säilyttämiseksi vähintään 55 % tavoitteista oli kuitenkin toteutettava kapasiteettia vähentämällä (kapasiteettiin kohdistuva lähestymistapa). kolmannessa monivuotisessa toiminnan vähentäminen ohjausohjelmassa (moniulotteinen ilmaista voitiin Näin ja Tällä hetkellä suurin osa jäsenvaltioista kannattaa yksinomaan kapasiteettiin kohdistuvaa lähestymistapaa parhaana ylikapasiteetin poistokcinona. Jotkin jäsenvaltiot ovat moniulotteisen lähestymistavan kannattajia. On kuitenkin jäsenvaltio, myös jäljempänä mainitun lähestymistavan kannattajista, ci ole käyttänyt hyväkseen kolmannessa monivuotisessa ohjausohjelmassa tarjottua mahdollisuutta panna täytäntöön sellaisia kalastustoiminnan vähentämistoimenpiteitä, jotka voitaisiin ottaa huomioon kolmannessa monivuotisessa ohjausohjelmassa. tähän mennessä yksikään tunnustettava, että ollen voidaankin kysyä, onko Näin käytetyn pyyntiponnistuksina ilmaisuin tavoitteiden vahvistamislavan jatkaminen käytännöllistä. Kysymys on entistäkin ajankohtaisempi, koska jaotellun pyyntiponnistusten hallinnointijärjestelmän kanssa on yhteisön myöhemmässä sääntelyssä kehitetty uusia kalastuksen mukaan jaoteltuja pyyntiponnistusten hallinnointijärjestelmiä. samanaikaisesti monivuotisten ohjausohjelmien kolmannessa monivuotisessa laivaston osittain ohjausohjelmassa tavoitteena on oltava kapasiteetin mukauttamistavoitteiden Neljännen monivuotisen ohjausohjelman laivaston osa ei ylitä pyyntiponnistuksen vahvistaminen niin, etlä tavanomaista kalastusta harjoittava enimmäismääriä. Komission ajatuksena on siis varmistaa yhteys rakenteellisten toimenpiteiden, joilla varmistetaan ylikapasiteetin poistaminen neljänsissä monivuotisissa ohjausohjelmissa, ja kyseisen uuden yhteisön sääntelyn pyyntiponnistusten hallinnointijärjestelmän välillä. Tämä yhteys varmistetaan kahdessa vaiheessa (katso liite II). Ensimmäinen vaihe (yksinomaan kapasiteettiin kohdistuva lähestymistapa): Viimeistään 31. 12. 1996 neljännen monivuotisen ohjausohjelman osalta vahvistetaan laivaston osittain yksinomaan kapasiteetin vähentämistä koskevat tavoitteet, joiden on tarkoitus vastata neuvoston komission ehdotuksesta päättämiä kalakantakohtaistakalastuskuolevuutlakoskeviatavoitteita. Monikäytlöaluslaivastoihin sovelletaan herkimpään kantaan sovellettavaa vähennyskerrointa. (moniulotteinen lähestymistapa): Ohjelmien Toinen vaihe aikana kalastustoiminnan valvonnasta kiinnostuneet jäsen valtiot voisivat jättää komissiolle kalastuskohtaisia pyyntiponnistusten hallinnoinliohjelm ia. Mahdollisuuksien mukaan täsmällisesti vahvistaa neljännen monivuotisen ohjausohjelman osien ja valvotun kalastuksen välinen yhteys. Tällä toisella vaiheella vakiinnutettaisiin kolmannessa monivuotisessa pyyntiponnistusten hallinnointijärjestelmän poistaminen. Ainoastaan sellaiset jäsenvaltiot, joilla on käytössään vanhoja tietoja laivastonsa toiminnasta, ja jotka voivat myöhemmin antaa takeet kyseisen toiminnan valvontaa koskevista valmiuksistaan, voisivat olla osallisina tässä toisessa vaiheessa. tässä vaiheessa voitaisiin ohjausohjelmassa sovelletun jaotellun osittain Tämä suunnitelma on suhteellisen yksinkertainen sellaisten laivastojen osalta, jotka keskittävät toimintansa yhteen lajiin ja yhteen kalastukseen. Se on monimutkaisempi sellaisten monikäyttöaluslaivastojen osaltajotka soveltavat pyy ntiponnistuksiaanuscimpi in kantoihinjoidenkalasluskohtaisten pyyntiponnistusten vähennykset ovat erilaisia. Näiden laivastojen osalta komissio voisi ehdottaa kapasiteetin vähennyskerrointa, joka asettuisi herkimmän kannan ja vähiten herkän kannan osalla edellytetyn kertoimen välille, sikäli kun jäsenvaltiot pystyvät järjestämään eri kantoihin suuntautuneiden ponnistusten asianmukaisen jaon. Näin voitaisiin noudattaa ponnistusten vahvistettuja enimmäismääriä ylikapasiteetin poistamisen avulla. Tätä lähestymistapaa käytettäessä onkin välttämätöntä, että jäsenvaltio antaa takeet uhanalaisimman lajin pyyntiponnistusten vähentämisestä. Komission mielestä tämä lähestymistapa olisi nykyistä parempi, koska: - - - se on rakenteellisten toimenpiteiden luonteen mukainen varmistaessaan ylikapasiteetin poistamisen, se varmistaa asianmukaisen yhteyden rakenteellisten toimenpiteiden ja säilyttämistoimenpiteiden (pyyntiponnistusten hallinnointi) välillä, se poistaa päällekkäisyyttä kahden ponnistusten hallinnointijärjestelmän välillä toisaalta kolmansissa monivuotisissa ohjausohjelmissa ja toisaalta yhteisön kalastuskohtaisia pyyntiponnistuksia koskevassa sääntelyssä, ja se ei tuo mukanaan järjestelmällisiä kapasiteetin vähennyksiä sellaisen kalastuksen osalta, jossa jo toiminnan vähentäminen johtaa ponnistusten enimmäismäärän noudattamiseen. 4 SEISOVIEN PYYDYSTEN KÄSITTELY JA PYYDYKSIÄ KOSKEVA SÄÄNTELY Laivaston osittamisessa kolmannen monivuotisen ohjausohjelman laatimisen yhteydessä myönnettiin, että seisoviin pyydyksiin liillyi sellaisia pyyntiponnistuksia, joita ei voitu mitata järkevästi monivuotisten ohjausohjelmien tavoitteiden mittaamiseen tavallisesti käytettävillä parametreillä (kW, bruttorekisteritonni). On totta, että tonnistoja vcrkkoalukscn teho eivät paljasta aluksen pyyntiponnistusta, joka riippuu erityisesti verkkojen pinta-alasta, käytettyjen koukkujen tai mertojen määrästä ja niiden vedessäoloajasta. Kolmannen monivuotisen ohjausohjelman hyväksymiseen verrattuna on saavutettu edistystä kiinteiden verkkojen valikoivuuden varmistamisen osalla silmäkokoa koskevilla teknisillä toimenpiteillä. Pyydysten tehokkuuden rajoittamiseen ci sen sijaan vielä ole puututtu. On ilmeistä, että nykyisin näiden laivastojen osien pyytämät pyyntiponnistukset eivät sisällöltään ole olleet samanlaisia kuin vedettäviä pyydyksiä käyttävien laivastojen. Teknisten toimenpiteiden tarkoituksena on niin seisovien pyydysten kuin muidenkin kalanpyydysten osalta pyydysten valikoivuuden parantaminen, mutta ne eivät voi korvata pyyntiponnistusten rajoituksia. Seisoviin pyydyksiin liittyvä pyyntiponnistusten rajoittaminen on edelleen erityinen ongelma, koska kysymykseen tulevat enemmänkin pyydysten luonteeseen kuin aluksiin liittyvät rajoitukset. Kalastustoimicn lajien välistä valikoivuutta selväsli parantavien teknisten toimenpiteiden täytäntöönpanon tapauksissa komissio haluaisi kuitenkin tutkia tapauskohtaisesti kyseisten erityisissä ja ohjelmoiduissa jotta ne voitaisiin ottaa huomioon monivuotisissa ohjelmien ohjausohjelmissa. kalastuskuolevuuteen, vaikutukset 5 NKUÄNNEN MONIVUOTISEN OHJAUSOHJELMAN SISÄLTÖ 5. 1 Riippumattomien asiantuntijoiden kertomus ja tekninen kehitys jälleen käyttää kolmannen monivuotisen ohjausohjelman laatimisessa kokeiltua Komissio halusi riippumattomien asiantuntijoiden ryhmää. Uusi asiantuntijaryhmä on juuri määrittänyt ne kannat, joiden osalta edellytetään pyyntiponnistusten vähentämistä. Asiantuntijaryhmän suositukset ovat toimivaltaisten tieteellisten laitosten suositusten mukaiset siten, että ryhmien johtopäätökset ovat samat, mutta asiantuntijaryhmä lisää niihin laivastojen kokoa koskevia huomautuksia. Johtopäätökset koskevat kaikkia yhteisön laivaston pyytämiä kantoja Tieteilijät suosittelevat arvatenkin pyyntiponnistusten vähentämistä koskevien toimenpiteiden hyväksymisiä mahdollisimman nopeasti. Teknisen kehityksen huomioon ottaminen, josta annettua 2 % lukua pidetään pitkällä aikavälillä vähäisenä, tulee luultavasti näkymään saman suuruisena tavoitteiden vuosittaisena kasvuna mikäli se ei tee tyhjäksi tarvittavia ponnistuksia. 5. 2 Vähennysten sosioekonomisen vaikutuksen huomioon ottaminen Kalastuksesta riippuvaisilla alueilla laivaston vähentämisen vaikutus näkyy sosiaalisella ja taloudellisella tasolla (katso liite 111). tasolla on Sosiaalisella todettava, että kalastuskapasiteettien vähentämisellä on kielteinen vaikutus työpaikkoihin merellä ja kalastustoiminnan alkuvaiheissa (polttoaine-ja muonatäydennys, telakat, satamien hallinto). Toiminnan loppuvaiheissa vaikeudet sen sijaan kestävät vain kalakantojen "yhteenvedon" ajan, koska lopulta kalastusmäärät ja sitä myöten (muiden tekijöiden säilyessä ennallaan) myös loppuvaiheen työpaikat lisääntyvät. Taloudellisella tasolla kalastusyritysten tuottavuus ja eurooppalaisten tuotteiden kilpailukyky paranevat huomattavasti yhteisön laivaston ylikapasiteetin poistuttua. Työpaikkojen välitön tai välillinen vähentyminen otetaan huomioon rakennerahastojen toimenpiteissä (KOR, PESCA, tavoitteet I. 2 ja. 5b) Välittömien rakenneuudistukseen liittyvien työpaikkojen menetysten osalta on toteutettu joulukuusta 1995 alkaen alaa koskevia erityisiä sosiaalisia toimenpiteitä (varhaiseläkejärjestelmien osarahoitus ja luopumispalkkiol). alaa näiden tässä on kysymyksessä merkittävä poliittinen Komission mielestä lisäksi rakenneuudislustoimcnpitcidcn porrastamisella voidaan vähentää niiden kielteisiä vaikutuksia. Toisin sanoen - ja - neuvoston päätös siirtää myöhemmäksi jotka asiantuntijaryhmän mukaan pitää hyväksyä mahdollisimman pian, rakcnncuudistusloimcnpilcet. mahdollistaa vaikutusten lieventämisen. väestöön kohdistuvien välittömien tukitoimenpiteiden rakenneuudistuksen rannikkoalueiden taloudellisten koskevien tekijä Sen sijaan päätös voi osallaan pitkittää alan rakenteellista kriisiä. Olisikin varmistettava, että tekninen kehitys, jota ovat kiihdyttäneet merkittävät alan nykyaikaistamiseen myönnetyt tuet (740 miljoonaa ecua 1994-1999), tavoitteiden vuoksi vaatimattomien rakenncuudistustoimenpiteiden ci tee tyhjäksi kunnianhimottomien odoteltuja vaikutuksia 5. 