title: Komission kertomus neuvostolle humalan tuotanto- ja markkinatilanteesta (vuoden 1995 sato) - Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) tuen määrän vahvistamisesta humala-alan tuottajille satovuodeksi 1995

eurovoc_concepts:
hops
marketing
production aid
supply and demand

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 28. 05. 1996 KOM(96) 226 lopull. 96/0141 (CNS) KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE humalan tuotanto- ja markkinatilanteesta (vuoden 1995 sato) Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) tuen määrän vahvistamisesta humala-alan tuottajille satovuodeksi 1995 (komission esittämä) KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE humalan tuotanto- ja markkinatilanteesta (vuoden 1995 sato) SISÄLLYSLUETTELO OTSIKOT Johdanto Vuoden 1995 sato 2. 1 Yleismaailmallinen tilanne 2. 1. 1 Tuotanto 2. 1. 2 Markkinoiden kehitys 2. 2 Yhteisön tilanne 2. 2. 1 Tuotantorakenne 2. 2. 2 Tuotanto 2. 2. 3 Myynti ja hinnanmuodostus 2. 2. 4 Tulot 2. 2. 5 Tuotantokustannukset Humala-alan yhteinen markkinajärjestely 3. 1 Humalan markkinapolitiikan pääominaisuudet 3. 2 Uusiin lajikkeisiin siirtymisen edistäminen Päätelmät 4 4 4 4 5 6 6 6 7 8 9 10 10 10 12 Taulukko 4 (Yhteisön humalan ja humalatuottelden ulkomaankauppa tiettyjen maiden kanssa) ei vielä ole saatavilla. JOHDANTO Asetuksen (ETY) n:o 1696/71 11 artiklan mukaisesti komissio on velvollinen tuotanto- ja markkinatilannetta esittämään neuvostolle vuosittain humalan koskevan kertomuksen, jossa tuodaan esille tietoja tuotannon, hintojen ja tarpeiden kehityksestä. Tässä vuosittaisessa kertomuksessa, joka on järjestyksessä 25. komission esittämä, kuvaillaan satovuoden 1995 päätapahtumat; kertomuksessa keskitytään niihin seikkoihin, jotka mahdollistavat viljelijöille maksettavan tuen määrän laskemisen satokaudeksi 1995. Tänäkin vuonna komissio ehdottaa tuen myöntämistä humalantuottajien tulojen täydentämiseksi. VUODEN 1995 SATO 2. 1 Yleismaailmallinen tilanne 2. L1 Tuotanto Humalan viljelyala koko maailmassa on noin 86 133 ha, josta lähes 68 585 ha on humalanviljelyn kansainvälisen komitean IHGCn (International Hop Growers Convention) tuottajajäsenvaltioiden viljelyksessä (ks. taulukko 1). Merkittävää tuotantoa on myös Kiinassa ja entisessä NL:ssa, joista ei ole käytettävissä tarkkoja lukuja vaan ainoastaan karkeita arvioita. ja yhteisön jäsenten IHGCn ja ETY:n osalta humalan viljelyalat ovat pienentyneet keskimäärin noin 0,7 %. Pienentyminen on voimakkainta Australiassa (- 6,9 %), Slovakian tasavallassa (- 8,33 %) ja Irlannissa (- 40,69 %); Ukrainan osalta pienentymiseksi arvioidaan 6,8 %. Niistä harvoista maista, joissa viljelyala on kasvanut, voidaan mainita varsinkin Portugali (+ 21,40 %). Koko maailmassa viljelyala on pienentynyt noin 0,30 %. Sato koko maailmassa oli vuonna 1995 2 562 412 cwt, joka on selvästi suurempi (144 885 cwt eli 5,99 %) kuin vuoden 1994 sato. Tuotannon laatu on parempi eli alfahappopitoisuus oli 6,7 % ja alfahappotuotanto 8 584 tonnia. Vuoden 1995 sato ei yllä vuoden 1993 ennätyksiin, mutta on kuitenkin selvästi parempi - tuotoksen osalta - kuin viiden viime vuoden keskiarvo. Yleismaailmallisella tasolla humalan tuotanto ylittää panimoiden tarpeet. Tästä syystä IHGC:n jäsenmaat ovat ehdottaneet, että lopetettaisiin viljely 5 000 - 10 000 ha:lla, mitä toistaiseksi ei ole toteutettu. Vaikka oluentuotanto on vuodesta 1990 alkaen jatkuvasti vähentynyt Euroopassa, tilanne ei ole sama muissa maanosissa eikä erityisesti Aasiassa, varsinkin Kiinassa, joka on nykyisin maailman toiseksi suurin oluentuottajamaa Yhdysvaltojen jälkeen. tonnia tuotetun juomaan alfahappoa, tyydyttämiseksi tarvittavan määrän periaatteessa (329 Koko maailmassa on oluentuotannon vuonna 1996 arvioitu olevan 1 270 miljoonaa hehtolitraa. Koska tähän määrään tarvitaan tavanomaisesti lisätään humalaa jos 8 255 ylittää 5,9 g/a/hl, humalan määrä tarpeiden tonnin ylijäämä). On huomattava, että jos juomaan lisätään alfahappoa tarvitaan panimoiden käyttöön noin 6,5 g/hl. 5,9 g/hl ja Ero aikana varastoinnin lisätä, että alfaa myös tapahtuvasta hävikistä. Tähän voidaan johtuu kehittymässä tarvitaan vähemmän kuin olevasta suuntauksesta valmistaa vähemmän karvaita oluita sekä kehityksestä. Vaikuttaa kuitenkin jatkuvasta siltä, jotka riittäisivät takaamaan niille usean kuukauden tuotannon. johtuu humalan että panimoilla teknologisesta ennen, mikä jalostuksen varastoja, olutta, vielä on 2. 1. 2 Markkinoiden kehitys Saksalaisen humalan hinnat ovat nousseet verrattuna edelliseen satoon, ja koko vuoden 1995 sato on myyty. Amerikan keskimääräiset hinnat peittävät tuotantokustannukset, vaikka ovatkin pienentyneet. Tuotos oli selvästi parempi kuin Euroopassa (2,05 tonnia/ha verrattuna 1,43 tonniin/ha) ja alfahappopitoisuus selvästi korkeampi (9,37 % verrattuna 5,76 %) (ks. taulukko 1), ja 95 % Amerikan tuotannosta onkin myyty sopimuskaupalla. Ennakkosopimusten tekeminen - vaikka se onkin tällä hetkellä taantumassa määrän osalta - on osoittautunut kaikesta huolimatta edulliseksi järjestelmäksi, vaikkei toimia parhaalla mahdollisella tavalla (ks. taulukot 2 ja 5). se kriisiaikana voikaan Tiettyjä IHGC:n jäseniä huolestuttaa erityisesti aromaattisten lajikkeiden hinnanmuodostusjärjestelmä, joka perustuu alfakiloihin ennemmin kuin itse aromiin. 2. 2 Yhteisön tilanne 2. 2. 1 Tuotantorakenne Humalanviljelyn rakennemuutokset ovat seuranneet toinen toistaan samalla tavalla kuin koko maatalousalalla. Tällä hetkellä 5 043 tilaa tuottaa liitteen taulukko A). Niiden määrä on siis humalaa yhteisössä (ks. vähentynyt 4,80 % verrattuna vuoteen 1994, kun taas humalaviljelmien keskimääräinen viljelyala on vastaavasti noussut 5,2 ha:sta 5,5 ha:iin viljelmää kohden. Yli 300 viljelmää on lopettanut humalantuotannon lisäksi liittymisensä Saksassa. humalantuottajajäsenvaltiöiden joukkoon. Itävalta jälkeen tullut on 2. 2. 2 Tuotanto Humalan viljelyala yhteisössä vuonna 1995 oli 27 499 ha, eli 149 ha (0,54 %) vähemmän kuin vuonna 1994 (ks. liitteen taulukko N:o 1), ja suurin osa tästä tuotannosta on tuotettu Saksassa (21 885 ha eli 80 %). Saksa ilmoittaa kuitenkin viljelyalansa pienentyneen 45 halla verrattuna vuoteen 1994 eli 0,21 %. Tällä hetkellä aromaattiset lajikkeet edustavat 57,99 %:a humalan viljelyalasta, ja näistä eniten viljelty on edelleen Hersbrucker (31,18 % aromaattisen humalan viljelyalasta huolimatta siitä, että viljelyala on vähentynyt 527 ha Saksassa verrattuna vuoteen 1994). Aromaattisista lajikkeista, joiden viljelyala on kasvanut, voidaan mainita Hallertauer Tradition (+257 ha), Perle (+117 ha) ja Spalter Select (+ 115 ha). Karvaiden lajikkeiden osuus on 41,37 % ja muiden lajikkeiden 0,63 %. Karvaiden lajikkeiden osuus viljelyaloista vuonna 1995 vähentyi hieman aromaattisten lajikkeiden hyväksi. Karvaista lajikkeista eniten viljelty on edelleen Northern Brewer (4 280 ha, mikä on 638 ha vähemmän kuin vuonna 1994), seuraavaksi tulee Hallertauer Magnum (1 874 ha) ja Target (1 541 ha) ja sen jälkeen Brewer's Gold (1 160 ha). Kahden viimeksi lajikkeen viljelyalat ovat myös pienentyneet: toisen 141 haja mainitun toisen 182 ha. On selvää, että yleinen suuntaus karvaiden lajikkeiden osalta on kohti super-alfa -lajikkeiden viljelyn lisäämistä. Nämä lajikkeet markkinoilla halutumpia, kuten esimerkiksi lajikkeet Hallertauer Magnum ja Nugget. Nugget-lajikkeen viljelyala on noussut 38,8 % verrattuna vuoden 1994 satoon ja Magnum-lajikkeen noin 40,7 %. Määrällisesti vuoden 1995 sato oli huomattavasti suurempi kuin vuoden 1994 sato (13,41 %). Keskituotos 840 085 cwt:llä hehtaaria kohden oli 1,43 t/ha tai 31 cwt. Tuotannon laatu oli keskinkertainen, ja alfahappopitoisuus oli keskimäärin 5,76 % koko yhteisön alueella kaikilla kolmella lajikeryhmällä, mikä vastaa 2 419 tonnia alfahappoa - 82 kg hehtaarilta - oluentuotantoon vuonna 1996. 