3 Laivaston ja kalastuksen osittaminen Kolmansien monivuotisten ohjausohjelmien osalta jäsenvaltiot itse määrittivät osien määrän ja sisällön komission ehdottaman yleisen kehyksen mukaan. Neljännen monivuotisen ohjausohjelman osalta komissio haluaa ehdottaa uutta yleistä kehystä, joka perustuu kolmeen kalastusta määrittävään tekijään: biologinen hallintoyksikkö, lajiryhmä ja kalastuspyydyksel. Tietyn kalastustoiminnan erityisen luonteen tunnustaminen voi perustua hallintoyksikköjen tunnistamiseen. Komissio arvelee, ctlä on hyödyllistä käyttää suhteellisen laajoja biologisia hallintoyksiköltä (Välimeri, Itämeri) aina kun on mahdollista tunnistaa kantojen kehitysalueet ja niiden rajoitukset suhteessa laivastoihin. Lajien kehitysalueiden ja kalastustoiminnan monimerkityksinen ja opportunistinen luonne eivät useinkaan sovi hyvin yhteen ja tähän olisikin löydettävä ratkaisu laivastojen osittamisesta. Komission mielestä on välttämätöntä järjestää tietyt laivastot uudelleen sellaisiin asianmukaisiin osiin, joiden tavoittcel vahvistetaan suhteessa myös muita kuin biologisista perusteista johtuvia pääsyä koskevia sääntöjä ajatellen: muista syistä johtuvien uudistamisloimcnpitcidcn tunnistaminen (pääsy Marokon vesille, tiettyjen pyydysten kieltäminen). Jos mahdollista, osittamisella määritetään homogeenisia alusryhmiä, joihin sovelletaan erityisiä tavoitteita suhteessa harjoiteltavaan kalastukseen. Yleensä näihin tavoitteisiin myönnetään yhteisön rahoitustukea (rakennerahastot). Tietyissä olosuhteissa olisi selvitettävä voiko laivaston osilla kuten trooppisilla nuottaa käyttävillä tonnikalan pakastusaluksilla olla vielä perusteet yhteisön investointitukiin varustamon luonne, niiden kalastustoiminnan jakautuminen ja niille muutoin myönnetyt luet (kalastussopimukset, tasaushyvitys) huomioon ottaen. 5. 4 Pienimuotoinen kalastus - erityistapaus tuntia kestävää kalastusta harjoittavien veneiden hyvin pienimuotoinen Pienten vähemmän kuin 24 rannikkokalastus työpaikoista, vaikka useat'niistä ovatkin kausiluonteisia työpaikkoja. Pienimuotoisen rannikkokalastuksen kalantuotanto on määrältään pientä mutta arvoltaan merkittävää. Yleensä tapahtuu kapealla rannikkokaistaleella. Kyseisen alan kalastuskapasiteetti ja työpaikat ovat luonnollisesti jatkuvasti vähentyneet. takaa suurimman osan merellä olevista tämä kalastus Neljännessä monivuotisessa ohjausohjelmassa komissio haluaisi tunnistaa kaikki pienimuotoista kalastusta harjoittavat, paikallisia kantoja muuten kuin troolaamalla kalastavat alukset, jotta ne voitaisiin sijoittaa sellaiseen laivaston osaan, jonka kapasiteetti määriteltäisiin alusten lukumäärän ja tonniston mukaan. Tällä tavalla voitaisiin säilyttää mahdollisuus alan nykyaikaistamiseen turvautumalla uudelleen mooltorointiin turvallisuuteen ja kalojen aluksella tapahtuvan käsittelyn parantamiseen liittyvistä syistä. Tämä määräys ci koskisi sellaisia pienimuotoista kalastusta harjoittavia aluksia, jotka kalastavat jaettuja kantoja, eikä sellaisia joiden rannikkovesillä tapahtuvaa toimintaa koskevaa valvontaa olisi lisättävä. Komission yksiköt arvioivat, että kalastuksen kieltävien toimenpiteiden lisääminen olisi hyväksyttävä tietyillä rannikkovesillä. troolareita, joiden moottorin voima paljastaa pyyntiponnistukset ja 5. 5 Rakenteellisten toimenpiteiden pysyvä luonne Monivuotisten ohjausohjelmien yhteydessä pyyntiponnistusten vähentämistä koskevilla toimenpiteillä on pysyviä vaikutuksia kunkin osatekijän osalta (kapasiteetti ja toiminta). Näiden ohjelmien rakenteellinen luonne perustuu ajatukseen, että kun jonkin osan tai aluksen toimintaa on vähennetty sitä ei voida enää uudelleen lisätä. Koska samoilla syillä on samat seuraukset, kapasiteetin ja siitä seuraavan pyyntiponnistusten lisäämisen seurauksena alaan kohdistuisi jälleen entisenlaisia vaikeuksia. Kaikkien on myös muistettava, että jäsenvaltion onnistuessa pyyntiponnistusten hallinnointijärjestelmän avulla löysentämään sen neljännen ohjausohjelman kapasiteettia koskevia luku 3) myös ponnistusten vähentyminen on pysyvää eikä kalastustoimintaa voida enää lisätä. Esimerkkinä voidaan mainita, toisessa monivuotisessa että pyyntiponnistusten vähentymisen huomioon ottaminen Alankomaiden ohjausohjelmassa oli kyseisen maan puomitroolareiden toimintaa lopullisesti vähentävä toimenpide. Kyseisen toiminnan myöhempää lisäämistä olisi seurattava tämän osan kapasiteettien tavoitteiden uudelleenarviointi. tavoitteita (katso 5. 6 Neljännen monivuotisen ohjausohjelman soveltamiskausi Rakennerahastoihin liittyvästä rahoituksen toimintasuunnitelmasta johtuvista syistä neljännen monivuotisen ohjausohjelman on komission mielestä koskettava kautta 1997-1999. Tällä tavoin neljännen monivuotisen ohjausohjelman ja rakennerahastojen osana samalle kaudelle suunnitellut taloudelliset toimenpiteet osuvat samaan aikaan. On kuitenkin epätodennäköistä, että tämä kolmen vuoden jakso riittää vähentämään laivaston ylikapasiteettia jälkeen sovellettavan viidennen ohjausohjelman mahdollisuutta ci pidä sulkea pois. lopullisesti. Neljännen monivuotisen ohjausohjelman 5. 7 Ohjelmien seurannan lisäperusteet Erityisten kalastuksen lisenssi- ja lupajärjestelmien liittämiseksi tiettyihin laivaston osiin komissio pitää toivottavana, että pyyntiponnistusten seurannan tavanomaisiin parametreihin (teho, tonnisto, merelläoloaika) lisättäisiin neljäs parametri, joka sisältäisi alusten määrän laskun osittain (nb) tarvittavaksi määritetyn ajan. Tämä parametri saattaisi osoittautua hyödylliseksi tiettyjen sellaisten laivaston osien (seisovat pyydykset, pienimuotoinen rannikkokalastus) seurannassa, joiden pyyntiponnistukset eivät sisälly 'asianmukaisesti tavallisiin parametreihin (bruttorekisteritonni, kW). Tämä ci kuitenkaan tarkoita, että näitä neljää parametriä olisi käytettävä yhtäaikaisesti monivuotisen ohjausohjelman tavoitteita vahvistettaessa. 5. 8 Tavoitteiden noudattamatta jättämistä koskeva rangaistusjärjestelmä Perustamissopimuksen 169 artiklan mukaisesti jäsenvaltioihin kohdistuu lain rikkomisesta seuraavia menettelyjä jos yhteisön määräyksiä ei noudateta. Tätä määräystä sovelletaan myös kolmannen ja neljännen monivuotisen ohjausohjelman osana päätettyjen toimenpiteiden noudattamatta jättämiseen. Todetessaan, että jokin jäsenvaltio ci ole antanut laivaston uudistamista koskevien tavoitteiden noudattamisen vannistaniisecn tarvittavia määräyksiä, komissio voi tehdä neuvostolle ehdotuksia asianmukaisiksi yleisiksi toimenpiteiksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta perustamissopimuksen 169 artiklan soveltamista. Neuvosto tekee ratkaisunsa määräenemmistöllä (neuvoston asetuksen (EY) N:o 2847/93 25 artikla). Lisäksi, asetuksen (ETY) N:o 3699/93 K) artiklan säännösten mukaisesti, jäsenvaltiot eivät voi toteuttaa kalastusalusten lisääviä laivaston nykyaikaistamiseen toimenpiteitä, jos ne eivät ole noudattaneet ohjelmien tavoitteita. liittyviä pyyntiponnistusta rakentamiseen tai Ohjelman kuluessa ammattilaiset, joiden alus kuuluu tai kuuluisi tavoitteensa jo täyttäneeseen laivaston osan, vastustavat näitä määräyksiä, joita sovelletaan väliaikaisiin yleisiin tavoitteisiin ja eri laivaston osiin kohdistuviin lopullisiin tavoitteisiin. Tunnustaen näiden määräysten mahdollisen hankaluuden tiettyjen investointihankkeiden osallisina olevien osalta komissio suunnittelee nykyisen sääntelyn uudistamista siten, että investointien tukijärjestelmän laivaston osaa koskevien yhteydessä edellyttäisi in niin väliaikaisesti kuin tavoitteiden noudaltam ista. lopullisestikin ainoastaan 6 HYVÄKSYMISMENETTELYT 6. 1 Päättäjien ja yleisen mielipiteen alustaminen Komissio halusi ennalta valmentaa huolellisesti päättäjät eli eurooppalaiset kalastusministerit ja alaiset eli ammattilaiset neljännen monivuotisen ohjausohjelman täytäntöönpanoon. Tämän vuoksi komissio toimi useaan otteeseen "kalastusneuvoston" kokousten puolesta vuoden 1995 viimeisellä vuosineljännekselläjäsenvaltioiden saattamiseksi laivaston ylikapasiteettien poistamiselle. tietoisiksi siitä merkityksestä, joka olisi annettava yhteisön Brysselistä järjesteltiin 12. 3. 1996 telekonferenssi kaikkien komission edustustojen kanssa lehdistön ja alan ammattilaisten saattamiseksi tietoisiksi laivaston ylikapasiteetin vähentämistarpeesta. 6. 2 Alustava työ Komission käytössä on tietty määrä alustavia asiakirjoja, jotka yhdessä auttavat komissiota ehdotuksensa neuvostolle kesäkuussa 1996. Neuvosto vahvistaa monivuotista ohjausohjelmaa koskevat suuntaviivat. tekemään tämän ehdotuksen pohjalta neljättä 6. 2. 1 Jäsenvaltioiden kertomukset Neuvoston asetuksen (EY) N:o 3699/93 5 artiklan 4 kohdan säännösten mukaisesti jäsenvaltioiden olisi pitänyt jättää 1. 1. 1996 kertomus kolmannen monivuotisen ohjausohjelman toimeenpanosta ja neljännen valmistelusta. Koska tietyt jäsenvaltiot ovat jättäneet kyseiset kertomukset komissiolle myöhässä, niitä ei tutkitaan sen voida käyttää kokonaisuutta koskevassa yhteenvedossa. Nämä kansalliset kertomukset ehdotuksen yhteydessä, jonka komissio tekee neuvostolle kesäkuussa neljännen monivuolisen'ohjausohjelman suuntaviivojen vahvistamiseksi. 6. 2. 2 Riippumattoman asiantuntijaryhmän tieteellinen kertomus Riippumaton asiantuntijaryhmä kokoontui suunnitelmien mukaan neljä kertaa syyskuun 1995 ja helmikuun 1996 välisenä aikana. Asiantuntijaryhmän kertomus sekä ryhmän puheenjohtajan yhteenveto jätettiin kalastusministereille 22. 4. 1996 pidetyssä kokouksessa. Liitteessä IV on yhteenveto asiantuntijaryhmän pääasiallisista suosituksista. Asiantuntijaryhmän työn perusteella on havaittavissa mahdollisimman nopeita toimenpiteitä edellyttävä kantojen selkeä ja jatkuva huononeminen. Neljännen monivuotisen ohjausohjelman tarkoituksena on vahvistaa tavoitteet kapasiteettien laivaston osittain suhteessa kunkin kalastuksen osalta todettuihin kalastuskuolevuutta vähentämiseksi koskeviin tai kaialajiryhmän ja kalastuspyydyslcn mukaiseen yhteyteensä. jonkin merialueen, kalalajin tavoitteisiin. Kalastuksen aikaisemmin sijoitetaan lajit osalta kalakantojen Komissio on tietoinen siitä, että tiettyjen biomassan romahtamisvaaran vuoksi erittäin vaikeassa tilanteessa olevien pyyntiponnistusten vähentämistoimenpiteitä lyhyellä aikavälillä ja nämä toimenpiteet on hyväksyttävä sellaisenaan. Sen sijaan tiettyjen kantojen, joita tällainen vaara ei uhkaa ja joiden osalta kalastuskuolevuus on ainoastaan suurempi kuin kalataloudellisen hyväksikäytön ihanncvaatimuksel, komissio arvio, että sen ehdotuksessa ja neuvoston päätöksessä voidaan ottaa huomioon asiantuntijaryhmän suositusten toimeenpanon määräaikoihin mahdollisesti vaikuttavat sosiaaliset tekijät. huomattavia ehdotettava neuvostolle on 6. 2. 3 Alueellisiin neuvotteluihin perustuva sosioekonominen kertomus Komissio järjesti kansallisten hallintoelinten avustuksella 32 alueellisen neuvottelun sarjan kalastuksesta riippuvaisimmilla alueilla sekä lisätapaamisia kalastukseen liittyvien eurooppalaisten järjestöjen kanssa kerätäkseen alaa koskevia tietoja ja ajatuksia kalastustoiminnan kehittymisestä ja neljännen monivuotisen ohjausohjelman valmistelemisesta. Komission keräämät tiedot ja aineisto yhdistettiin huolellisesti yhteen kertomukseen, josta on nähtävissä alan edustajien suhtautuminen monivuotisiin ohjausohjelmiin. Tämän tiedonannon liitteessä V on yhteenveto edellä mainitusta kertomuksesta, joka on osoitettu neuvostolle samoin kuin riippumattoman asiantuntijaryhmän kertomus. Näistä neuvotteluista käy selkeästi ilmi, että kalastajat eivät ole monivuotista ohjausohjelmaa vastaan kalastuskapasiteetteja säätelevänä apuvälineenä, multa he toivovat, että tätä apuvälinettä voitaisiin käyttää joustavasti ja siten, että se ci estä muiden keinojen käyttämistä pyyntiponnistusten vähentämisessä kantojen tilan niin edellyttäessä. Komissio ottaa huomioon nämä ammattilaisten huomautukset sen varmislamiseksi, että neuvoston suuntaviivoja sovelletaan mahdollisimman joustavasti kansallisiin laivastoihin. 6. 3 Kahdella tapaa toimiva oikeudellinen järjestelmä (Liite VI) Tämän asiakirjan tavoitteena on varmistaa mielipiteenvaihto kalastuksesta vastaavien eurooppalaisten välillä neljänsien monivuotisien ohjausohjelmien panoksista, tavoitteista ja yleisestä sisällöstä. Komission yksiköt pitävät tätä keskustelua erittäin hyödyllisenä kesäkuussa hyväksyttäväksi tulevan neuvostolle esitettävän päätösehdotuksen valmistelussa erityisesti neljänsien monivuotisten ohjausohjelmien yleisen lähestymistavan osalta. Vaikka tämä asiakirja onkin hyödyllinen neljänsiä monivuotisia ohjausohjelmia koskevan pohdiskelun kannalta, sitä ei kuitenkaan edellytetä komissiolta oikeudellisin perustein. 6. 3. 1 Neuvoston päätös kesäkuussa 1996 Neuvoston käsitlely kesäkuussa 1996 laivaston ylikapasiteetin vähentämistoimenpiteiden todellisen soveltamisalan osalta. Tämä keskustelu vastaa alan rakenneuudistukseen tähtäävien edellytysten määrittämistä koskevan asetuksen (ETY) N:o 3760/925 11 artiklassa olevaa selkeää velvoitetta. Jos neuvosto hyväksyy päätöksen suuntaviivojen vahvistamisesta myöhässä, komission valmius omien päätöstensä tekemiseen ennen vuoden 1996 loppua vaarantuu. ratkaiseva yhteisön tulee olemaan ja Neuvostolle tehtävässä ehdotuksessaan komissio pyrkii sovittamaan yhteen riippumattomien asiantuntijoiden ylikapasiteetin suositukset vähentämistoimenpiteet pantaisiin toimeen järkevien määräaikojen kuluessa. Tässä ehdotuksessa on syytä erottaa romahtamisvaaran uhkaamat kannat sellaisista kannoista, jotka kestävät nykyiset hyödyntämistasot väliaikaisesti. Myös jäljempänä mainittujen kantojen osalta on kuitenkin hyväksyttävä toimenpiteitä. jotta yhteisön ammattilaisten esittämät laivaston toiveet, alan 6. 3. 2 Komission 13 päätöstä vuoden 1996 lopulla Neuvoston tehtyä päätöksensä komissio-järjestää kahdenkeskiset neuvottelut 13 asianomaisen jäsenvaltion kanssa sovcltaaksccn neuvoston suuntaviivat eri laivastoihin kuhunkin jäsenvaltioon sovellettavissa komission päätöksissä. Kalastus- ja vcsiviljclyalan hallintokomitealle olisi tiedotettava kaikista 13 päätösluonnoksesta viimeistään marraskuussa ja nämä luonnokset olisi hyväksyttävä ennen vuoden loppua. Päinvastoin kuin neljännen monivuotisen ohjausohjelman suuntaviivojen vahvistamisen edellisessä vaiheessa, jolloin neuvoston menettelytapa on säilytettävä, tämän toisen vaiheen aikana komissio ottaa huomioon erityiset ja omaperäiset tilanteet, jotka ovat tulleet esille ammattilaisten kanssa käytyjen neuvottelujen yhteydessä. Liitteenä oleva kaavio kuvaa neuvoston/komission päätösmenettelyn eri vaiheita neljättä monivuotista ohjausohjelmaa hyväksyttäessä. Yhteisön kalastus- |a vesiviljelyjärjestelmän perustamisesta 20 päivänä joulukuuta 1992 annettu neuvoston asetus (KTY) N:o 3760/92 (KYVL N:o L 389, 31. 12. 1992). 10 7 PÄÄTELMÄT tilanteen huononeminen osoittaa edellisten kausien monivuotisten Kalakantojen ohjausohjelmien riittämättömyyden ja antaa pcruslcet sille, että uusi selkeämmän lähestymistavan sisältävä neljäs monivuotinen ohjausohjelma hyväksytään. Kalakantojen liiallinen hyödyntäminen johtuu yhteisön laivaston ylikapasiteetista. Laivaston ylikapasiteetin poistaminen on näin ollen tehokas tapa toteuttaa yhteisen kalastuspolitiikan keskeisiä tavoitteita, joita ovat kalastuksen kestävyys, alan luottavien hyödyntämisedellytysten sekä työpaikkojen säilyttäminen. Komissio tekee parhaansa seuraavan avoimuus-periaatetta noudattaen hyväksyttävän ja jäsenvaltioiden laivastojen tasapuolisen kohtelun varmistavan ohjelman hallinointijärjestelyjen parantamiseksi. Komission ehdotuksen tavoitteena on pyyntiponnistusten tosiasiallinen mukauttaminen tekninen kehitys huomioon ottaen. Tämän vuoksi ehdotetaan uutta tavoitteiden vahvistamiseksi käytettävää tapaa, jonka avulla ylikapasiteetin hallinnointijärjestelmiin. Neljännessä vähentämistoimenpiteet monivuotisessa ohjausohjelmassa on lisäksi otettava huomioon kapasiteetin vähentäminen tarvittaessa sellaisten menettelyjen mukaisesti, joissa voidaan ottaa huomioon rakenneuudistuksen sosiaaliset näkökohdat. pyyntiponnistusten yhdistää voidaan Komissio arvioi, eitä kesäkuussa 1996 käytävän keskustelun poliittisena aiheena tulee olemaan tieteellisten suositusten edellyttämän pyyntiponnistusten vähentämisen ajoittaminen. Tämän vuoksi on erotettava selkeästi: erittäin huonossa asemassa ja jopa biologisen romahtamisvaaran uhkaamat kannat, joiden osalta on - hyväksyttävä voimakkaita ja välittömästi vaikuttavia toimenpiteitä viipymättä liiallisesti ja huonosti hyödynnetyt kannat, joihin on kohdistettava toimenpiteitä mahdollisimman nopeasti hyödyntämisen parantamiseksi sellaiset kannat, jotka eivät ole uhattuja, mutta joiden kehitystä olisi tarkkailtava laivaston kapasiteetin mukauttamiseksi ja tilanteen pahentumisen estämiseksi - Tässä yhteydessä etsityn yhteisymmärryksen tavoitteena olisi kaudella pidettävä järkevää tasapainoa teknisen kehityksen alueiden sosioekonomisien velvoitteiden välillä. lisänä olevien biologisten määräysten ja kalastuksesta riippuvaisten tason Komissio haluaa, että kalastajat ja kalastuksesta riippuvaisten alueiden väestö hyväksyvät neljännen monivuotisen ohjausohjelman On kuitenkin tehtävä selväksi, että hyväksyessään ja pannessaan täytäntöön neljännen monivuotisen ohjausohjelman jäsenvaltiot ja komissio pyrkivät kestävän tasapainon saavuttamiseen laivaston, jonka kilpailukyky on varmisteltavana käytettävissä olevien varojen välillä. Tämä ei kuitenkaan tarkoita, etteikö komissio olisi kiinnostunut alan alkuvaiheessa mahdollisesti menetettävistä työpaikoisla. Päinvastoin, kantojen uudistaminen saa aikaan yhteisön vesien nykyisin tarjoamia rikkauksia suuremmat rikkaudet ja tuottaa näin uusia työpaikkoja. Kalastusalan yritykset saavat jaettavakseen uutta taloudellista vaurautta. rakenneuudistuksen Kaikille on kuitenkin tehtävä selväksi, että tästä toimenpiteestä odotettavista tuloksista riippumatta, ala voi edelleen kärsiä tietynasteisesta työpaikkojen vähenemisestä, joka johtuu markkinoiden vaatimuksesta jatkuvasti mukautumaan joutuvien yritysten nykyaikaistamisesta. Tämän vuoksi ei voida olla ottamatta huomioon oletusta rannikkoalueisiin sovellettavasta tilapäisestä aluesuunnittelua koskevasta politiikasta, joka muistuttaisi aluesuunnillelua ja maaseudun monipuolistamista koskevaa politiikkaa. Työpaikkojen säilyttäminen on siis pideltävä tarkasti mielessä. Jos kesäkuussa vahvistetut suuntaviivat eivät näytä mahdollistavan riittävää yhteisön laivaston ylikapasiteetin vähentämistä kaudella 1997/99, olisi suunniteltava lisätoimenpiteitä sovellettaviksi myöhempinä kausina, jolloin voidaan odottaa uutta ylikapasiteettia teknisen kehityksen seurauksena. Tässä tilanteessa voidaan pelätä, että neuvosto joutuu säännöllisin väliajoin tekemään yhteisön laivaston ylikapasiteettia koskevia päätöksiä ja hyväksymään toistaan seuraavia kapasiteetin vähentämistoimenpiteitä, koska toiminnan kestoa ei ole määritelty. Komissio käyttää kesäkuussa tehtävän ehdotuksen perusteena sekä biologisia suosituksia että sosioekonomisia pohdintoja. I 1 Liite I Kalavarojen, laivaston ja rakenteellisten toimenpiteiden väliset suhteet \ Kalavarat ja säilyttamis- toimenpitcel "TUOTOSTIiN" hallinto Maksut (TACit, kiintiöt) "PANOSTEN" hallinto Pyyntiponnistus järjestelmät Pyyntiponnistus = kapasiteetti \ toiminta Î M Liiteli Äärimmäisiä tapausvaihtoehtoja neljänsien monivuotisten ohjausohjelmien täytäntöönpanossa Yksinkertaisin tapaus: yhteen laivaston osaan tai kalastuksen kapasiteettiin kohdistuva lähestymistapa Suhde Turskan pyyntiponnistusten 20 prosentin vähennystä on vastattava troolarien kapasiteetin vähennys 20 prosentilla. Monimutkainen tapaus: yhteen laivaston osaan ja useampaan kalastukseen kohdistuva lähestymistapa \ Ensimmäinen vaihe herkimmän kannan pyyntiponnistusten vähennystä vastaavan kapasiteetin vähennyksen vahvistaminen neljännessä monivuotisessa ohjausohjelmassa (kapasiteettiin kohdistuva lähestymistapa) Turskan kalastus N- Suhde Silliffkalastus*'^ \ itiponmstuksista»,. / Toinen vaihe (vaihtoehtoinen) rakenteellisten hallinnointijärjestelmien välinen yhteys (moniulotteinen toimenpiteiden ja pyyntiponnistusten lähestymistapa) Neljännen monivuotisen ohjausohjelman tavoitteiden tarkistus Pyyntiponnistusjärjestelmät Suhde Suhde Turskan kalastus pvvntipbnnis- •*** / luksista Aktiviteetin siirto <Sillin kalastus • * se**- 0%. -<%«? I • pyyntiponnis#!