2. 2. 3 Myynti ja hinnanmuodostus Koko maailman tasolla humalan keskihinta sopimusmyynnin osalta oli 197 ecua/cwt, eli 2,60 ecua/cwt enemmän kuin satovuonna 1994. Erot jäsenvaltioiden hinnoissa ulottuivat 132 ecua/cwt: sta Portugalissa 287 ecua/cwt:iin Irlannissa, ja nämä kaksi maata myivät koko tuotantonsa sopimuskaupalla (ks. taulukko 6). Vapailla markkinoilla myydyn humalan keskimääräinen hinta oli alhaisempi kuin edellisenä markkinointivuonna. Hinta oli 140 ecua/cwt, kun se vuonna 1994 oli 149 ecua/cwt, ja näissäkin hinnoissa oli merkittäviä eroja jäsenvaltioiden kesken: 116 ecua/cwt:sta Espanjassa 201 ecua/cwt:iin Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Vuoden 1995 sadosta myytiin sopimuskaupalla 82 % (ks. liitteen taulukko n:o 5). Belgia asettuu 36 %:lla selvästi tämän keskiarvon alle. Spalter Korkeimmat keskihinnat havaittiin aromaattisilla lajikkeilla, olipa kyse sitten sopimuskaupasta (210 ecua/cwt) tai käteiskaupasta (157 ecua/cwt), ja kaikkein korkeimmat hinnat saavutettiin lajikkeilla Challenger, Goldings, ja Tettnanger. Joillekin Yhdistyneessä Hallertauer, kuningaskunnassa viljellyille ilmoitetaan myös ryhmän lajikkeille keskiarvoa korkeampia hintoja. Kyseessä on lajikkeet Fuggles, Progress ja WVG, sekä Strisselspalt-lajike Ranskassa, missä keskimääräiset Lajike, jonka hinnat olivat sopimushinnat olivat 222 ecua/cwt. alhaisimmat, on varmasti Hersbrucker-lajike, joka kattaa noin 31 % aromaattisten (sopimushinta 187 ecua/cwt, käteishinta 80 ecua/cwt). lajikkeiden viljelyalasta lajikkeiden Karvaiden oli keskimääräinen 179 ecua/cwt ja käteiskauppahinta 125 ecua/cwt. Ryhmän korkeimmat hinnat saavuttivat lajikkeet Hallertauer Magnum ja Northdown. sopimuskauppahinta Muiden lajikkeiden sopimus- ja käteiskauppahinnat asettuvat yhteisön keskiarvon yläpuolelle. Tämä johtuu melko korkeista hinnoista, joita maksettiin koelajikkeista Itävallassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa sekä Zenith-lajikkeesta maksetusta melko korkeasta käteiskauppahinnasta Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Kahdeksasta humalantuottajajäsenvaltiosta neljän hinnat asettuvat yhteisön keskiarvon alapuolelle (kaikki lajikkeet yhdessä). Kyseessä ovat Belgia, Saksa, Espanja ja Portugali, ja näistä kahdesta viimeksi mainitusta maasta ja alhainen Espanjassa käteiskauppahinta sopimuskauppahinta Portugalissa (132 ecua/cwt). ecua/cwt) (116 oli Yhteisössä vuonna 1995 tuotetuista 840 085 cwt:sta jäi virallisten tietojen mukaan myymättä vain 4 420 cwt (0,53 %). Irlanti, Itävalta ja Portugali myivät koko tuotantonsa sopimuskaupalla, ja Irlannin keskihinta oli 287 ecua/cwt, Itävallan 274 ecua/cwt ja Portugalin 132 ecua/cwt (ks. taulukko 5). Seuraavana oli Ranska, joka myi tuotannostaan 94 % sopimuskaupalla keskihintaan 217 ecua/cwt. Tuottajat odottivat parempia hintoja vapailla markkinoilla myytäessä. Yhdistyneessä kuningaskunnassa on havaittu rakenteellinen vaje "English Ale" -tyyppisten oluiden valmistuksessa joidenkin lajikkeiden osalta. Tästä syystä tehtiin ylimääräisiä kylvöjä Goldings- ja Fuggles- lajikkeilla. Jo satovuodesta 1993 alkaen on alhaisimmat hinnat todettu amerikkalaisten aikaisemmin arvostamalla aromaattisella Hersbrucker-lajikkeella, joka nyt on menettämässä suosiotaan, koska amerikkalainen ostopolitiikka on alkanut suosia muita lajikkeita kuten Spalter Select ja Hallertauer Tradition. Kun Hersbrucker-lajikkeesta maksettiin vain 152 DEM/cwt eli noin 80 ecua/cwt vapailla markkinoilla, kahdesta uudesta aromaattisesta lajikkeesta saatiin noin 374-388 DEM/cwt eli 167-172 ecua/cwt, mikä on edelleen korkeampi kuin yhteisön aromaattisen humalan keskihinta. Ennakkosopimuksia tehdään tuleville vuosille erittäin epäröivästi, ja sopimusajat ovat lyhempiä, määrät vähäisempiä ja hinnat alhaisempia kuin aikaisempina vuosina, sillä panimoissa tiedetään, että humalaa saa aina vapailta markkinoilta. Ratkaisu korkeampien hintojen saavuttamiseksi olisi vähentää humalan viljelyaloja maailmassa, niin kuin amerikkalaiset ovat esittäneet, sillä humalamarkkinoista on tullut alfa-tuotteiden markkinat. -lajikkeiden viljelyaloja, ja mieluiten super-alfa 2. 2. 4 Tulot Vuonna 1995 tulot kasvoivat voimakkaasti vuoden 1994 tuloihin verrattuna, ja keskitulot hehtaaria kohden täystuotannossa olevilla humalaviljelmillä olivat 6 037 ecua/ha, kun satovuonna 1994 ne olivat 5 255 ecua/ha (+ 14,88 %). Yhteisön tasolla korkeimmat tulot kirjattiin aromaattisten lajikkeiden ryhmässä (6 271 ecua/ha täystuotannossa eli 10,39 % kasvua verrattuna edelliseen vuoteen). Belgia, Ranska, Itävalta ja Yhdistynyt kuningaskunta ilmoittivat kuitenkin tulojen vähentyneen näiden lajikkeiden osalta. ecua/ha (tulot 7 272 täystuotannossa) Aromaattisista lajikkeista kannattavimmat ovat Ranskassa Strisselspalt- lajike ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa lajikkeet Challenger (7 223 ecua/ha täystuotannossa), Goldings (7 614 ecua/ha täystuotannossa) ja WVG (7 215 ecua/ha tulot antaneet täystuotannossa). Yhteisön keskiarvoa alhaisemmat aromaattiset lajikkeet Yhdistyneessä kuningaskunnassa ovat Bramling Cross ja Fuggles Espanjaa tulojen kasvu oli voimakkainta Saksassa (17,24 %), jossa kaikkien viljeltyjen aromaattisten lajikkeiden antamat tulot kasvoivat. lukuun ottamatta Tulot kasvoivat myös karvaiden lajikkeiden ryhmässä (+ 21,85 %), ja ne olivat 5 716 ecua/ha täystuotannossa. Kaikki tuottajamaat paitsi Espanja ja Ranska ilmoittivat tulojen kasvaneen, joissakin maissa kuten Saksassa (+34,68 %), Irlannissa (+17,82 %) ja Portugalissa (+83,26 %) huomattavastikin. Tämä nousu johtuu Saksan osalta tulojen voimakkaasta -lajikkeen kasvusta 4 211 hehtaarilla viljeltävän Northern Brewer (+ 72,80 %) sekä 1 316 hehtaarilla viljeltävän Brewer's Gold -lajikkeen (+ 11,69%) osalta. Yhteensä tämän lajikeryhmän osalta sopimushinnat kasvoivat Saksassa 8,44 %. Yhdistyneen kuningaskunnan osalta kasvu johtuu siitä, että Target-lajikkeen (jota viljellään noin 1 242 halla) sopimushinnat nousivat aikaisempaan vuoteen verrattuna, sekä korkeasta tuotoksesta. Sama tapahtui myös Belgian sopimushinnoille, erityisesti koska tuotokset olivat selvästi suuremmat kuin vuonna 1994. Portugalissa tulojen nousu johtui siitä, että osa viljely hehtaareista, joilla on siirrytty uusiin lajikkeisiin, on nyt saavuttanut täystuotannon vaiheen. Muilla lajikkeilla, joita viljellään pääasiassa Saksassa (95 ha), hyvin vähän Belgiassa (2 ha), vähän Yhdistyneessä kuningaskunnassa (68 ha) ja Itävallassa (9 ha), keskitulot kasvoivat 19,05 %. Koska näiden lajikkeiden viljelyalat ovat pieniä, niillä on mitätön vaikutus tuottajien tulojen keskiarvoon kokonaisuudessaan. 2. 2. 5 Tuotantokustannukset Humalan tuotantokustannukset ovat 9 136 ecua hehtaarilta eli ne ovat hyvin lähellä edellisen markkinointivuoden kustannuksia (+ 0,08 %). Belgian tuotantokustannukset ovat korkeimmat (12 182 ecua/ha), kun taas (5 667 ecua/ha). Espanjan Vaihtelut jäsenvaltioissa verrattuna aikaisempaan satovuoteen eivät ole olleet suurempia kuin 8,27 %, olivat ne sitten sen yli tai alle (liitteen taulukko D). tuotantokustannukset ovat alhaisimmat HUMALA-ALAN YHTEINEN MARKKINAJÄRJESTELY 3. 