# /' s^tuksista "Kapasiteetin 12 prosentin vähennys on laskettu ottaen huomioon tähän laivaston osaan kuuluvien alusten kalastuksen jakaantuminen näiden kahden kannan välillä Ji Liite III Yhteisön laivaston ylikapasiteetin vähentämistoimenpiteiden taloudellinen ja sosiaalinen vaikutus Arvioitavissa olevat sosioekonomiset suuntaukset Sosiaalinen vaikutus (työpaikat) Taloudellinen vaikutus Alkuvaihe Merellä Loppuvaihe Kalastusyritysten tuottavuus Y Eurooppalaisten tuotteiden kilpailukyky l Tavoitteiden toteuttaminen f Kaulojen Tavoit teiden toteut tamalta jättäminen romahtaminen mukaan lukemalla y r Kantojen romahtaminen mukaan lukien •\ V IA \ l\ A^ Liite IV: Riippumattoman asiantuntijaryhmän pääasialliset suositukset 1. Kalakantoja koskeva yleisarvio Asiantuntijoiden esittämä yleinen suuntaus on selkeä: yhteisön kalastuslaivaston pyytämät kalakannat ovat liiallisesti hyödynnettyjä ja tilanteen korjaaminen edellyttää huomattavaa pyyntiponnistusten vähentämistä. Kaikilla tutkituilla alueilla suurta osaa kannoista hyödynnetään sellaisella tasolla, jolla kalastuskuolevuus on paljon korkeampi ja joskus jopa huomattavasti korkeampi kuin siedettävä taso. Kertomuksen päätelmänä on, että näiden kantojen pyyntiponnistusta on ehdottomasti vähennettävä välittömästi. Niiden kantojen osalla, jotka periaatteessa kestävät nykyisen hyödyntämisen tason, kertomuksen päätelmissä sanotaan, että kantojen hyödyntämisestä saataisiin suuria voittoja, jos myös näihin kantoihin sovelletaan pyyntiponnistusten vähentämistoimenpiteitä. 2. Pyyntiponnistusten vähentämistoimenpiteiden määrällinen ilmaiseminen Käytettävissä olevien kantoja koskevien tietojen tietty epätäsmällisyys huomioon ottaen kertomuksessa joka sisältäisi pyrkimyksen vaikutuksiltaan kausittain suositellaan kehityskelpoista arvioitavaan ponnistusten vähentämiseen. lähestymistapaa, Uhatuimpicn kalakantojen osalta kertomuksessa arvellaan, että vähäisempi kuin 20 prosentin vähennys kalastuskuolevuudessa olisi riittämätön, koska sen avulla saataisiin aikaan ainoastaan merkityksetön vaikutus kalalajien uudistamisessa Samojen kantojen osalla ci voida täsmällisesti laskea 40 prosenttia ylittäviä vähennyksiä. 3. Viitteellinen kantojen tarkastus ja kalastuskuolevuus 3. 1. Rannikoiden kalavarat. Käytettävissä olevien tilanteiden suurten eroavaisuuksien vuoksi olisi hyväksyttävä teknisiä toimenpiteitä sekä kalastustoimintaa koskevia ajallisia ja paikallisia rajoituksia. tietojen riittämättömyyden ja 3. 2. Avovesien kalavarat. Itämeri Kanta Edellytetty kalastuskuolevuuden vähimmäisvähennys (%) Uhattu kanta Huomautus Turska > - 40 Turska 25-32 Silli + kilohaili Ei kasvuun tai kestävyyteen liittyviä perusteita, jotka puoltaisivat ponnistuksen vähentämistä Lohi Kalastuksen lopettaminen Kaikki Ruotsin ja Suomen luonnontilaiset lohikannat (18) Kalastuksen lopettamista koskevan suosituksen tavoitteena on säilyttää luonnontilaisten lohien kannat IS Kattegat-Skagerrak Skotlannista (alue VI) (alue Ula), Pohjanmeri (alue IV), Englannin kanaali (alue VIId) ja alue itään Edellytetty kalastuskuolevuuden vähim m äisvähenny s (%) > - 40 - 33 Kalastus Pyöreät kalat (turska, kolja, valkoturska, seiti) + made + lasikampela keisarihummeri Kampelakalal (punakampela + kielikampela) Teollisesti käsiteltävät lajit (tuulenkala + harmaaturska + kilohaili) Uhattu kanta Huomautus Turska IV Kolja IV Seiti IV Turska Via Kolja Via Valkoturska Via Punakampela IV Kielikampela IV Perinteisten biologisten viitteiden perusteella ei ole syytä nykyisen hyödyiltäniistason muuttamiseen Pelagiset lajit (silli + makrilli) > - 40 Silli IV Makrilli Katkarapu Syvänvcdcn- kalat - 5 % perustuu potentiaalisen kasvun arviointeihin Ei tiedossa Ei arvioita käytettävissä Eteläinen mannermaajalusta ja VIIIh) (alue VII, lukuun ottamatta aluetta VIId(itäinen Englannin-kanaali), Villa Edellytetty kalastuskuolevuuden vähim m äisvähenny s (%) - 17 Kalastus Pohjoinen kummeliturska + made + lasikampela + keisarihummeri Kampelakalal > - 40 - 26 > - 40 Pyöreät kalat (turskakalat) Pienet pelagiset lajit Syvänveden lajit Uhattu kanta Huomautus Pohjoinen kummeliturska Kielikampela Vila Kielikampela Vllf, Vllg Punakampela Vllg Turska Vila Turska f, g, h Turska Vllg Ei tiedossa Ei arvioita käytettävissä Portugalin ja Espanjan avovedet (alue VIIIc + IXa) Kalastus Edellytetty kalastuskuolevuuden vähimmäisvähennys (%) Uhattu kanta Huomautus Pohjakalalajit (eteläinen kummeliturska + made + lasikampela + piikkimakrilli + mustakila-lurska) Pienet pelagiset lajit (sardiini + anjovis) - 21 - 33 Katkarapu + keisarihummeri + syvänvedcnlajit Eteläinen kummeliturska Sardiini Keisarihummeri (koiras) liiallisesti hyödynnetty Välimeri Kalastus Pienet pelagiset lajit (sardiini ja anjovis) Edellytetty kalastuskuolevuuden vähimmäisvähennys (%) Uhattu kanta Huomautus Pohjakalalajit - matalikot > - 40 * Mullo (mu Ilo) Pohjakalalajit - syvcmmät vedet (kummeli-turska) > - 40 Kummclitursk a Kansainvälisten vesien kalavarat Perinteisien biologisten viitteiden perusteella ei ole syytä nykyisen hyödy ntämistason muuttamiseen On osoittautunut, että mullo on liiallisesti hyödynnetty lähes koko mannerluiskan alueella Kummeliturska vaikuttaa olevan liiallisesti hyödynnetty lähes koko mannerluiskan alueella Kalastus Valtameren punasimppu Mustakitaturska Silli Uhattu kanta Huomautus Edellytetty kalastuskuolevuuden vähimmäisvähennys (%) Ei arvioita käytettävissä Tällä hetkellä arvioidaan, että kannan hyödyntäminen noudattaa biologisia turvarajoja Ei arvioita. Käytettävissä olevien tietojen perusteella vaikuttaa siltä, että tämän kannan osalta ei ole tarvetta välittömään huoleen Tällä hetkellä on hyvin suuri voimavara käytettävissä, EU:n osuus on kuitenkin epävarma 17 NAFO-sopimuksen alue Grönlanninpallas (SA 2+3) Ei tiedossa > - 40 Turska Flemish Capin alueella Turska ja punasimppu Flemish Capin alueella Katkarapu Flemish Capin alueella Kalastuskuolevuutta pidetään hyväksyttäviä tasoja korkeampana. TACeja koskevien nykyisten ohjeiden mukaan ehdotetaan 50 % vähennystä vuoden 1994 kalastuskuolc-vuudesta Ei arvioita käytettävissä 18 Liite V Tiivistelmä ammattilaisten mielipiteistä alueellisissa neuvotteluissa Alueellisten neuvottelujen avulla on voitu tuoda esiin tiettyjä ammattilaisia koskevia tosiasioita ja heidän esittämiään toiveita, jotka on suotavaa ottaa huomioon neljännen monivuotisen ohjausohjelman menettelyissä ja sisällössä. Neuvottelut järjesteltiin sitä varten, että kalastajat ja muut alan toimijat sekä paikalliset yhteisöt täytäntöönpanon edellytyksistä alan yleisen voisivat esittää mielipiteensä monivuotisen ohjausohjelman kehityksen yhteydessä. Neuvottelut jaettiin tätä varten kahteen osaan, joista ensimmäinen osa koski kalastustoiminnan kehitystä ja toinen monivuotisten ohjausohjelmien täytäntöönpanoa. 1. Kalastustoiminnan kehitys 1. 1 Varsinainen kalastustoiminta Saatavilla olevien tilastojen mukaan kalastuksen alalla on tapahtunut kalastuksesta riippuvaisilla alueilla jatkuvaa ja huolestuttavaa välittömien työpaikkojen katoamista, ja tämä koskee etenkin avomeren kalastusta. Eniten tästä kärsii alkuvaiheen toiminta. Vuosien 1990 ja 1995 välisenä aikana Bretagne menetti 40 prosenttia avomeren kalastusta harjoittavasta henkilöstöstään ja samana aikana 24 prosenttia yleensä kalastusta harjoittavasta työvoimasta. Kansainvälisillä vesillä tai kalastussopimusten alaisina toimivien espanjalaisten alusten uudelleenjärjestelysuunnitelmat sisältävät vastaavat vähennykset lyhyellä aikavälillä. Tilastot osoittavat työllisyystilanteen vakavan huonontumisen kalastuksen alalla, mikä vastaa muille talouden (maa- ja metsätalous) tyypillistä kehitystä. Ainoat alueet, jotka saattavat pystyä alkutuotannon aloille välttämään työpaikkojen menetyksen ovat Bretagncn rannikkoalueet, joiden vedet ovat yhteisön kalaisimmat ja jotka pystyvät hyötymään yhteismarkkinoiden toteuttamiseen liittyvästä kalastustoiminnan tietynasteisesta siirtymisestä. Näilläkin alueilla on kuitenkin vaikeuksia saada uutta asiakaskuntaa (quotas hopping). 1. 2 Alkuvaiheen toiminta tasolla Kalaslusloim innan välien tym men vaikuttaa merkittävällä lavalla alkuvaiheen toi m inlaan. Telakoita on jouduttu telakat ovat säilyttäneet yhtenäismarkkinoiden maineensa ja niiden vicntiaikccl ovat oikeutettuja (trooppinen tonnikala). Kalastuslaivaston uudcnaikaistamisjärjestclyillä (700 milj. ecua kaudeksi 1994/99) tuetaan telakoiden toimintaa, multa viimeaikainen rakennuspaikkioiden rajaaminen asetuksen 3699/93 mukaisesti houkuttelee asiakkaita tarkastelemaan unionin ulkopuolelta tulevia tarjouksia. tapahtuvan kilpailun vuoksi sulkemaan. Tietyt joka tekee niisiä korvaamattomia ja taitotietonsa, Kalastusalusten ja työpaikkojen määrän väheneminen sekä tarvikkeiden pitkittynyt käyttöaika kriisin aikana vaikuttaa suoraan polttoaine- ja niuonatäydennykseslä huolehtiviin yrityksiin. 