1 Humalan markkinapolitiikan pääominaisuudet Humala-alan yhteinen markkinajärjestely on perustettu vuonna 1971 asetuksella (ETY) n:o 1696/71 ja sen tavoitteena on parantaa tuotteiden laatua ja suojata tuottajien elintaso. Koska on tarkoituksella luovuttu ulkopuolisen järjestelmän sekä interventiojärjestelmän perustamisesta, yhteisön humala-ala on erittäin altis kilpailulle maailmanmarkkinoilla. erityisasetuksissa, Perusasetuksen pääseikat, joita on sittemmin tarkennettu neuvoston tai pitäminen ovat komission varmentamismenettelyn ennakkosopimusjärjestelmän mukaisesti, tuottajaryhmien tunnustaminen ja kannustaminen sekä kolmansien maiden Asetuksessa otetaan huomioon myös kanssa käytävä kauppa. tukijärjestelmä yhteisössä tuotetulle humalalle. humalan kaupan ja Yhteisön rahallinen tuki koostuu pääasiassa kahdesta toimenpiteestä. Toinen niistä on hehtaarikohtainen tukijärjestelmä niille tuottajille, joiden tulot ovat riittämättömät; tätä tukea anotaan säännöllisin väliajoin (satovuoden 1994 aikana hehtaari kohtaisesti myönnetty tuki oli 495 ecua/ha aromaattisille lajikkeille, 532 ecua/ha karvaille lajikkeille ja 368 ecua/ha muille lajikkeille ja koelajikkeille). Toinen on asetuksen (ETY) n:o 2997/87 nojalla myönnettävä erityistuki, jolla kannustetaan tuottajia viljelemään markkinoiden tarpeita paremmin vastaavia lajikkeita (ks. myös 3. 2 kohta). Yhteisö auttaa lisäksi osaltaan edistämään uusia käynnistysvaiheessa olevien tuottajien ryhmiä siinä määrin kuin valtioiden takaamia luottoja on saatavissa tähän tarkoitukseen. Tällä toimenpiteellä on nyt kuitenkin vain vähän merkitystä, sillä melkein kaikki yhteisön humalantuottajat kuuluvat tunnustettuihin tuottajaryhmiin. Tämä ei luonnollisestikaan sulje pois mahdollisuutta ja järjestäytymisen seurauksena. uudelleenjärjestelyjen ryhmiä luoda uusia 3. 2 Uusiin lajikkeisiin siirtymisen edistäminen Jo vuosia vallinnut epätasapaino karvaiden lajikkeiden tarjonnan ja kysynnän välillä sekä vaikeudet, joita tästä aiheutuu yhteisön joidenkin toteuttamaan alueiden humalantuottajille, ovat saaneet neuvoston erityistoimenpiteitä alan hyväksi vuonna 1987. 10 (rajana 1 000 ha Asetuksessa (ETY) N:o 2997/87 perustetaan 2 500 ecun hehtaarikohtainen erityistuki tunnustetuille tuottajaryhmille, jotka sitoutuvat toteuttamaan uusiin lajikkeisiin siirtymistä koskevan ohjelman ja ryhtyvät viljelemään aromaattisia tai super-alfa - lajikkeita karvaiden lajikkeiden sijasta. jäsenvaltiota kohti) Kesäkuussa 1989 neuvosto antoi asetuksen (ETY) No 1809/89, jolla muutetaan asetusta (ETY) N:o 2997/87, niiden tuottajien määrän lisäämiseksi, jotka ovat oikeutettuja uusiin lajikkeisiin siirtymistä koskevan ohjelman mukaiseen tukeen. Uudet perusteet mahdollistavat vastedes erityistuen myöntämisen koko yhteisössä eikä enää pelkästään tietyillä alueilla, niin kuin oli alunperin suunniteltu. Rajoittavat säännökset, joiden nojalla tuottajaryhmät saattoivat osallistua uusiin lajikkeisiin siirtymistä koskevaan ohjelmaan vain, jos niiden kokonaisviljelyala ei ollut kasvanut ajanjakson 1986-1988 aikana, on myös kumottu. Ohjelman piti alunperin päättyä 31 päivänä joulukuuta 1990, mutta voimassaoloajan pidentäminen vuoden 1994 loppuun antaa tuottajaryhmille lisäaikaa toteuttaa uusiin lajikkeisiin siirtymistä koskevat ohjelmat. toimenpiteiden Toinen muutos on tehty asetuksella (ETY) n:o 423/95, jossa pidennettiin kahdella vuodella (eli vuoden 1996 loppuun saakka) uusiin lajikkeisiin siirtymistä koskevien täytäntöön panon määräaikaa Espanjassa, Portugalissa ja Belgiassa, sekä yhdellä vuodella Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Espanjalle tämä muutos osoittautui tarpeelliseksi, kun monet viljelijät, joiden humalanviljelyalat olivat tuolloin mukana uusjako- ohjelmassa, osoittivat kiinnostusta uusiin lajikkeisiin siirtymistä koskevaa ohjelmaa kohtaan. Ei kuitenkaan ollut mahdollista panna täytäntöön kumpaakin toimenpidettä, eli uusjakoa ja uusiin lajikkeisiin siirtymistä, määräaikaan mennessä. Muiden kolmen jäsenvaltion osalta syitä voidaan hakea istutusmateriaalin puutteesta (Portugali) ja huonoista ilmasto- olosuhteista (Belgia ja Yhdistynyt kuningaskunta). Humalantuottajat ovat ottaneet yhteisön uusiin lajikkeisiin siirtymistä koskevan ohjelman erittäin hyvin vastaan. Irlantia lukuun ottamatta kaikki tuottajajäsenvaltiot ovat panneet sen täytäntöön. Osaa esitetyistä uusiin lajikkeisiin siirtymistä koskevista ohjelmista on jo tarkistettu useaan kertaan, erityisesti siksi että hyväksyä eteenpäin pyynnöt uusien maa- alueiden mukaanottamisesta (ks. liitteen taulukko E). Eri jäsenvaltioiden esittämissä ohjelmissa suunnitellaan poistettavan pääasiassa perinteiset karvaat lajikkeet Brewer's Gold ja Northern Brewer, joilla on yhä vaikeampaa kilpailla maailmanmarkkinoilla amerikkalaisten super-alfa -lajikkeiden kanssa, ja Saksan osalta suunnitellaan myöskin poistettavan aromaattinen Hersbrucker-lajike, jolla ei ole enää menekkiä markkinoilla. 11 PÄÄTELMÄT Edellä esitetyn analyysin perusteella komissio ehdottaa tulotuen myöntämistä tuottajille satovuodeksi 1995. Verrattuna satovuoteen 1994 tämä ehdotus merkitsee tuottajille myönnettävän tuen keskitason laskua kolmen lajikeryhmän osalta. Viitaten asetuksen (ETY) n:o 1696/71 12 a artiklaan komissio ehdottaa lisäksi koelajikkeiden viljelyaloille myönnettäväksi samaa tukea kuin lajikeryhmälle "muut" Mahdollisuudesta myöntää tukea koelajikkeiden tuotannolle on säädetty 1990, kun neuvosto antoi asetuksen (ETY) n:o 2780/90. Viimeksi mainittua asetusta voidaan soveltaa maa-alueille, jotka ovat humalanviljelijöiden viljelemiä ja joita käytetään koelajikkeiden viljelyyn yhteistyössä tutkimuslaitoksen kanssa. Asetuksen päämääränä on kannustaa karsintaa, jonka tulee olla jatkuvaa, mikäli yhteisössä halutaan säilyttää humalanviljelyn kilpailukyky. 12 Ehdotus. NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) tuen määrän vahvistamisesta humala-alan tuottajille satovuodeksi 1995 (Komission esitys) Li PERUSTELUT Humalan satovuoden 1995 tuotanto- ja markkinatilanteesta esitetyn, liitteenä olevan komission kertomuksen perusteella esitetään, että neuvosto hyväksyy asetusehdotuksen, jossa vahvistetaan tuki humalan tuottajille mainitun satovuoden osalta seuraaville tasoille: aromaattiset lajikkeet karvaat lajikkeet muut lajikkeet koelajikkeet 444 ecua/ha 416 ecua/ha 298 ecua/ha 298 ecua/ha. Tässä ehdotuksessa otetaan huomioon tuloja ja kustannuksia koskevat muutokset verrattuna edelliseen satovuoteen eri lajikeryhmien osalta, ja koelajikkeet saavat saman tuen kuin "muiden" lajikkeiden ryhmä. Keskimääräiset tuotantokustannukset ovat pysyneet suunnilleen samoina kuin edellisenä satovuonna (kasvua ainoastaan 0,08 %). Keskimääräiset tulot hehtaarilta ovat sitä vastoin kasvaneet kolmen lajikeryhmän osalta, ja ovat nyt 6 271 ecua/ha (+ 10,39 %), 5 716 ecua/ha (+ 21,85 %) ja 5 175 ecua/ha (+ 19,05 %). Tämä ehdotus tarkoittaa siis tuen suhteellista vähentymistä kolmen lajikeryhmän osalta. Kaikkien kolmen lajikeryhmän osalta tuen keskimääräinen taso on vähentynyt 14,88 % verrattuna edelliseen satovuoteen (510 ecusta/ha 434 ecuun/ha). Tämän ehdotuksen kustannukset, joista vastaa EMOTR:n tukiosasto, arvioidaan 12,2 miljoonaksi ecuksi. H Ehdotus: NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) tuen määrän vahvistamisesta humala-alan tuottajille satovuodeksi 1995 EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon humala-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 26 päivänä heinäkuuta 1971 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1696/71 \ sellaisena kuin se on muutettuna Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymisasiakirjalla sekä Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen osana tehtyjen sopimusten täytäntöönpanemiseksi maatalousalalla tarvittavista mukautuksista ja siirtymätoimenpiteistä 22 päivänä joulukuuta 1994 annetulla asetuksella (EY) N:o 3290/942, ja erityisesti sen 12 artiklan 7 kohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen3, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon4, sekä katsoo, että asetuksen (ETY) N:o 1696/71 12 artiklassa säädetään mahdollisuudesta myöntää tukea humalantuottajille kohtuullisen tulon saamiseksi; tämän tuen määrä on hehtaarikohtainen ja se vaihtelee lajikeryhmittäin ottaen huomioon täystuotannossa olevilla viljelyaloilla saadut keskitulot edellisistä sadoista saatuihin keskituloihin verrattuna, sekä markkinatilanne ja kustannuskehitys, EYVLN:oL 175, 4. 8. 1971, s. 1 EYVL N:o L 349, 31 12. 1994, s. 105 EYVL No C EYVL N:o C 15 uusien lajikkeiden kehittämisen helpottamiseksi mainitun asetuksen 12 a artiklassa otetaan huomioon mahdollisuus myöntää tukea tuottajille koekannoille osoitettuja viljelyaloja varten, ja vuoden 1995 sadon tarkastelun perusteella on tarpeen vahvistaa tuki yhteisössä viljellyille humalan lajikeryhmille; tuottajille olisi myös myönnettävä koekannoille osoitettuja viljelyaloja koskevaa tukea, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla 1. Myönnetään yhteisön hum alan tu ottajille liitteessä lueteltuja lajikkeita sekä koekantoja koskeva tuki satovuodeksi 1995. 2. Tuen määrä vahvistetaan liitteen mukaisesti. 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Neuvoston puolesta 16 LIITE Humalantuottajille myönnetty tuki satovuodeksi 1995 Lajikeryhmä Määrä ecuina hehtaarilta Aromaattiset Karvaat Muut Koekannat 444 416 298 298. 17 TAULUKKO A Yhteisössä humalaa tuottavien tilojen lukumäärä ja koko vuonna 1995 Tilojen lukumäärä Humalan kokonaisala (ha) Humala-ala tilaa kohti (ha) 1994 1995 1995-1994 1994 1995 1995-1994 1994 1995 I 1995-1994 90 3. 282 1. 447 153 2 81 31 211 86 3. 122 1. 379 136 2 82 31 205 -4 -160 -68 -17 0 1 0 -6 384 21. 930 1. 156 670 13 238 100 3. 157 374 21. 885 1. 102 670 8 244 121 3. 095 -10,05 -45 -54 -0,29 -5,29 5,71 21,4 -61,72 4,3 6,7 0,8 4,4 6,5 2,9 3,2 15,0 4,3 7,0 0,8 4,9 3,9 3,0 3,9 15,1 0,1 0,3 0,0 0,5 -2,6 0,0 0,7 0,1 Belgia Saksa Espanja Ranska Irlanti Itävalta Portugali Yhdistynyt Kuningaskunta <*; EY 5. 297 5. 043 -254 27. 648 27. 499 -149. 24 5. 2 5. 5 I 0. 2 Maatalouden muuntokurssi 1 tammikuuta Kateiskauppa 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Sopimuskauppa*) 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 2. 65660 2,51457 2,30751 2,30397 2,17266 2,09725 2,07609 2,07609 2. 05586 2. 05586 1. 96992 1,94962 1,94962 2. 65660 2. 51457 2,30751 2. 30397 2. 17266 2,09725 2. 07609 2,07609 2,05586 2,05586 1,96992 1,94962 1. 94962 Etukäteen tehdyt sopimuskset 1996 1997 1998 1999 2000 1,90616 1,90616 1,90616 1,90616 1,90616 IAULUK. KU B Tiettyjen humalalajikkeiden keskihinta Saksassa ajanjaksona 1983-2000 Hallertauer Tettnanger Hersbrucker Norther Brewer Brewer'8 Gold DM/Ztr. ECU/Ztr. DM/Ztr, ECU/Ztr. DM/Ztr. ECU/Ztr. DM/Ztr. ECU/Ztr. DM/Ztr. ECU/Ztr. i! •j i| >\ !| 316 347 465 308 569 538 515 1. 301 492 477 357 508 546 448 458 457 468 466 473 472 484 491 502 506 510 521 526 531 532 534 530 118,95 138. 00 201,52 133,68 261. 89 256,53 248,06 626,66 239,32 232,02 181. 23 260,56 280,05 168. 64 182,14 198,05 203,13 214,48 225,53 227,35 233. 13 238,83 244,18 256,86 261,59 267,23 275,95 278,57 279,10 280. 14 278. 05 500 405 495 330 5ÔÛ 545 546 1. 500 527 508 470 518 544 535 550 546 540 525 527 521 521 524 523 529 524 532 555 559 565 567 568 188. 21 161. 06 214. 52 143,23 271. 56 259,86 262,99 722,51 256. 34 247,10 238. 59 265,69 279,03 201,39 218. 73 236. 62 234. 38 241. 64 251,28 250,95 250. 95 254,88 254,39 268,54 268,77 272,87 291,16 293,26 296,41 297,46 297,98 170 197 301 226 541 512 410 989 345 327 68 165 152 418 415 403 406 404 403 398 394 377 364 354 355 356 339 337 334 334 335 63,99 78,34 130,44 98,09 249,00 244,13 197. 49 476,38 167,81 159. 06 34. 52 84,63 77,96 157,34 165. 04 174,65 176,22 185,95 192,16 191. 71 189,78 183,38 177,05 179,70 182,09 182,60 262 176 245 150 198 337 301 1358 408 451 t44 236 273 380 388 385 410 405 398 378 380 376 358 361 330 353 177,84 176,80 175,22 175,22 175,75 i i l i i i l l S ff ^mmmm& mmmmsm 3 I I 1 1 M :; mmmmm^ 98,62 69,99 106. 18 65,11 91,13 160. 69 144,98 654,11 198,46 219,37 73. 10 121. 05 140. 03 143,04 154. 30 166. 85 177,95 186,41 189. 77 182. 07 183,04 182. 89 174,14 183,26 169,26 181,06 188. 34 186. 24 185. 71 186. 76 182. 04 174 108 109 58 141 220 208 1. 006 298 300 75 120 133 358 364 352 345 329 299 276 275 256 261 271 271 270 258 252 246 255 216 65. 50; 42,95: 47. 241! 25. 17J 64,90i 104,90!; 100. 19|| 484. 56! 144,951 145,92 38. 07 61,55 68. 22! 134. 76!' 144. 76 ji 152,55; 149,74' 151,43; 142,57;; 132,94 : 132. 46! 124,52; 126,95! 137,57; 139,00; 13849' 135. 351; 132. 20 j! 129,06 133,78! 113,32! 1 *) Hintamerkinnät ovat edeltävinä vuosina kyseiselle sadolle tehtyjen sopimusten keskiarvoja. TAULUKKO C Tulot ecuina/ha täydessä tuotannossa oleville humalaviljelmille*) 1968 1989 1990 1991 1992 1993 1994") 1995 1995/94 (%) HUMALA LAJIKERYHMITTÄIN aromaattinen karvas muut 5. 586 4. 491 4. 196 5. 562 4. 633 4. 093 5. 663 5. 644 5. 365 5. 854 5. 415 3. 382 5. 339 4. 328 3. 948 4. 908 3. 939 3. 569 5. 681 4. 691 4. 347 6. 271 5. 716 5. 175 10,39% 21,85% 19,05% MAITTAIN Belgia Saksa Espanja Ranska Irianti Itavalta Portugali Yhdistynyt kuningaskunta 4. 368 5. 238 3. 173 6. 170 5. 943 2. 452 5. 001 3. 995 5. 307 4. 473 5. 572 5. 283 4. 329 4. 577 11. 158 5. 616 4. 456 7. 450 10. 817 3. 322 5. 615 5. 931 5. 456 4. 441 5. 512 7. 901 1. 715 7. 212 6. 602 4. 818 2. 605 6. 320 9. 055 1. 495 5. 404 4. 908 3. 939 3. 569 6. 794 7. 109 1. 203 4. 803 5. 139 4. 935 5. 308 8. 346 6. 519 9. 313 1. 697 6. 548 4. 980 6. 079 4. 578 6. 978 7. 681 7. 620 3. 110 6. 203 -3,09% 23,18% -13,75% -16,39% 17,82% -18,18% 83. 26% -5. 27% MAITTAIN JA LAJIKERYHMITTÄIN Aromaattinen humala Karvas humala Muut 1994**) 1995 1995/94 % 1994") 1995 1995/94 % 1994**) 1995 1995/94 % Belgia Saksa Espanja Ranska Irianti Itavalta Portugali Yhdistynyt kuningaskunta 5. 091 5. 250 1. 910 8. 757 3. 980 6. 155 2. 760 7. 258 -21,82 17. 24 44,50 -17,12 9. 249 7. 626 -17,55 8. 244 6. 890 -16,42 5. 175 4. 421 5. 311 5. 132 6. 519 1. 697 5. 506 5. 292 5. 954 4. 579 4. 448 7. 681 10. 157 3. 110 5. 688 2. 26 34,68 -13,78 -13,33 17. 82 83. 26 3. 31 2. 443 4. 115 2. 321 5. 694 -4,99 38. 37 12. 129 7. 452 -38,56 3. 936 4. 045 2. 77 *) Vuosina 1995 ja 1994 istutettujen viljelysten sato on laskettu ottamalla 60 ja 45 prosenttia täydessä tuotannossa olevien viljelmien sadosta. ") Se johdosta, että swith-over on otettu käyttööln, 1. 2. 1995, luvut on kerrottu 1,207509: llä. jotta niitä voidaan verrata 1995 vuoden lukuihin. 2D Tuotantokustannukset hehtaarilta - Kansallisena valuuttana (M. N. ) ja ecuina TAULUKKO D Maatalouden Vuosi Lannoitteet Tuholais Ene rgia- Raken nukset Laitteisto- Pääomakorot Työvoima Muut Yhteensä Muutos vuotMn muunto myrkyt kustan n ukset *) kustannukset verrattuna kurssi I M. N. ECU M. N. ECU M. N. ï M iï M. N. S - E G U I ;; M. N. e cu M. N. ECU M. N. ECU M. N. ECU M. N. ECU 1994 12. 134 297 34. 357 841 10. 296 ::;•:;:!: 352 17. 875 :;;;;;:;. 438; 125. 301 3. 069 40. 462 991 179. 488 4. 396 50. 323 1. 232 470. 236 11516 % 11. 323 286 34. 357 869 10. 413 674 346 1. 954 1002 3. 062 ;!!Ei$£ :*wmn:. 18. 700 s:::s:47l 129. 6111 3,279 40. 462 1024- 186. 282 4. 713 50. 323 1,273 481. 471 12,182 5,78 827 ss;;;424; 3. 219 1. 651 1. 803 925 5. 610 2. 877 436 224 17. 585 9. 020 658 345 1. 750 918 2. 899 1S21 885 83. 000 517 56. 500 352 115. 812 m-:ä& 7. 040 ËWÊÊ :iP:P 3. 272 f i n? 1. 775 931 5. 760 3. 022 450 236 17. 449 9. 154 1,49 68. 125 [ 425 32. 093 20G 475. 556 2. 965 60. 000 374 898. 126 5. 599 86. 