1. 3 Loppuvaiheen toiminta toimintaan ja pienentänyt Voimavarojen vähentyminen on vaikuttanut myös kalastuksen loppuvaiheen huutokauppamyynnillä kalakauppoihin ja jalostusteollisuuteen toimitettavia tavaraeriä. Viimeksi mainittu ala, jonka rakennemuutos on elintarviketeollisuuden tavoin pysyvä, on kuitenkin jo kauan saanut toimituksia kansainvälisellä tasolla eikä turvaudu enää pelkästään kansalliseen lopputuotannon vaiheessa on menetelty työpaikkoja, ja monivuotinen ohjausohjelma saattaisi lyhyellä aikavälillä vaikeuttaa lisääntynyt huutokauppamyynti on uudistettava keskittämisen avulla tai tilannetta. Saattaa olla, että houkuttelemalla vierailevia aluksia. Kaupankäynti voitaisiin jotka panostavat lajivalikoiman monipuolisuuteen tai tuontiin. tuotantoon. Myös satamissa, säilyttää 1. 4 Ammattilaisten esittämät ratkaisut Ammattilaiset ovat toisinaan pitäneet kalavarojen liikakäytön johtuvan tekijöistä, jotka siitä huolimatta, että ne ovat pyyntiponnistusten hallinnointijärjestelmien ulkopuolella, vaikuttavat aluksen liikevaihtoon. Kalan alhainen hinta on tuotu esiin, minkä vuoksi yhteisen markkinajärjestelyn tarkistamista on pyydetty. Maaperän saastumisen on katsottu vaikuttavan tiettyjen kalakantojen ja erityisesti rannikkoalueiden keskenkasvuisten kalakantojen tilaan, ja saastumisen vaikutukset on mainittu ammattia lamauttavaksi tekijöiksi. Sama koskee tiettyjen kansainvälisillä vesillä toimivien ja yhteisön aluksiin verrattuna pienempien rajoitteiden alaisten vieraiden alusten harjoittamaa jotka epärehellistä kilpailua, sosiaalikuluista ja verotaakasta vapaina osoittautuvat am m alli laisten vakaviksi kilpailijoiksi. "harrastelijakalaslajia", tiettyjä taikka Ammattilaisten huolestuneisuus kalastustoiminnan vähentymisestä kaikkein tärkeimmillä kalastuksesta riippuvaisilla alueilla näkyy haluna säilyttää hankittu tietoja kokemus (pienen laivaston syndrooma, nuorten kalastajien kouluttaminen ammatin jatkumisen varmistamiseksi) ja haluttomuutena pyrkiä toiminnan monipuolistamiseen (eihän kalastajasta saada ravintoloitsijaa). Näiden tunteellisten seikkojen lisäksi kalastaja kokee todellista kollektiivista vastuuta, jota hänen on kuitenkin oman käyttäytymisensä tasolla vaikea kantaa, paitsi taloudellisien tekijöiden kannustamana (kalastustoiminnan lisääminen varojen vähentymisen ja/tai hinnan alenemisen korvaukseksi). Liikakalastukscn käsite jää kuitenkin lähes aina toisia koskevaksi asiaksi. Sataman houkuttelevuuden lisääminen ulkomaalaisille aluksille, toiminnan ryhmittämistä, tuotteiden aluksesta purkamisen yhdistämistä ja toiminnan siirtämistä kalastuspaikkojen läheisyyteen koskevia aloitteita ei tehdä spontaanisti ja ne koetaan loisinaan provokatiivisina. Kalastustoimintaa koskeva monipuolistamisen, kuten siihen liittyvä matkailu, vaikutuksia pidetään tiettyjä alueita lukuun ottamatta vähäisinä. Muiden alojen rakenneuudistusta seurataan tarkkaan, mutta ammattilaiset ovat sitä mieltä, että sillä on vain vähäinen vaikutus, ottaen huomioon ne harvat vaihtoehdot, jotka kalastuksesta riippuvaiset alueet voivat tarjota menetettyjen työpaikkojen tilal|c. Ehdotetuilla ratkaisuilla pyritään ammatin ja olemassa olevien satama- alueiden säilyttämiseen esittämällä uusia kokeellisten kampanjoiden tuilla rahoitettuja kalastuksen lajeja. Ammattilaiset pitävät epäilyttävänä ajatusta, jonka mukaan kantojen elvyttäminen johtaa loppuvaiheen toiminnan osalta keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä uusien työpaikkojen syntymiseen. Ammattikunnan edustajia ci tällä hetkellä näytä rakenneuudistuksen sosiaalisten vaikutusten lisäksi kiinnostavan onnistuneen rakennemuutoksen myönteiset vaikutukset alan yritysten ja eurooppalaisten tuotteiden kilpailukyvyn kannalta. riippuvaisien alueiden kalastustoiminnan kehitystä koskevien Ammattilaiset osoittivat kalastuksesta neuvottelujen aikana huolcnaihcidcnsa arkipäiväisen luonteen. Ala kokonaisuudessaan ilmaisi tilanteensa olevan vaikea ja epävakainen ja toivoivat, että siihen asti kunnes kalakannat tai markkinat elpyvät, heidän vaikeutensa oiettaisiin paremmin huomioon joko sääntelyä muuttamalla ja uusiin tuotannon investointeihin tarkoitetulla taloudellisella tuella tai uusia voimavaroja etsimällä. 20 2. Monivuotiset ohjausohjelmat ja niiden täytäntöönpano 2. 1 Nykyisen järjestelmän arviointi 2. 1. 1 Yhteisen kalastuspolitiikan sääntely: valvonta ja seuraamukset Yhteistä kalastuspolitiikkaa koskevan sääntelyn liittyvät seikat sekä sen valvonta ja noudattamatta jättämisestä johtuvat seuraamukset olivat lähes kaikkien neuvotteluissa käytyjen keskustelujen aiheena. Vaikka crääl ammattialan edustajat pitivät monivuotisia ohjausohjelmia turhina sen perusteella, ettei niillä olisi alaan mitään vaikutusta, suurin osa kuitenkin tunnustaa, että yhteisön tasolla on oltava keinoja kalastuslaivaston seurantaa ja kapasiteetin ohjausta varten. Monien mielestä näillä on kuitenkin rajoitettu laivastoa riittävästi ja että pidemmälle voidaan tuskin edetä. lisääntymiseen Ammattilaiset puoltavat näin ollen nykyisen sääntelyn tiukkaa soveltamista ja pitävät kyseistä sääntelyä riittävänä. He vaativat yhteisen kalastuspolitiikan edellyttämän valvonnan tehostamista ja painottavat sitä, että monivuotiset ohjausohjelmat laadittaisiin mahdollisimman avoimesti ja että niitä sovellettaisiin kohtuullisella tavalla. Monivuotisia ohjausohjelmia noudattamatta jättäneiden maiden osalta he ehdottavat kiintiöiden pienentämistä sekä investointitukien lakkauttamista. 2. 1. 2 Monivuotisten ohjausohjelmien tavoitteet liikakapasiteetin poistamiseksi, Alusten hävittämistä pidetään varmimpana keinona yhteisön edellyttäen, ettei niitä korvata uusilla (toiminnan aloittamisen/lopettamisen hallinta lisenssijärjestelyin) ja ettei laivasto vanhene. Vientiin sekä yhteisten yritysten perustamiseen loisinaan kalastusalan kilpailua koventaviksi tarkoitetut luet katsotaan tekijöiksi. laivaston 2. 1. 3 Monivuotisten ohjausohjelmien tavoitteiden mittaamiseen käytettävät parametrit Tehoa ja joskus vetoisuutta koskevien parametrien rajaamista on arvosteltu sen perusteella, että niillä estetään laivaston uudenaikaistamista merenkulun turvallisuuteen, hygieniavaatimusten noudattamiseen sekä aluksella tapahfuvan tuotannon hyödyntämiseen liittyvistä syistä. Yhdistynyt kuningaskunta pitää tehon ja vetoisuuden yhdistäviä parametrejä parempina. ovat ammattilaiset asetettu Monet pyyntiponnistuksina ilmaistuja tavoitteita kalastustoiminnan vähentämiseksi kehyksessä, jonka tulisi kuitenkin olla rakenteellinen. Toiminnan rajaamistoimenpileilä ci pidetä vaikutukseltaan pysyvinä ja niiden valvonta on vaikea toteuttaa. että monivuotisissa ohjausohjelmissa arvostelleet sitä, on sitävastoin suosivat Eräät ammattilaiset tapa käsitellä monikäytlöaluksia. Tietyt tuottajajärjestöjen edustajat ehdottivat, että markkinoiden ohjaamista voidaan tehostaa parantamalla alusten toiminnan hallintaa ja että tällainen hallinta voitaisiin ottaa huomioon monivuotisessa ohjausohjelmassa. lähestymistapaa, joka on ainoa tätä uutta 21 2. 2. Uusien ratkaisujen etsiminen 2. 2. 1 Pyydysten valikoivuus Suurin osa ammattilaisista suosii valikoivampien pyydysten käyttöä ja vaatii taloudellista tukea niiden saattamiseksi laajaan käyttöön. Heidän mielestään näiden vaikutus pyyntiponnistuksiin olisi ilmaistava määrällisesti monivuotisissa ohjausohjelmissa. 2. 2. 2 Biologinen palautumisaika Ammattilaiset puoltavat biologisia palautumisaikoja ja vaalivat, että niiden vaikutus ilmaistaan määrällisesti monivuotisissa ohjelmissa tai että niiden täytäntöönpano korvataan taloudellisesti kalastuksen ohjauksen rahoitusvälineestä. 2. 3 Neljännen monivuotisen ohjausohjelman erityiset kohdat 2. 3. 1 Teknisen kehityksen huomioon ottaminen Harvat ammattilaiset tunnustavat sen vaikutuksen. Ainoastaan Tanskayhtyy komission arvioon, jonka mukaan sen vaikutus olisi kaksi prosenttia; muut arvioivat sen vähäisemmäksi ja usein mitättömäksi. 2. 3. 2 Viitekehys Tästä esitettiin vain vähän mielipiteitä. Näyttää olevan hyväksyttyä, että neljännen monivuotisen ohjausohjelman tavoitteet asetetaan aiem-pien tavoitteiden perusteella. 2. 3. 3 Osittaminen Ammattilaiset osoittivat, että he tuntevat parametrit ja ymmärtävät osittamiseen perustuvaan lähestymistapaan liittyvät rajoitteet. Tämä osoittaa, että nykyiseen järjestelmään ollaan suhteellisen tyytyväisiä, vaikka eräät toivoisivatkin kohdennetumpaa lähestymistapaa ja erityisesti niiden vapauttamista rangaistuksista, jotka on sijoitettu ohjelman tavoitteet täyttäviin osiin. 2. 3. 4 Seisovat pyydykset Ammattikunta esitti seisovien pyydysten huomioon ottamisesta runsaasti huomautuksia ja antoi eriäviä mielipiteitä tämän toteuttamisen soveliaisuudesta. 2. 4. Liitännäistoimenpiteet 2. 4. 1 Palkkio toiminnan lopettamisesta sekä väliaikaisesta keskeyttämisestä Palkkion tason alentamisia alusten vanhentumisen vuoksi arvosteltiin huolimatta asetukseen 3699/92 hiljattain tehdyistä muutoksista. Väliaikaisesta keskeyttämisestä myönnettävää palkkiota pidetään välttämättömänä ja liian vaikeasti saatavana. 2. 4. 2 Luovuttamispalkkio ja varhaiseläke Näistä uusista toimenpiteistä esitettiin vähän huomautuksia. Ne on otettu hyvin vastaan, vaikka niitä pidetäänkin usein vasta ensimmäisenä askeleena oikeaan suuntaan. 22 Liite VI Kuvaus neljännen monivuotisen ohjausohjelman hyväksymiseen liittyvästä päätöksentekomenettelystä r Joulukuu 1995 - maaliskuu 1996 \ V ^. Jäsenvaltioiden kertomukset Alustavat kertomukset • Sosioekonominen kertomus ^ Riippumattomien asiantuntijoiden kertomus Komission tiedonanto neuvostolle 10. 6. 1996 Neuvoston päätös alan rakenneuundistuksen suuntaviivojen vahvistamisesta Heinäkuu - syyskuu 1996 Kahdenkeskiset kokoukset komission ja jäsenvaltioiden välillä neuvoston vahvistamien suuntaviivojen siirtämiseksi kansalliselle tasolle Marraskuu - joulukuu 1996 A. _> t • *— _. _U. _ ( 4 A Komission 13 päätöstä, joilla hyväksytään neljäs monivuotinen ohjausohjelma V n ISSN 1024-4492 KOM(96) 203 lopullinen ASIAKIRJAT FI 03 Luettelonumero : CB-CO-96-214-H-C ISBN 92-78-03884-9 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg JS