643 524 58. 164 352 121. 543 736 7. 377 45 71. 346J. 432 32 629 198 495. 806 3. 001 62. 660j 379 936. 168 5. 667 1,21 •. " : • :. " :,: • : • :,. ,. B D ! I ES j i • • ) • -) 40,8337! 1994 j 39,5239| 1995 ! i 1,94962! 1994 ! 1,90616 1995 160,399 ! 1994 I i 165,198 ! 1995 Fr 6,61023 ! 1994 1. 367 1 _ 2 07 6. 231 943 1. 940 293 3. 061 463 8. 7951 1. 331 3. 952 598 22. 658 3. 428 6. 171 934 54. 175 8. 196 6,61023 ! 1995 1. 486J 225 5. 388 815 2. 203 s:;::;333- 3. 082 I rl 0,80863; 1994 100 124 1. 242 1. 536 450 ;;;;;;; :;;5se; 450 p ;;;;-466; mmm ssssse; 8. 850 j 1. 339 3. 978 602 19. 841 3. 002 6. 391 967 51. 219 7. 748 - 5. 46 230 284 1. 148 1. 420 2. 500 3. 092 380 470 6. 500 6. 038 0,8294981 1995 100 121 1. 500 1. 808 518 :::::ss€24; 405 • s i i j i i l l: 250 j 301 856 1. 032 2. 600 3. 134 380 458 6. 609 7. 967 - 0 , 88 j i Oe 13,7190 j 1994 13,4084 1995 I 6. 5851 ; 5. 373 480 7. 662 558 20. 169 S ^ i l Ö; 7. 099 :;•::: : Ä: 21. 4871 1. 566 16. 235 1. 183 36. 675 2. 673 22. 757 1659 138. 669 10. 108 401 7. 701 574 21. 220 1383 7. 048 526: 21. 2561 1. 585 15. 980 1. 192 36. 931 2. 754 23. 225 1732 138. 734 10. 347 2,36 P ! i i 1994 160,399 ! i 165,1981 1995 53. 520 334 189. 660 1. 182 92. 000 ;;;;. ;;:574; 36. 000 ; ; 224; 90. 000 561 53. 520 324 189. 660 1. 148 92. 000 ;;;•::!: 557; 36. 000 m:. âfà 90. 0001 545. 0 407. 000 2. 537 213. 820 1333 1. 082. 000 SJ46 0 438. 000, 2. 651 203. 894 1. 234 1. 103. 074 €. 677 - 1 , 01 UK 0,7897 1994 263 333 1. 000 1266 262 332 843 : 1,067; 1. 520 1. 925 2. 409 3. 051 1. 753 2. 220 713 903 8. 763 11. 097 ! 0,856563 1995 289 337 694 810 276 i i ii 885 : 1. 033: 1. 554 f 1. 814 2. 338 2. 730 1. 855 2. 166 828 967 8. 719 10. 179 - 8 , 27 EY 1994 1995 pr. 1994 = 1. 1. 1995 pr. 1995 = 1. 1. 1996 Huoltoja velanlyhennykset / switch-over 1,207509 9. 130 &136s 0,07 TAULUKKO E Jäsenvaltioiden asetuksen (ETY) No: 2997/87 säännösten mukaisesti toteuttamat uusiin humalalajikkeisiin siirtymistä koskevat ohjelmat (Tilanne maaliskuussa 1996) Siirtymiset seuraaviin lajikeryhmiin Aromaattiset (ha) Super-Alpha (ha) Yhteensä (ha) Belgia Saksa Espanja Ranska Irlanti Itävalta Portugali Yhdistynyt kuningaskunta EY 44,31 432,10 125,00 306,90 908,31 222,88 567,90 230,00 45,00 121,40 693,10 267,19 1000,00 230,00 170,00 0,00 0,00 121,40 1000,00 1880,28 2788,59 12- TAULUKKO 1 Humalaviljelmien ala, humalan ja happaman Alphan tuotanto tuotantomaittaln vuonna 1995 Tuotanto Tuotos Alpha Alaennusteet V VI VII Zentner 1994 Zentner 1995 Zentner +/- 1995/94 VIII Zentner +/- % 1995/94 IX t/ha X Tuotanto tonneina 1995 I XI Prosent teina 1995 Ala II ! III ha 1995 ha (+/-) 1995/94 I ha 1994 Maa Belgia Saksa Espanja Ranska Irlanti Itävalta Portugali Yhdistvnvt kuninaask. 384 21. 930 1. 156 670 13 238 100 3. 157 374 21. 885 1. 102 670 8 244 121 3. 095 fll-l) -10 -45 -54 -0 -5 6 21 -62 IV ha (+/-) 1994/93 1995/94 (Hl/I) -2,62% -0,21% -4,67% -0,04% ^ 0 , 6 9% 2,34% 21,40% -1. 96% (Vl-V) (VII/V) (VI/ll/20) 11. 233 568. 686 41. 366 22. 093 331 6. 316 1. 937 88. 794 12. 069 681. 081 33. 845 22. 075 206 6. 716 2. 533 81. 560 836 112. 395 -7. 521 -18 -125 400 596 -7. 234 7. 44% 19,76% -18. 18% -0,08% -37,76% 6. 33% 30. 77% -8. 15% i i EY-15 i ! U. S. A. ! Australia i Uusi-Seelanti Jugoslavia*) Slovenia Tsekin tasav. Slovakian tasav. Ukraina Puola Bulgaria j! ii j; ij i' 27. 648 27. 499 -149 -0. 54% 740. 756 840. 085 99. 329 1 3 , 4 1% 17. 164 1. 131 I 3 4 5! 576 ! 2. 4201 10. 200 j 1. 200! 5. 400 j 2. 341 6451 17. 479; 1. 0531 3551 600 2. 370 j 10. 070; 1. 100; 5. 033 ! 2. 401 j 625! 315 -78 10 24 -50 -130 -100 -367 60 -20 1,84% -6,90% 2,90% 4,17% -2,07% -1,27% -8,33% -6,80% 2,56% -3. 10% 676. 395 54. 140 15. 310 14. 100 70. 820 184. 400 21. 000 71. 850 48. 000 10. 430 L 715. 338 50. 980 15. 129 15. 235 76. 200 198. 260 20. 700 75. 686 65. 290 10. 126 38. 943 -3. 160 -181 1. 135 5. 380 13. 860 -300 3. 836 17. 290 -304 5. 76% -5,84% -1. 18% 8,05% 7,60% 7,52% -1,43% 5,34% 36. 02% - 2 , 9 1% Yhteensä CICH ( - EY) |i Yhteensä CICH (• EY) 41. 422 69. 070 41. 086 68. 585 ! -336 -485 - 0. 8 1% -0. 70% 1. 166. 445 1. 907. 201 1. 242. 944 2. 083. 029 76. 499 175. 828 6,56% 9,22% 2. 170 3. 510 461 7. 050 565 720 2. 2Û0 3. 500 461 7. 050 535 640 30 -10 0 0 -30 -80 1,38% -0,28% 0,00% 0,00% -5,31% -11,11% 34. 540 32. 000 8. 500 340. 000 22. 080 26. 400 40. 000 45. 000 7. 500 340. 000 20. 600 24. 200 5. 460 13. 000 -1. 000 0 -1. 480 -2. 200 15. 01% 40,63% -11,76% 0,00% -6,70% -8,33% Romania Venäjä") Argentiina Kiina Japani Etelä-Afrikka Kalkki Yhteensä I *) Arvio ! ; ij Î |: i; t ji li Lähde: Jäsenvaltiot • International Hop Growers' Convention (IHGC) + Horst Report 2. 4191 5,76% 82 27. 251 -247 1,61 1,56 1,54 1,65 1. 34 1,38 1,04 1. 32 1. 43 2. 05 2,42 2,13 1. 27 1. 61 0,98 0,94 0,75 1,36 0. 81 1. 43 1. 43 0,91 0,64 0,81 2,41 1. 93 1. 89 OCWI/20)) 7,95% 5,33% 8. 27% 2,45% 9,71% 6,55% 9,47% 8. 71% 48 1. 814 140 27 1 22 12 355 l 3. 351 262 99 30 214 317 31 117 152 35 9,37% ; 10. 26% ; 13,09% ! 3,99% ! 5,60% | 3,20% ; 3,00% 3,08% ' 4,67% j 6 , 8 1 %! 4. 607 7. 026 7. 4 1% j 6. 75% j 100 81 19 935 71 123 5,00% : 3. 60% ! 5. 07% ! 5. 50%! 6,89% | 10,17%! XII Tuotos kg/ha 1995 (IX'1000 •XI) 128 83 127 40 130 90 99 115 XIII ha 1996 360 21. 800 1. 054 716 8 246 45 3. 023 XIV Kehitys ha 1996-95 (Xlll-m -14 -85 -48 46 0 2 -77 -72 192 248 279 51 90 31 28 23 63 55 106 96 45' 23 41 133 133 192 100 17. 880 1. 030 372 600 2. 370 9. 500 1. 000 4. 033 2. 551 505 i I! 401 1? i l ! -570 -100 -1. 000 !: | !; 150 S | -120 39. 841 67. 092 -1. 245 -1. 492 | ; I: I ji ii i i i 86. 393 86. 133 -260 -0,30% 2. 417. 527 2. 562. 412 144. 885 5,99% 1,49 8. 584 8,70% TAULUKKO 2 MYYNTIARVIO KAUDEKSI 1996-2000 Zentner • 50 kg Maa 1996 1997 1998 1999 2000 Belgia Saksa Espanja Ranska Irlanti itävalta Portugali Yhdistynyt kuningas. 1. 595 431. 779 32. 130 22. 381 170 4. 100 4. 000 58. 294 1. 360 348. 646 32. 160 20. 953 *) 4. 100 4. 600 44. 451 1. 100 260. 898 32. 160 20. 428 ') 4. 000 4. 600 32. 380 500 100 174. 400 113. 318 •) 18. 713 *) 4. 000 *) 22. 720 •) 16. 110 *) 500 *) 17. 840 E Y - 15 554. 449 456. 270 355. 566 220. 333 147. 868 Uusi-Seelanti U. S. A. Australia Puola Tsekin tasav. Slovakian tasav. Slovenia Serbia Unkari Ukraina Bulgaria 13. 332 540. 906 35. 000 45. 000 110. 000 10. 000 50. 000 *) *) ') *) 11. 410 371. 423 25. 000 45. 000 80. 000 10. 000 36. 000 *) #) *) 7. 072 303. 284 25. 000 45. 000 60. 000 8. 000 25. 000 *) *) *) *) 3. 247 134. 491 20. 000 45. 000 60. 000 8. 000 15. 000 *) *) *) *) 2. 972 92. 507 *) *) *) 7. 000 10. 000 ') *) #) *) Yhteensä CICH ( - EY) 804. 238 578. 833 Yhteensä CICH (+ EY) 1. 358. 687 1. 035. 103 473. 356 828. 922 285. 738 506. 071 112. 479 260. 347 k) Ettei tietoja ole tai tuottajamaa ei ole niitä toimittanut. Lähde: International Hop Growers' Convention (IHGC) + Jäsenvaltiot 2* TAULUKKO 3 Humalan kokonaistuotanto 1973-1995 TUOTANTO TUOTOS HINTA SAKSASSA V VI VII VIII IX (alpha t) (% alpha) V*20/ll#100 (kg/ha) V 1 0 0 0 /I DM/Ztr. sopimus DM/Ztr. kateis •7 A&6 7. 468 6. 627 7. 230 6. 137 7. 066 6. 374 7. 348 7. 046 7. 997 8. 805 7. 543 8. 165 6. 990 7. 528 8. 414 7. 382 7. 549 6. 860 8. 773 7. 913 9. 862 7. 494 8. 584 ft 1H o,31 5,96 6,37 5,75 6,00 5,79 6,23 5,92 6,03 5,94 5,69 6,60 5,78 6,35 7,11 6,13 6,20 6,00 6,70 6,39 7,00 6,20 6,70 80,74 89,78 78,47 89,15 79,45 90,47 81,60 86,52 92,17 81,38 92,05 80,62 87,84 96,41 81,98 82,36 73,87 95,86 86,48 109,35 86,75 99,66 j 331 331 327 319 297 324 341 377 390. 405 409 401 410 405 398 387 384 375 367 364 359 371 •5A7 235 221 264 128 290 533 1. 400 606 167 210 191 245 151 301 378 326 1. 190 391 382 133 227 261 4 A& 1,46 1,35 1,41 1,37 1,49 1,37 1,45 1,38 1,43 1,55 1,43 1,39 1,40 1,38 1,36 1,34 1,33 1,23 1,43 1,35 1,56 1,40 1,49 rxodiMi in net Yhdysval- lofssa X S / lh (11b = 453,59 gr) A 7% \J,fO 0,80 0,83 0,85 0,90 0,90 0,98 1,51 1. 51 1,74 1,93 2,10 2,03 1,78 1,51 1,40 1,38 1,47 1,60 1,74 1,76 1,81 1,74 VUOSI ALA I (ha) III (t) i r o , 05 VI (t/ha) lll/l II (Ztr) 2. 366. 020 2. 223. 520 2. 270. 040 2. 135. 200 2. 355. 920 2. 200. 173 2. 359. 848 2. 378. 772 2. 652. 833 2. 966. 785 2. 651. 851 2. 472. 791 2. 419. 725 2. 372. 455 2. 366. 497 2. 407. 032 2. 435. 121 2. 286. 671 2. 618. 744 2. 478. 345 2. 817. 586 2. 417. 527 2. 562. 412 81. 247 82. 083 80. 527 78. 206 79. 262 80. 230 81. 224 86. 348 92. 434 95. 532 92. 688 88. 701 86. 700 85. 699 i 87. 274!! 90. 044 ji 91. 6531| 92. 864! 91. 512 91. 503 90. 185 86. 393 86. 133 118. 301 111. 176 113. 502 106. 760 117. 796 110. 009 117. 992 118. 939 132. 642 148. 339 ! 132. 593 | 123. 640! 120. 986 ji 118. 6231 118. 325;! 120. 3521; 121. 756J! 114. 334 !J 130. 937!) 123. 917:! 140. 87911 120. 876 j! 128. 1211| li ii 122. 2081| il i 108% l i 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 I Kesklarvo ;! i I | ! ! j! !l I; • ; i j ! j i i Indeksi 95 (1973=100) Indeksi 95 (1982 = 100) 86. 889 2. 444. 168 106% 108% 1,41 7. 615 6,22 87,60 365 367 1,44 102% 115% 106% 108% 112% 126% 232% 90% 86% 86% 96% 97% 113% 108% 95% 156% 100% TAULUKKO 5 Humalantuotanto ja sopimukseen perustuvat tai sen ulkopuoliset keskihinnat 1980-1995 TUOTANTO KESKIHINNAT EY 1 Sopimukseen ulkopuoliset*) 50 kg _ 2 Sopimukseen perustuvat 50 kg 3 Sopimukseen perustuvat % 2/(2+1) A. 1980-1995 5 4 _J Sopimuksen Sopimukseen ulkopuoliset ECU/50 kg ! perustuvat j ECU/50 kg 1980 1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 67. 385 154. 754 363. 795 223. 549 195. 478 173. 339 202. 218 161. 850 119. 035 169. 083 70. 306 235. 415 103. 879 390. 867 142. 973 149. 815 723. 983 768. 155 763. 131 744. 142 728. 662 718. 124 667. 937 634. 361 632. 255 641. 429 644. 352 679. 700 622. 778 639. 633 594. 831 685. 850 91% 83% 68% 77% 79% 81% 77% 80% 84% 79% 90% 74% 86% 62% 81% 82% 469 226 65 92 70 92 63 123 159 135 469 165 168 66 123 140 133 163 177 183 190 173 170 168 170 164 167 167 160 158 161 197 B. 1995 - Belgia -Saksa - Espanja - Ranska - Irlanti - Itävalta - Portugali - Yhdistynyt kuningaskunta ') Ei sisällä myymättömiä määriä 1994 1995 1994 1995 7. 699 130. 949 2. 409 1. 204 7. 554 4. 371 550. 122 32. 013 19. 186 206 6. 716 2. 533 70. 705 36% 81% 93% 94% 100% 100% 100% 90% 111 120 52 152 0 0 0 212 119 138 116 143 0 0; 0; 201 ; 142 156 124 206 213 282 63 185 173 195 144 217 287 274 132 230 2k RYHMÄ A/l Aromaattinen humala TAULUKKO 6 ALA (HA) Jäsenvaltioiden ilmoitukset TUOTANTO (50 kg = 1 Zentner) Humala 1995 TULOT (ECU) KESKIHINTA (ECU) 50 KG TULOT (ECU) ha Yhteensä Uusi Uusi Ennen Lajike Alkuperfl B+C+D 1995 1994 1994 EY EY OE Bramling Cross UK Challenger B FR UK jFuggles Goldings Hallertauer UK B OE UK B D FR iHallert. Tradition B D FR OE jHersbrucker Spat B D OE Mueller Mailing ! Perle [Progress ISaaz jSparter |Spalter Select OE B D ES OE UK D OE [strisselspalt FR ilTettnanger WWG UK LAJIKKEET B D HUMALA AROMA- ATTINEN ES FR OE UK 'mm EY €* 1 Wfè Ä E £: mi EY EY si*: EY w& EY mi EY EY EY EY 37 46 22 1 341 ::::«Wft: 308 3 80 402 50 1. 055 0 1 1. 133 3 0 3 4. 958 10 210 67 o 3. 705 0 39 3 7 44 173 165 1. 367 1 1368 569 1. 061 106 81 13. 663 0 593 235 1. 376 15. 948 37 43 14 1 335 279 3 80 343 48 852 0 • P öf °i 613 ! °! o! 3 «ttf 4 9 44 10 209 66 0 3. 268 0 34 H ii 85 2 9 162 1. 014 1 1:015 554 1. 019 52 71 12. 090 0 555 228 1. 135 14. 060 20 1 269 0 39 1 161 0 5*62 o 251 3 254 j 27Ö 0 156 ÏSS6- 30 93 M. 25 29 8 696 20 0 114 838 0 281 0 5 58 260 260 25 2 877 0 18 6 127 1. 030 Taystuo- tanto (B*0,4)+ (C*0,65) • D 37 44 17 1 338 295 3 80 372 49 944 0 «3 1 888 1 0 «91 3 4. 951 10 4,m 210 67 o 3. 513 0 37 3. 651 135 163 1. 220 1 1321 572 1. 040 60 76 12. 938 0 575 233 1. 264 15. 085 Tuotanto Tuotos H Sopimus Spot1 Myymätön Sopimus Spof Yhteensä Sopimus Spof Istutettu kok. Tiystuo- tanto 50kg/ha F /A 31 19 20 16: 301 25j 30! 27! 0i 34| 14! mk 18! 37 16 21 33! 21 19! 1. 142 886 399 29 9. 118 l i i il 6. 216 59 2. 312 9. 385 1. 463 26 247 4 30 33 593 0 8 33. 6313 56 150. 300 254 t5G,610: 6 3 68 1. 794 124 692 4 960 iàs&SS! 3. 166 61 145 3498 42. 783 22 19157 2 1 8 97 1. 980 m 2. 068 409. 523 4 19. 191 6. 492 30. 752 468. 029 F • (H+l) N *H o *i (J « 0. 7 * O) S /R T /R M /A M /E K * L* 1. 142 833 335 29 8. 678 i i ii 5. 785 59 2 3 12 8. 636 l i i il 368 21. 640 0 mmi 8 26. 938 8 45 129. 390 254 metg 3. 906 1. 794 101. 871 4 960 2. 976 o 145 WÊ 3. 141 37 756 22 37 778 18. 048 20. 735 1. 754 815 345. 522 4 18. 077 6. 492 28. 661 399. 570 55 65 0 434 l ii 426 744 1. 095 4. 607 4 Mm 23 6655 Ä&SJS: ii 20. 910 20,921 i 2. 4621 22 821 ! mmi im 347 5. 0271 5. 327 695 1. 162 225 1. 2531 63. 991 0 699 0 2. 061 68. 004 290. 296 221. 961 67. 703 8. 286 2. 336. 136 1. 615. 357 12. 766 676. 658 2. 591. 009 67. 260 5. 914. 740 0 &9B2. 8Q& 1. 397 5. 483. 246 0 2. 086 S. 4Sfl. *34 7. 952 24. 165. 254 64. 407 * 4. « 7 \ « 13 672. 120 468. 269! 18. 918. 8391 6 3 8| 265. 7821 290. 296 235. 959 80. 365 8. 286 2. 438. 452 1. 741. 214 12. 766 676. 658 2 829. 248 $5lfc0ttl 183. 467 7. 231. 951 539 7. 4«JB7«| 3. 811 6. 593. 483 0 2. 068 6JS8*. 382 8. 758 25. 832. 648 64. 407 E 2 5 « B. B« 1. 024. 727 468. 289 23. 037. 289 6 38 265. 782 13. 998 12. 662 0 101. 335 iilisiifc 124. 831 0 0 237. 124 116. 227 1. 317. 211 539 1,433L97? 2. 414 1. 110. 237 0 0 806 1 6 67 394 i 0! 1698J2O0! 352. 607 0| 4. 118. 450 0 Oi 41-ta. 4Sûi 833. 805 < oi 30. 0471 ÉÉiÉiiJÉ 866. 751 7. 942. 7521 5. 743! 7 5 48 4Ô5 4. 004. 452 5. 787. 038 507. 435 157. 078 69. 780. 786 638 4. 013. 376 1. 773. 263 8. 105. 702 83. 830. 843 47. 9401 11. 477! 4 99 941 862. 377 0 110. 369 332. 233 69. 084 884. 210 11. 477 30. 047 968. 708 8. 805. 129 5. 743 8,810 872 4. 160. 902 6. 119. 271 576. 734 m 143. 586 9. 860. 451 0 110. 908 0 594. 314 10. 709. 258 300. 664 79. 642. 315 638 4. 170. 312 1. 773. 263 8. 706. 071 94. 590. 204 254 267 2 02 2 83 2 69 i ii 279 215 293 300 mm 183 273 0 Ä72 183 204 0 261 3 04 177 187 254 m® 172 261 0 166 166 277 IP 260 o 207 ÏÊÊÊ. 276 210 261 p& 222 279 289 193 202 166 222 273 283 210 7. 816 5. 118 3. 725 7. 082 7. 154 5. 657 3. 696 8. 505 7. 037 in 3. 662 6. 855 4. 145 3. 682 5. 819 0 4. 641 5JG2 2. 507 5. 210 6. 253 il 4. 880 6. 979! o 6. 218 2. 277 6. 794 8223 6. 111i 6. 924. 3. 339! Mi 5. 871 ! 6. 441! 5. 469 ! mm 7. 067 5. 767 i 5. 420! 3. 705 ! 5. 829 2. 277j 7. 033! 7. 555 j 6. 326 i 5. 931 ! 7. 853 5. 338» 4. 7378 7. 082 S 7. 2231 WÊm 5. 895 3. 775 8. 505 7. 6 1 4| Ha 3. 733 7. 663 S. 282| 7. 469! 4. 737 7. 423 0 4. 641: 2. 507 5 2 1 8» 6. 2531 Warn 4. 888 7. 019!! 0 6. 558 2. 760 7. 090 6. 555 6. 963 3. 339 5. 9271 7. 216 5. 469; 7. 272 i 5. 884 7. 215- 3. 980 6. 155 2. 760; 7. 258! 7. 6261 6. 890; 6. 271 ' 255 196 0 233 293 o o 319 106 266 129 251 106 167 0 0 76 80 0 143 0 180 0 0 271 189 ji Oji mm 268 172 0 mi 159 286 307 115 154 0 159 0 288 157 oi 0" oi 13,' 10 415 0 10 0 415 0 30 4 55 RYHMÄ B/II ALA (HA) TUOTANTO (50 ko = 1 Zentner) TULOT (ECU) 1 KESKIHINTA (ECU) I 50 KG TULOT (ECU) ha TAULUKKO 6 Jäsenvaltioiden ilmoitukset- Humala 1995 (Jatkuu 1) Tuotanto Tuotos H Sopimus Spof ^ M y y m ä t ön Sopimus Spot* Yhteensä Sopimus Spof Istutettu kok. Taystuo- tanto | Karvas humala Yhteensä Uusi Uusi Ennen 1995 1994 1994 Taystuo- tanto (B'0,4)* ( C 0 , 6 5) • D Lajike Brewer's Gold Alkuperä B D FR rilion SChinook -3Leones -7Leones HHaJlertauer Magnum §North Brewer l I p ifNugget jpmega jOrion jiTarget LAJIKKEET HUMALA KARVAS mm EY EY EY EY EY mi sev* EYS W£ EY EY EY Wfâ EY FR ES ES B D ES FR IRL UK B D FR UK B D ES FR P UK B D FR OE UK B FR UK B D ES FR IRL OE P UK B+C+0 4 1. 