title: Rozporządzenie Komisji (WE) nr 957/96 z dnia 30 maja 1996 r. zmieniające rozporządzenie (WE) nr 773/96 ustanawiające specjalne środki wprowadzające odstępstwa od rozporządzeń (EWG) nr 3665/87, (EWG) nr 3719/88 i (EWG) nr 1964/82 w sektorze wołowiny i cielęciny

eurovoc_concepts:
United Kingdom
beef
customs formalities
customs regulations
exchange of information
export licence

formats: html pdf print

text: 03/t. 19 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 139 31996R0957 31. 5. 1996 DZIENNIK URZĘDOWY WSPÓLNOT EUROPEJSKICH L 130/5 ROZPORZĄDZENIE KOMISJI (WE) NR 957/96 z dnia 30 maja 1996 r. zmieniające rozporządzenie (WE) nr 773/96 ustanawiające specjalne środki wprowadzające odstęp- stwa od rozporządzeń (EWG) nr 3665/87, (EWG) nr 3719/88 i (EWG) nr 1964/82 w sektorze wołowiny i cielęciny KOMISJA WSPÓLNOT EUROPEJSKICH, uwzględniając Traktat ustanawiający Wspólnotę Europejską, uwzględniając rozporządzenie Rady (EWG) nr 805/68 z dnia 27 czerwca 1968 r. w sprawie wspólnej organizacji rynku wołowiny i cielęciny (1), ostatnio zmienione rozporządzeniem Komisji jego art. 13 ust. 12, (WE) nr 894/96 (2), w szczególności a także mając na uwadze, co następuje: rozporządzenie Komisji (WE) nr 773/96 (3) ustanawia specjalne środki regulujące niektóre transakcje wywozowe w świetle działań podjętych przez niektóre państwa trzecie, mających na celu ochronę przed gąbczastą encefalopatią bydła; na mocy art. 5 ust. 1 rozporządzenia (WE) nr 773/96, okres, w ciągu którego produkty mają opuścić obszar celny Wspól- noty został przedłużony z 60 do 120 dni; według art. 5 ust. 2 tego rozporządzenia okres, w ciągu którego produkty mogą być umieszczone w strefie wolnocłowej lub składzie wolno- cłowym, w ramach systemu zawieszeń, wynosi 60 dni; okresy te okazały się za krótkie, aby podmioty gospodarcze mogły znaleźć inne rynki zbytu dla tych produktów; w związku z tym należy je przedłużyć odpowiednio do 150 i 120 dni; środki przewidziane w niniejszym rozporządzeniu są zgodne z opinią Komitetu Zarządzającego ds. Wołowiny i Cielęciny, PRZYJMUJE NINIEJSZE ROZPORZĄDZENIE: Artykuł 1 W rozporządzeniu (WE) nr 773/96 wprowadza się następujące zmiany: 1) w art. 5 ust. 1 okres „120 dni” zastępuje się okresem „150 dni”; 2) w art. 5 ust. 2 okres „60 dni” zastępuje się okresem „120 dni”. Artykuł 2 Niniejsze rozporządzenie wchodzi w życie następnego dnia po jego opublikowaniu w Dzienniku Urzędowym Wspólnot Europej- skich. Niniejsze rozporządzenie stosuje się od dnia 30 maja 1996 r. Niniejsze rozporządzenie wiąże w całości Państwach Członkowskich. i jest bezpośrednio stosowane we wszystkich Sporządzono w Brukseli, dnia 30 maja 1996 r. W imieniu Komisji Franz FISCHLER Członek Komisji (1) Dz. U. L 148 z 28. 6. 1968, str. 24. (2) Dz. U. L 125 z 23. 5. 1996, str. 1. (3) Dz. U. L 104 z 27. 4. 1996, str. 19


title: Ändrat förslag till rådets rekommendation om jämn fördelning mellan kvinnor och män bland beslutsfattare

eurovoc_concepts:
decision-making
equal treatment
gender equality
public awareness campaign

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 30. 05. 1996 KOM(96) 252 slutlig 95/0308 (CNS) Ändrat förslag till RÅDETS REKOMMENDATION om jämn fördelning mellan kvinnor och män bland beslutsfattare. (framlagt av kommissionen i enlighet med artikel 189a. 2 i Romfördraget) FÖRKLARANDE REDOGÖRELSE 1. 2. 3. Det ursprungliga förslaget till rådets rekommendation antogs av kommissionen den 29 (KOM(95) 593 slutl. ). Dess målsättning är att uppmuntra november 1995 medlemsstaterna att undersöka frågan om jämn fördelning mellan kvinnor och män på alla områden av beslutsfattande (ekonomi, politik, sociala och kulturella frågor) och anta en samlad och integrerad strategi för att uppnå en jämn fördelning. Ekonomiska och sociala kommitténs tillstyrkte detta ursprungliga förslag (24 april 1996). Vid Europaparlamentets plenum den 24 maj beslutades 36 ändringar, varav kommissionen helt accepterade 8 ändringsförslag och delar av ett förslag (2, 8, 10, 14, 19,-25, 26, 31, 35). De ändringar som godtagits utvidgar och förstärker det ursprungliga förslaget i följande avseenden: vikten av att kombinera yrkes- och familjelivet, det nära sambandet mellan beslutsfattandet och kvinnors deltagande på arbetsmarknaden samt behovet av att förankra dessa målsättningar i hela samhället, behovet av kampanjer riktade till allmänheten, övervakning och utvärdering av målsättningarna, främjandet av kvinnors entreprenörsanda. 4. De ändringar som inte godtagits kan delas upp i följande tre grupper: föreslagna ändringar av ordalydelsen som inte tycks tillföra texten något meningsfullt (1, 3, 4, 6, 7, 11, 12, 15, 16, 17, 18, 20, 21, 22, 23, 24, 27, 30, 32). ändringar som omfattar helt nya koncept som ännu inte har utvecklats tillräckligt av antingen kommissionen eller medlemsstaterna (5, 9, 13, 28, 29, 33). ändringar som faller inom områden där kommissionen har initiativrätt (36) eller ändringar som föreslår att kommissionen skall vidta åtgärder som faller utanför dess nuvarande behörigheter (34). Det ändrade förslaget tar hänsyn till de ändringsförslag som godtagits av kommissionen. KOM (95) 593 slutlig FÖRSLAG TILL ANDRÅT FORSLAG TILL RÅDETS REKOMMENDATION OM EN BALANSERAD FÖRDELNING MELLAN K V I N N OR BESLUTSPROCESSEN O CH M ÄN I RÅDETS REKOMMENDATION OM EN BALANSERAD FÖRDELNING MELLAN K V I N N OR O CH M ÄN BESLUTSPROCESSEN I EUROPEISKA UNIONENS RÅD U T F Ä R D AR REKOMMENDATION D E N NA beaktande med om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 235 i detta, av Fördraget med beaktande av kommissionens förslag, med beaktande av Europaparlamentets yttrande, med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande, med beaktande av Regionkommitténs yttrande, och med beaktande av följande: Rådet har antagit en rad rättsliga instrument och gjort ett visst antal politiska åtaganden rörande lika möjligheter för kvinnor och män. lika behandling av och Stats- och regeringscheferna framhöll när de var församlade i Europeiska rådet i Essen och i Cannes, att lika möjligheter för kvinnor och män och kampen mot arbetslösheten är prioriterade uppgifter för Europeiska unionen och dess medlemsstater. till beslutsprocessen tillträde Kvinnors uppmärksammades rådets i särskilt rekommendation av den 13 december 1984 om främjande av positiva åtgärder till förmån för kvinnor, i rådets resolution av den 24 juli 1986 om främjande av lika möjligheter i rådets för kvinnor och resolution av den 21 maj 1991 om det tredje handlingsprogrammet på medellång sikt för lika möjligheter för kvinnor och män (1991-1995). en att att "främja beslutsprocessen Rådet uppmanade i sin resolution av den 27 mars 1995 om en balanserad fördelning mellan kvinnor och män i beslutsprocessen en medlemsstaterna balanserad fördelning av kvinnor och män i av blir h u v u d m å l s ä t t n i n g a r na i n om medlemsstaternas jämställdhetspolitik och i att sina regeringsprogram". Rådet uppmanade dessutom kommissionen "att upprätta ett förslag till rekommendation att framlägga inför rådet, som syftar till att främja en balanserad fördelning av kvinnor och män i beslutsprocessen". införa denna målsättning s ig Europaparlamentet begärde i sin resolution av den 11 februari 1994 "om kvinnor i beslutsfattande organ" att kommissionen "åtar att jämställdhetspolitik till att eliminera de enskilda hinder som ligger i vägen till beslutsfattande poster" och fastställer "åtgärder som gör att kvinnor i högre grad kan delta i beslutsprocesserna". g e n o m f ö ra som kvinnors tillträde syftar för en kommissionen införde Europeiska främjandet av en balanserad fördelning av kvinnor och män i beslutsprocessen som ett av de sex huvudmålen i gemenskapens fjärde handlingsprogram på medellång sikt för lika möjligheter för kvinnor och män (1996-2000), som har framlagts inför rådet för beslut. fjärde Den världskvinnokonferensens deklaration och handlingsplattform betonade säkerställa en starkt behovet av att ansvar, fördelning balanserad av och befogenheter rättigheter och medlemsstaterna att genomföra handlingsplattformen. åtagit har sig Att kvinnor är underrepresenterade i de beslutsfattande organen beror till stor del på att kvinnor sent kommit i åtnjutande av medborgerliga och civila rättigheter samt på de hinder som ligger i vägen för deras ekonomiska oberoende. Att kvinnor är underrepresenterade i de beslutsfattande organen beror till stor del på att kvinnor sent kommit i åtnjutande av medborgerliga och civila rättigheter samt på de hinder som ligger i vägen för deras ekonomiska oberoende, och på att det är svårt att förena karriär och familjeliv. är f o r t f a r a n de K v i n n o r na underrepresenterade i dessa organ, oavsett om det är offentliga eller privata, politiska, administrativa, ekonomiska, sociala eller kulturella organ. Kvinnorna utgör mer än hälften av befolkningen och en balanserad fördelning i nationernas av kvinnor och män representation och är ett demokratiskt krav. förvaltning Att kvinnor är underrepresenterade på beslutsfattande poster innebär en förlust för hela samhället och till att hela befolkningens intressen och behov inte till fullo kan tillgodoses. leder (ny) Målet att utöka kvinnors deltagande i beslutsprocessen kan, med tanke på den olägenhet som den fortsatta segregeringen på arbetsmarknaden innebär för kvinnor och växande atypiska den arbetsförhållanden för kvinnor, inte särskil jas från sysselsättningspolitiken. andelen (ny) Åtgärder som vidtas för att uppnå lika fördelning mellan män och kvinnor i beslutsprocesserna på alla områden måste gå hand i hand med målet att införa ett könsperspektiv som en helhetsstrategi i all gemenskapspolitik. En balanserad fördelning av kvinnor och män i beslutsprocessen kan frambringa olika idéer, värden och beteenden vilket verkar i riktning mot en rättvisare och mer jämställd värld både för kvinnor och män. Medlemsstaterna, arbetsmarknadens parter, politiska partier och organisationer, icke statliga organisationer samt medierna har en avgörande roll att spela när det gäller att skapa ett samhälle där ansvaret på det offentliga och privata området, det ekonomiska och politiska området, och i hemmet, delas lika mellan kvinnor och män sub si di ari tets- enlighet med av kvinnor och män I och proportionalitetsprincipen enligt artikel 3b i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, är målet med denna rekommendation, att främja en balanserad i fördelning beslutsprocessen, en åtgärd som kan göras effektivare genom utbyte av information och metoder gemensam inom referensram för medlemsstaterna. Därför bör riktlinjer presenteras på gemenskapsnivå för att främja en balanserad fördelning av kvinnor och män i beslutsfattande organ. Rekommendationen är begränsad till att gälla det nödvändiga minimum som erfordras för att uppnå detta mål och sträcker sig inte utöver det nödvändiga. en subsidiaritets- enlighet med I och proportionalitetsprincipen enligt artikel 3b i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, är målet med denna rekommendation, att främja en balanserad fördelning av kvinnor och män i be slutsprocessen, en åtgärd som kan göras effektivare genom utbyte av information och metoder gemensam inom referensram för medlemsstaterna. Därför bör på gemenskapsnivå föreslås riktlinjer för att främja en balanserad medverkan av kvinnor och män i beslutsfattande organ med målet att uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män. Rekommendationen är begränsad till att gälla det nödvändiga minimum som erfordras för att uppnå detta och sträcker sig inte utöver det nödvändiga. en inte några andra I fördraget fastställs befogenheter för antagandet av denna rekommendation än de som anges i artikel 235. HÄRIGENOM REKOMMENDERAS MEDLEMSSTATERNA 1. 2. a) b) c) att anta en integrerad helhetstrategi för att främja en balanserad fördelning av kvinnor och män på poster som innebär makt, inflytande och beslutsfattande, och för att uppnå detta, utveckla eller införa lämpliga åtgärder i form av lagar, administrativa bestämmelser eller stimulansåtgärder, att framhäva kvinnors roll och insatser i samhället i skolböcker och skolprogram och i undervisning och utbildning på alla nivåer, samt understryka vikten av delat ansvar mellan kvinnor och män både på det offentliga och det privata området, att anta lämpliga bestämmelser så att bilden av kvinnor och män i medier och reklam varken befäster otillbörliga eller stereotypa uppfattningar om en könsbunden av arbetsuppgifter, fördelning förstärker att utarbeta, uppmuntra och sprida offentliga som gör kampanjer allmänheten medveten om nyttan av och fördelarna för hela samhället med en balanserad fördelning av kvinnor och män i beslutsprocessen, att utarbeta, uppmuntra och sprida offentliga kampanjer riktade till män och kvinnor för att höja medvetenheten om nyttan av och fördelarna för hela samhället med en balanserad fördelning av kvinnor och män i beslutsprocessen, inkluderande bland annat kampanjer i samband med allmänna val. Att säkerställa en vederbörlig värdering av des sa kampanjer för att garantera deras effektivitet. d) 3. a) b) c) om och att göra arbetsmarknadens parter, politiska partier och grupperingar, föreningar icke-statliga samt medierna organisationer en vikten medvetna balanserad fördelning av kvinnor och män i beslutsfattande organ, och att uppmuntra dem att utarbeta som omfattar jämställdhetsplaner åtgärder underlätta k v i n n o rs beslutsprocessen, skall t i l l t r ä de som t i ll av som visar att utveckla och främja framställning och offentliggörande av statistiska uppgifter i vilken omfattning kvinnor respektive män är representerade i beslutsfattande organ i allmänhet, och på det politiska och administrativa området, i offentliga råd och kommittéer, i styrelser på och förvaltningar nationellt, regionalt och lokalt plan, samt i näringslivet och i det sociala och kulturella livet i synnerhet, att stödja, utveckla och uppmuntra kvantitativa kvalitativa och undersökningar av kvinnor och män i beslutsprocessen och särskilt om de rättsliga, sociala och kulturella hinder som ligger i vägen för endera könets tillträde till beslutsprocessen, om idéer och koncept som kan stärka principen om demokratisk samverkan mellan män och kvinnor och om strategier för att uppnå en balanserad fördelning av kvinnor och män i beslutsprocessen, att stödja och uppmuntra initiativ som kan tjäna som exempel på god praxis inom olika områden av beslutsprocessen, och att utveckla program för spridning och utbyte av erfarenheter för att göra sådana åtgärder allmänna, b) fullfölja införa eller att aktiva åtgärder, såsom mentorskap och upprättandet av mål med tidtabeller och effektiv övervakning av dessa mål för att främja kvinnors tillträde till politisk representation med syfte att uppnå en jämlik representation av kvinnor och män på europeisk, nationell, regional och lokal nivå, och även i de rådgivande instanser offentligt som medverkar vid beslutsfattande samt att säkerställa att alla sådana åtgärder övervakas, dokumenteras utvärderas- och Särskild vikt bör läggas vid en av balanserad kommittéer, och arbetsgrupper på nationell nivå och på Europanivå. sammansättning kommissioner 4 b) a(ny) •att undersöka valsystemens differentierande verkan på den politiska representationen av kvinnor i valda organ, och vid behov rikta uppmärksamheten på att anpassa eller reformera dessa system. 4. a) b) c) att sörja för en mer balanserad fördelning av kvinnor och män på alla nivåer inom statsmakterna, i på införa eller fullfölja att aktiva åtgärder, såsom mentorskap och upprättandet av mål för andelen politiska den kvinnor representationen europeisk, nationell, regional och lokal nivå, och även i de rådgivande instanser som medverkar vid offentligt beslutsfattande, för att främja en balanserad fördelning av kvinnor och män; särskild vikt kommer att av en läggas vid av balanserad kommittéer, och arbetsgrupper på nationell nivå och på Europanivå, främjandet sammansättning kommissioner en om för eller utveckla genomföra att jämställdhetsplaner den offentliga sektorn som omfattar balanserad principen fördelning av kvinnor och män i beslutsprocessen och att sörja för att, när rekryteringen sker med hjälp av sammansättningen av de kommittéer som utarbetar proven och av juryn har en så lika fördelning som möjligt av kvinnor och män, u t t a g n i n g s p r o v, d) att uppmuntra den privata sektorn att öka andelen kvinnor på alla beslutsnivåer, genom antagandet av eller inom ramen för jämställdhetsplaner och positiva handlingsplaner, särskilt e) att uppmuntra press, radio och TV att vidta åtgärder för att främja en balanserad fördelning av kvinnor och män i produktionsorgan och i styrande och beslutsfattande organ. H Ä R I G E N OM KOMMISSIONEN U P P M A N AS 4 d) a (ny) att tillhandahålla program och åtgärder som syftar till att gynna kvinnlig företagsverksamhet samt tillträde till de fria yrkena. 1. 2. 3. att intensifiera sitt arbete med att informera, medvetandegöra allmänheten, till forskning och främja pilotprojekt för att uppnå en balanserad fördelning av i beslutsprocessen, och män uppmuntra k v i n n or att i samarbete med medlemsstaterna uppmuntra organisera och systematiskt utbyte av erfarenheter och en utvärdering av den politik som förs för att uppnå en balanserad fördelning av kvinnor och män i beslutsprocessen, av antagandet att förelägga rådet en rapport tre år denna efter rekommendation, om de framsteg som uppnåtts i genomförandet av rekommendationen, på grundval av lämnas av som de uppgifter medlemsstaterna. av rapport att förelägga Europaparlamentet och tre år efter rådet en a n t a g a n d et rekommendation, om de framsteg som uppnåtts i genomförandet av rekommendationen, på grundval av de uppgifter lämnas av som medlemsstaterna. d e n na ISSN 1024-4506 KOM(96) 252 slutlig DOKUMENT sv 04 m EatatognraHii^ ; CB-CÖ-96-264-SV-C Byrån för Europeiska gemenskapernas offKiclia publikationer L-2985 Luxemburg /{o


title: A Bizottság 956/96/EK rendelete (1996. május 30.) az 1601/92/EGK tanácsi rendelet 2., 3., 4. és 5. cikkében előírt egyedi intézkedések hatálya alá tartozó mezőgazdasági termékekre vonatkozóan a Kanári-szigetek várható ellátási mérlegének megállapításáról szóló 2883/94/EK rendelet módosításáról