140 16 mm 47 737 300 13 1. 850 S 6 Wïïê. 8 360 iisOfi 61 4. 211 6 3 warn 8 668 60 27 121 :s84 110 182 101 16 0 1. 242 1. S41 291 8. 127 1. 102 77 8 0 121 1. 651 11. 376 1 504 4 2 0 137 57 2 11 l ii 10 22 663 63 5 11 16 780 100 20. 026 106 W3& 1. 447 p-w*n 0| 0 2061 N *H 1. 518 4. 237. 483 56. 619 mmmmmm 91. 283 3. 523 2. 028 -630 3. 925. 948 679. 619 o 8. 128. 957 1. 495 9. 814 ::*. 140Ä6:; 0 *l 7. 449 1. 397. 290 12. 225 106. 276 214. 833 55. 525 1. 877. 937 5. 826; 5. 818 59. 220 2. 733. 812 WfëÊÈffî 101286; 20. 260. 055 ! 8. 598 j 9. 632 ! 0! 120. 538; 120J5361 107. 526 3. 638. 501 11. 124 0 ft**5fcl§*| 14. 686; 2. 914. 357: 0 5. 513 j 335. 406 ! 9. 865 603. 401 ! 414. 260 535. 640 48. 222 261 5. 257. 459 8 2 5 5 8 4S 65. 608 6. 656 62. 652 1 5 4 * 16 12. 248 862. 487 57. 598 8. 163 0 040. 49ft! 8. 090 109. 507 548. 257 181. 006 16. 863 0. 640. 277. 37. 129; 6. 633 50. 977, 94 7 3 9| 0 0 54 1. 055 0 in 0 0 -0 0 3. 045 2MS 18 7 352 1 4 24 2 27 0 0 iiii 3 124 1 6 20 Hi 4 1 135 15 47 4 1. 138 16 mm 47 300 4 994 730 300 9 1. 424 2 3 115 49. 942 902 2047 22 29. 293 4105 387 51. 367 44 100 8 330 8 348 206 10. 382 57 4. 171 ! 6! 3. 1. mmk 5 407 1 19 91 i i ii 110 121 85 13 0 1 2 23 1442 59 4. 194 6 3 4 2«1 7 542 25 24 108. 110 156 93|: "i 1. 233 t. 4 96 1. 564 134. 807 166 33 226 22 590 400 1. 159 2. 533 mmi 80 3993 6964 4. 154 443 1 38. 413 4&97Â 702 92 991 1. 784J 56 515 20 13 20 33 657 213 6. 949 1. 018 59 8 0 91 1. 602 9. 940 258 7. 549 1. 057 69 8 0 106 1. 630 10. 679 9. 957 268. 900 33. 842 2. 884 206 1 2. 533 49. 900 368. 222 50kp7ha F /A 26 44 58 mi 44 28 40 14 31 28 9 16 15 29. 916 589 600 22 27 895 4 1 05 o 40. 039 62 206 9 8 97 iiäol&äi 581 109. 402 50 33 Wmm 831 16. 291 26 32 26 13 m 26 36 29 20 23 26 35 2 5 33 11 50 3. 134 2502 2852 310 1 31. 100 376 40 578 9 9 4] 3. 556 202. 234 32. 009 1. 109 206 1 2. 533 41. 659 283. 306 387 11. 328 35 38 432 983 25. 405 106 0 26. 434 143 6. 299 346 69 30 859 4 462 1. 302 133 4. 268 Mm® 326 52 355 6. 401 66. 666 2. 409 505 5. 085 81. 066 K + L + (J * 0. 7 * O) 8. 967 5. 634. 773 87. 474 197. 559 3. 523 4. 094. 064 679. 619 55. 525 10. 006. 894 7. 321 15. 633 WM6Jm 59. 220 2. 864. 701 MM 206. 813 23. 898. 556 20. 454 9. 632 2 4 1 3 7. 4 6 45 26. 933 3. 776. 845 63. 852 100. 502 335. 406 4 3 0 * * 37 17. 955 712. 907 962. 517 716. 646 65. 086 261 6. 217. 501 7. 9 6 2. 0 1 2| 102. 737 13. 289 139. 459 254 4851 S /R T /R M /A M /E 101 142 100 152 157 141 166 0 203 166 158 2 0» 287 276 174 185 172 292 m 177 179 0 157 132 i i ll 197 193 166 188 155 261 169 175 166 143 «8 168 182 144 127 287 261 132 194 179 75 70 115 mfö 73 106 144 166 166 151 m® o 279 mm 109 143 105 0 i ii 85 137 166 118 0 ijlïSA 270 127 123 139 127 jj 0 150 il 114 129 144 12fr 120 123 116 121 0 0 0 161 125 2. 045 4. 943 5. 593 mm 4. 203 4. 404 5. 555 2. 265 4. 437 5. 409 1. 494! 2. 5671 I1IÉÉ 7. 681 7. 968! mmi 3. 450: 5. 675 ' 3. 257 ' 3. 653 j 3. 405 5. 654 1. 067! 3. 735; 2. 763! mm 5. 792 I 6. 481 5. 298 7. 096 3. 971 10. 157 5. 006 ;liii?i 4. 293 2. 947 3. 206 4. 693 ! 5. 5301 4. 392 4. 025 ! 7. 681 10. 157; 2. 763 i 5. 616 5. 366 2. 059 4. 950 5. 6238 49451 4. 203 4. 404 5. 612 2. 265 i 6. 071 7. 025 3. 351 4. 488J 7QQ8| 7. 681 8 2 3 2] 8226J 3. 553; 5. 699'j 3. 303 j 3. 853! 5684J 3. 966 6. 963 2. 539} 4230] 3. 110] ajat?} 5. 792. 6. 481? 6. 183. 7 6 93 ) 4. 331- 10. 157- 5. 044 &320l 4. 400; 2. 947 " 3. 209 5. 292 5. 954 4. 579! 4. 448 7. 681 10. 157' 3. 110 5. 688 5. 716* 0 0 -576 1. 271 0 0 0 3. 156 3. 851 597. 358 ! 36. 771. 176 j 4. 607. 062 j 140. 945 j 59. 220 i 261; 335. 406 i 8. 093. 4201 50. 604. 847 ! 768. 134! 8. 173. 006; 278. 257 ! 60. 826 0 0 0; 819. 882 ! 10. 100. 106! 1. 365. 492 44. 944. 181 4. 838. 720 309. 005 59. 220 261 335. 406 9. 269. 504 61. 040. 778 RYHMÄ C/III ALA (HA) ~~ —•" TUOTANTO (56 ko = 1 Zentner) TULOT (ECU) TAULUKKO 6 Jäsenvaltioiden ilmoitukset - Humala 1995 (Jatkuu 2) H KESKIHINTA (ECU) 50 KG TULOT (ECU) ha M N Tuotanto Tuotos Sopimus ! Spof I Myymätön Sopimus Spof Yhteensä T Sopimus Spof Istutettu I Taystuo- kok. tanto 50kg/ha F /A F - (H+l) N *H Q *l K + L + (J * 0. 7 * O) S /R T /R M /A M /E Muut Humalat Yhteensä Uusi Uusi Ennen Lajike Alkuperä B+C+P 1995 1994 1994 [Record JZenith Muut. myös koelajikkeet MUUT YHTEENSÄ mm EY D OE UK B O OE UK Wti EY 2| 95 9 68 174 32 128 Taystuo- tanto (B*0,4)+ (C*0,65) • D 2 78 M 2 90 9 51 44 2. 310 86 348 223 823 ii»; 44 2. 658 223 909 152 3. 834 0 2. 063 44 247 83 303 ; 22Z 302! 0| 2. 366; 223; 385! 2. 975: o o 115 0 0 0 115 115 405! 44 292 408 744 1. f. 0 409. 102 IliiÉ 18. 701 59. 768 65. 600 65. 332 *9MW 0 466. 870 65. 600 84. 033 618. 504 31 3 32 4. 317 37. 189 4. 317 0 446. 291 198 iiiiiiiiiiÉ 644 7. 011 0 19. 346 66. 780 65. 600 101. 575 187. 082 | 4. 317 44. 201 0 102. 220 j 150. 738 i 4. 317 [ 513. 071 65. 600 206. 407 785. 541 ! KAIKKI 373,95 j 3 1! 286 335 12. 069 4. 371 7. 699 754. 436 916. 037 1. 670. 4731 21. 685,001 1. 366 1. 394 19. 125 20. 578 681. 061 ! 31 ! 550. 122 130. 949 10 107. 020. 832 18. 077. 658 125. 099. 456 1. 019 1. 057 33. 845! 31 32. 013 2. 409 -576 4. 607. 700 278. 257 4. 839. 357 a ES FR IRL OE 63! 25 1. 102. 00! 669,71 7,71! 243,711 121. 40J 20 31 20 614 644 22. 075 206 237 91 241 6. 716 108 2. 533 UK 3. 095,28 148; 178 2. 769 2. 944 81. 560 EY B 27. 498,75 1. 643 1. 707 24. 146 25. 915 840. 085 [Maatalouden muuntokurssi: 1. 1. 1996 33 27 28 21 26 31 19. 186 1. 204 1. 685 4. 154. 321 171. 734 4. 494. 367 206! 6. 716! 2. 533 59. 220 1. 839. 124 335. 406 59. 220 1. 839. 124 335. 406!! 70. 705 7. 554 3. 301 16. 283. 155 1. 516. 416 18. 263. 410 685. 8501 149. 815 4. 420 135. 054. 193 20. 960. 102! 156. 447. 176 98 1511 Ml 215 156 251 mi 98 151 0 250 202 2. 321 5. 649 2. 321 j 5. 7181 iiii 6. 909 5. 542 7. 452 3. 879 4JB24 2. 321 I 5. 694 j 7. 452 I i 4. 045! 5. 175 6. 909 4. 174 7. 321 2. 851 2. 321; 5. 4011 7. 3211 3. 017! 4. 509! - J- i— 119 4. 467 4. 980' 138 5. 716 6. 079! 116 4. 391 4. 578 143 6. 711 6. 978 i 7. 681 7. 681* 7. 546 7. 620! 2. 763 3. 110 2011 5. 900 6. 203 140 ; 5. 689 6. 037 j 225 197 294 216 a»; 0 198 294 218 208 173 195 144 217 287 274 132 230 197 RAHOITUSSELVITYS 1. BUDJETTIKOHTA: 181 MÄÄRÄRAHAT: 18 milj. ecua 2. TOIMENPITEEN NIMI: Ehdotus: Neuvoston asetus (EY) N:o tuen määrän vahvistamisesta humala-alan tuottajille satovuodeksi 1995. 3. OIKEUDELLINEN PERUSTE: Perustamissopimuksen 43 artikla 4. TOIMENPITEEN TARKOITUS: 5. TALOUDELLISET VAIKUTUKSET: Hehtaarikohtaisen tuen vahvistaminen tietyille humalalajikkeille satovuodeksi 1995. KULUVA VARAINHOITO VUOSI (96) milj. ecua 12 KUUKAUDEN JAKSO milj. ecua SEURAAVA VARAINHOITO VUOSI (97) milj. ecua 5. 0 MENOT: - EY:N TALOUSARVIOSTA (TUET/INTERVENTIOT) - KANSALLISISTA TALOUSARVIOISTA - MUILTA ALOILTA TULOT: - EY:N OMAT VARAT (TUONTIMAKSUT / TULLIMAKSUT) - KANSALLISELLA TASOLLA 5. 0. 1 TULOARVIO 5. 1. 1 MENOARVIO 12,2 6,1 6,1 1998 1999 2000 5. 2 LASKENTAMENETELMÄ: Aromaattiset: Karvaat: Muut: ha 15 948 x 11 376 x 174 x ecua/ha 444 416 298 milj. ecua 7,08 4,73 0,05 27 498 11,87 1,030 = 12,2 milj. ecua 6. 0 RAHOITUSMAHDOLLISUUS TOTEUTETTAVANA OLEVAN TALOUSARVION KYSEISEEN LUKUUN OTETUISTA MÄÄRÄRAHOISTA: KYLLÄ 6. 1 RAHOITUSMAHDOLLISUUS TOTEUTETTAVANA OLEVAN TALOUSARVION LUKUJEN VÄLISENÄ MÄÄRÄRAHASIIRTONA 6. 2 TÄYDENTÄVÄN LISÄTALOUSARVION TARVE 6. 3 MYÖHEMPIIN TALOUSARVIOIHIN OTETTAVAT MÄÄRÄRAHAT KYLLÄ HUOMAUTUKSIA: Uusi toimenpide vaatii 2,7 miljoonan ecun säästön verrattuna vuoden 1996 talousarviossa satovuodelle 1995 esitettyihin arvioihin. SO ISSN 1024-4492 KOM(96) 226 lopullinen ASIAKIRJAT FI 03 Luettelonumero : CB-CO-96-236-FI-C ISBN 92-78-04423-7 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg l\