eurovoc_concepts:
Canary Islands
aid system
supply balance sheet
wine

text: 03/19. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 137 31996R0956 1996. 5. 31. AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA L 130/3 A BIZOTTSÁG 956/96/EK RENDELETE (1996. május 30. ) az 1601/92/EGK tanácsi rendelet 2. , 3. , 4. és 5. cikkében előírt egyedi intézkedések hatálya alá tartozó mezőgazdasági termékekre vonatkozóan a Kanári-szigetek várható ellátási mérlegének megállapításáról szóló 2883/94/EK rendelet módosításáról AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, tekintettel a legutóbb az 1544/95/EK rendelettel (1) módosított, a bor piacának közös szervezéséről szóló, 1987. március 16-i 822/87/EGK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 56. cikke (4) bekezdésére, tekintettel a legutóbb a 2537/95/EK bizottsági rendelettel (3) módosított, egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozóan a Kanári-szigetekre szóló, 1992. június 15-i 1601/92/EGK tanácsi rendeletre (4) és külö- nösen annak 3. cikke (4) bekezdésére és 7. cikke második bekezdésére, vonatkozó egyedi intézkedésekről mivel az 1601/92/EGK rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében említett támogatási összegek megfelelnek a visszatérítések összegének, figyelembe véve a szigetcsoport földrajzi helyze- téből adódó feltételeket; mivel a fent említett rendeletben a visszatérítések tekintetében tett módosítások eredményeként a támogatások összegét ki kell igazítani; mivel az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Borpiaci Irányítóbizottság véleményével, ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 1. cikk mivel a borágazatban az export-visszatérítések rögzítéséről, valamint a 2137/93/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 1995. december 5-i 2805/95/EK bizottsági rendelet (5) módosítja az export-visszatérítések rögzítésének módját a bor- ágazatban azáltal, hogy ezeket az alkoholtartalomtól függet- lenül, hektoliterenként határozza meg; A 2883/94/EK bizottsági rendelet (6) XII. mellékletének B. része helyébe ennek a rendeletnek a melléklete lép. 2. cikk Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihir- detését követő harmadik napon lép hatályba. Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, 1996. május 30-án. a Bizottság részéről Franz FISCHLER a Bizottság tagja (1) HL L 148. , 1995. 6. 30. , 31. o. (2) HL L 84. , 1987. 3. 27. , 1. o. (3) HL L 260. , 1995. 10. 31. , 10. o. (4) HL L 173. , 1992. 6. 27. , 13. o. (5) HL L 291. , 1995. 12. 6. , 10. o. (6) HL L 304. , 1994. 11. 29. , 18. o. 138 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/19. kötet MELLÉKLET „XII. MELLÉKLET B. RÉSZ Megítélt támogatási összegek Termékkód (1) 2204 21 79 120 2204 21 79 220 2204 21 79 180 2204 21 79 280 2204 21 79 910 2204 21 80 180 2204 21 80 280 2204 21 83 120 2204 21 83 180 2204 21 84 180 2204 29 62 120 2204 29 62 220 2204 29 62 180 2204 29 62 280 2204 29 62 910 2204 29 64 120 2204 29 64 220 2204 29 64 180 2204 29 64 280 2204 29 64 910 2204 29 65 120 2204 29 65 220 2204 29 65 180 2204 29 65 280 2204 29 65 910 2204 29 71 180 2204 29 71 280 2204 29 72 180 2204 29 72 280 2204 29 75 180 2204 29 75 280 2204 29 83 120 2204 29 83 180 2204 29 84 180 (ECU/hl) A Közösségből származó termékekre alkalmazandó támogatási összeg 4,782 4,782 19,854 23,244 4,782 19,854 23,244 4,782 27,118 27,118 4,782 4,782 19,854 23,244 4,782 4,782 4,782 19,854 23,244 4,782 4,782 4,782 19,854 23,244 4,782 19,854 23,244 19,854 23,244 19,854 23,244 4,782 27,118 27,118 (1) A termékkódokat a legutóbb a 823/96/EK rendelettel (HL L 111. , 1996. 5. 4. , 9. o. ) módosított 3846/87/EGK bizottsági rendelet (HL L 366. , 1987. 12. 24. , 1. o. ) határozta meg. ”


eurovoc_concepts:
German Democratic Republic
food processing
hops
quality label
unification of Germany

text: COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ' EUROPEE Bruxelles, 30. 05. 1996 COM(96) 238 def. Proposta di REGOLAMENTO (CE) DEL CONSIGLIO che modifica il regolamento (CEE) n. 1784/77 relativo alla certificazione del luppolo (presentata dalla Commissione) RELAZIONE Si propone al Consiglio di adottare la proposta di regolamento acclusa, che modifica il regolamento (CEE) n. 1784/77 relativo alla certificazione del luppolo. Dato che nell'ex Repubblica democratica tedesca la certificazione del luppolo, per motivi tecnici, è effettuata dopo la trasformazione del luppolo in granulati, il che non è conforme alla normativa comunitaria, e poiché la realizzazione di nuovi invstimenti richiede un periodo più lungo di quanto inizialmente previsto, si propone di prorogare fino al 31 dicembre 1996 la validità delle misure transitorie nel settore del luppolo, istituite dopo l'unificazione della Germania. La presente proposta di regolamento non comporta alcuna spesa diretta per il bilancio della Comunità. La presente proposta di regolamento non comporta alcuna spesa diretta per il bilancio della Comunità. La presente proposta di regolamento non ha alcuna incidenza per le piccole e medie imprese. Proposta di REGOLAMENTO (CE) N. DEL CONSIGLIO che modifica il regolamento (CEE) n. 1784/77 relativo alla certificazione del luppolo IL CONSIGLIO DELL'UNIONE EUROPEA, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CEE) n. 1696/71 del Consiglio, del 26 luglio 1971, relativo all'organizzazione comune dei mercati nel settore del luppolo1, in particolare l'articolo 2, paragrafo 4, visto la proposta della Commissione, considerando che il regolamento (CEE) n. 1784/77 del Consiglio precisa la fase in cui deve 2 aver luogo la certificazione e prevede le condizioni alle quali i prodotti a base di luppolo possono essere sottoposti ad una trasformazione complementare; considerando che nell'ex Repubblica democratica tedesca il luppolo viene tradizionalmente sottoposto, dopo raccolto, ad un trattamento diverso dagli altri Stati membri della Comunità, nel senso che in varie aziende produttrici di luppolo la pulitura e la prima essiccazione dei coni avvengono contemporaneamente alla macinatura e alla pressatura in granuli, in quanto le attrezzature ivi esistenti non permettono di separare queste due fasi; che tuttavia questa procedura non è conforme alla normativa comunitaria secondo cui la certificazione deve aver luogo prima di qualsiasi trasformazione; che per permettere ai produttori di scaglionare in un periodo adeguato i nuovi investimenti necessari è opportuno concedere loro un periodo transitorio più lungo di quello previsto dal regolamento (CEE) n. 2239/91 della Commissione, del 26 luglio 1991, concernente misure transitorie applicabili nel settore del luppolo a seguito GU n. L 175 del 4. 8. 1971, pag. 1. Regolamento modificato da ultimo dal regolamento (CEE) n. 3124/92 (GU n. L 313 del 30. 10. 1992, pag. 1). GU n. L 200 del 8. 8. 1977, pag. 1. Regolamento modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1987/93 (GU n. L 182 del 24. 7. 1993, pag. 1). dell'unificazione tedesca (scaduto il 31 dicembre 1992); che al 31 dicembre 1995 certe aziende non avevano ancora potuto regolarizzare la loro situazione; che, di conseguenza appare opportuno prorogare di un anno la suddetta deroga, nonché modificare l'elenco delle aziende interessate, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Il regolamento (CEE) n. 1784/77 è modificato come segue: 1. All'articolo 1, paragrafo 3, secondo comma, la data del 31 dicembre 1995 è sostituita dal 31 dicembre 1996. 2. L'allegato del presente regolamento sostituisce l'allegato del regolamento (CEE) n. 1784/77. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il settimo giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunità europee. Esso si applica a partire dal 1° gennaio 1996. Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Per il Consiglio GU n. L 204 del 27. 07. 1991, pag. 14 A L L E G A TO "ALLEGATO Aziende in cui la certificazione del luppolo può aver luogo dopo la trasformazione in granulati LAND SASSONIA-ANHALT: Eichenbarleben (ex Irrleben) Osterweddingen Blumenberg (ex Langenweddingen) LAND TURINGIA: Kutzleben (ex Bad Tennstedt) Heringen Kindelbriick Vogelsberg (ex GroBbrembach) GroBenehrich Hohenebra". 4- SCHEDA FINANZIARIA LINEA DI BILANCIO: 181 STANZIAMENTI: 18 Mio ECU DEFINIZIONE DEL PROVVEDIMENTO: Proposta di regolamento del Consiglio che modifica il regolamento (CEE) n. 1784/77 relativo alla certificazione del luppolo. BASE GIURIDICA: Regolamento (CEE) n. 1696/71 del Consiglio. OBIETTIVO DEL PROVVEDIMENTO: Modifica della data prevista all'articolo 1, paragrafo 3 del regolamento (CEE) n. 1784/77 e dell'allegato. PERIODO DI 12 MESI (mio ECU) ESERCIZIO IN CORSO (96) (mio ECU) ESERCIZIO SUCCESSIVO (97) (mio ECU) INCIDENZE FINANZIARIE: SPESE A CARICO - DEL BILANCIO DELLE CE (RESTITUZIONI/INTERVENTI) - DEI BILANCI NAZIONALI - ALTRI SETTORI ENTRATE - RISORSE PROPRIE DELLE CE ( PRELIEVI/DAZI DOGANALI) - SUL PIANO NAZIONALE 3. 4. 5. 0. 5. 1. 5. 0. 1. 5. 1. 1. 5. 2. PREVISIONI DI SPESA PREVISIONI DI ENTRATA METODO DI CALCOLO: 1998 1999 2000 2001 6. 0. 6. 1. 6. 2. 6. 3. FINANZIAMENTO POSSIBILE A MEZZO STANZIAMENTI ISCRITTI NEL CAPITOLO CORRISPONDENTE DEL BILANCIO IN CORSO DI ESECUZIONE FINANZIAMENTO POSSIBILE PER STORNO DI FONDI DA CAPITOLO A CAPITOLO DEL BILANCIO IN CORSO DI ESECUZIONE NECESSITA DI UN BILANCIO SUPPLEMENTARE STANZIAMENTI DA ISCRIVERE NEI BILANCI SUCCESSIVI OSSERVAZIONI: 57 ISSN 0254-1505 COM(96) 238 def. DOCUMENTI IT 03 N. di catalogo : CB-CO-96-262-H-C ISBN 92-78-05171-3 Ufficio delle pubblicazioni ufficiali delle Comunità europee L-2985 Lussemburgo