title: Rozhodnutí Rady ze dne 28. května 1996 o uzavření správních ujednání o obchodu s textilními výrobky mezi Evropským společenstvím a některými členy Světové obchodní organizace

eurovoc_concepts:
World Trade Organisation
agreement (EU)
multifibre agreement
textile product
third country
trade agreement (EU)

formats: html pdf print

text: 262 CS Úřední věstník Evropské unie 11/sv. 24 31996D0415 11. 7. 1996 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ L 173/1 ROZHODNUTÍ RADY ze dne 28. května 1996 o uzavření správních ujednání o obchodu s textilními výrobky mezi Evropským společenstvím a některými členy Světové obchodní organizace (96/415/ES) RADA EVROPSKÉ UNIE, ROZHODLA TAKTO: s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 113 ve spojení s první větou čl. 228 odst. 2 této smlouvy, s ohledem na návrh Komise, vzhledem k tomu, že se Komise sjednala správní ujednání o obchodu s textilními výrobky ve formě dohodnutých zápisů nebo výměn nót s některými členy Světové obchodní organizace která, jako „správní ujednání“ ve smyslu čl. 2 odst. 17 Dohody Světové obchodní organizace, uvádějí příslušná ustanovení před- chozích dvoustranných dohod o obchodu s textilními výrobky v rámci Dohody o mezinárodním obchodu s textilem (MFA); vzhledem k tomu, že tato správní ujednání o obchodu s textilními výrobky by se měla schválit, Článek 1 Tímto rozhodnutím Společenství schvaluje správní ujednání o obchodu s textilními výrobky mezi Evropským společenstvím a třetími zeměmi uvedenými v seznamu v příloze. Znění správních ujednání o obchodu s textilními výrobky se připojují k tomuto rozhodnutí. Článek 2 Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu nebo osoby zmocněné podepsat správní ujednání uvedená v článku 1 zavazující Společenství. V Bruselu dne 28. května 1996. Za Radu předseda R. SERRI 11/sv. 24 CS Úřední věstník Evropské unie 263 PŘÍLOHA Seznam zemí Argentina Bangladéš Hongkong Indie Pákistán Peru Filipíny Singapur Indonésie Jižní Korea Macao Malajsie Srí Lanka Thajsko


title: Padomes Lēmums (1996. gada 28. maijs) par administratīvu vienošanos noslēgšanu tekstilizstrādājumu tirdzniecībā starp Eiropas Kopienu un dažiem Pasaules Tirdzniecības organizācijas biedriem

text: 262 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/24. sēj. 31996D0415 11. 7. 1996. EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS L 173/1 PADOMES LĒMUMS (1996. gada 28. maijs) par administratīvu vienošanos noslēgšanu tekstilizstrādājumu tirdzniecībā starp Eiropas Kopienu un dažiem Pasaules Tirdzniecības organizācijas biedriem (96/415/EK) EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 113. pantu kopā ar 228. panta 2. punkta pirmo teikumu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, tā kā Komisija apstiprināta protokola vai notu apmaiņas veidā ar dažiem Pasaules tirdzniecības organizācijas biedriem ir apsprie- dusi tādas administratīvas vienošanās par tekstilizstrādājumu tirdzniecību, kas ir “administratīvas vienošanās” PTO līguma 2. panta 17. punkta nozīmē un atspoguļo atbilstīgos iepriekšējo divpusējo vienošanos noteikumus par tekstilizstrādājumu tirdz- niecību saskaņā ar Tekstilizstrādājumu starptautiskās tirdzniecī- bas nolīgumu (MFA); tā kā šīs administratīvās vienošanās par tekstilizstrādājumu tirdz- niecību ir jāapstiprina, 1. pants Kopienas vārdā apstiprina administratīvās vienošanās par tekstilizstrādājumu tirdzniecību starp Eiropas Kopienu un trešām valstīm, kas uzskaitītas šā Lēmuma pielikumā. Minēto administratīvo vienošanos par tirdzniecību teksts ir pievienots šim Lēmumam. tekstilizstrādājumu 2. pants šo Padomes priekšsēdētājs Ar personu(-as), kas ir administratīvās vienošanās, lai tās kļūtu saistošas Kopienai. izraudzīties ir pilnvarots tiesīga(-as) parakstīt 1. pantā minētās Briselē, 1996. gada 28. maijā Padomes vārdā — priekšsēdētājs R. SERRI 11/24. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 263 PIELIKUMS Valstu saraksts Argentīna Bangladeša Hongkonga Indija Indonēzija Makao Malezija Pakistāna Peru Filipīnas Singapūra Dienvidkoreja Šrilanka Taizeme


eurovoc_concepts:
fishing area
fishing controls
fishing vessel
research project
satellite communications

formats: html pdf pdfa1b print

text: *" ' it COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN Brussel, 28. 05. 1996 COM(96) 232 def. 96/0140(CNS) Voorstel voor een VERORDENING (EG) VAN DE RAAD houdende wijziging van Verordening (EEG) nr. 2847/93 tot invoering van een controleregeling voor het gemeenschappelijk visserijbeleid (door de Commissie ingediend) VERSLAG VAN DE COMMISSIE AAN PE RAAD EN HET EUROPEES PARLEMENT BETREFFENDE DE INSTALLATIE VAN EEN SATELLIETVOLGSYSTEEM VOOR VISSERSVAARTUIGEN VAN DE GEMEENSCHAP TOELICHTING Dit voorstel voor een verordening van de Raad heeft tot doel Verordening (EEG) nr. 2847/93 van de Raad van 12 oktober 1993 tot invoering van een controleregeling voor het gemeenschappelijk visserijbeleid (hierna "de controleverordening" genoemd), te wijzigen, met het oog op de verplichte installatie door de Lid-Staten van satellietvolgsystemen voor vissersvaartuigen. Het voorstel dat de Commissie in 1992 indiende voor de nieuwe controleverordening voorzag in de totstandbrenging van een op satellietcommunicatie gebaseerd systeem voor permanente positiebepaling van vissersvaartuigen ten behoeve van een efficiëntere controle op de visserij. De Raad heeft dat Commissievoorstel toen echter niet aangenomen. Als onderdeel van een globaal compromis werden de Raad en de Commissie het daarentegen eens over de volgende maatregelen: de Lid-Staten zouden proefprojecten uitvoeren om de voor de visserij controle te gebruiken technologie te evalueren; vóór 1 juli 1996 zou worden besloten of, alsmede in hoeverre en wanneer er voor communautaire vissersvaartuigen zal worden overgegaan tot de installatie van een systeem voor permanente positiebepaling. Alle betrokken Lid-Staten hebben tussen juli 1994 en december 1995 proefprojecten met dergelijke systemen, waarbij niet minder dan 350 vaartuigen waren betrokken, uitgevoerd. Hieruit is gebleken dat satellietvolgsystemen de doeltreffendheid van de visserijcontroles aanmerkelijk vergroten. De uit de projecten afgeleide conclusies zijn neergeschreven in het "Rapport betreffende de installatie van een satellietvolgsysteem voor vissersvaartuigen van de Gemeenschap", waarvoor de rapporten van de onderscheiden Lid-Staten als basis hebben gediend. Het onderhavige voorstel voor een verordening tot wijziging van Verordening (EEG) nr. 2847/93 van de Raad neemt de met de experimenten opgedane ervaring als uitgangspunt en bepaalt dat de Lid-Staten nu over dienen te gaan tot de installatie van satellietsystemen aan de hand waarvan de positie van vissersvaartuigen die hun vlag voeren permanent kan worden bepaald en medegedeeld aan de Lid-Staat van de wateren waarin die vaartuigen hun activiteiten uitoefenen. De verplichte positiebepaling is van toepassing op alle vissersvaartuigen met een zekere minimumlengte en wordt U in de periode van 1997 tot 1999 geleidelijk ingevoerd, in een eerste fase voor vaartuigen in bepaalde kwetsbare vangstgebieden en vervolgens voor alle vaartuigen. Voorts voorziet het voorstel in maatregelen voor een effectieve samenwerking tussen Lid-Staten. Overeenkomstig artikel 3 van Verordening (EEG) nr. 2847/93 moet de Raad vóór 1 juli 1996 een besluit nemen. VOORSTEL VOOR EEN VERORDENING VAN DE RAAD houdende wijziging van Verordening (EEG) nr. 2847/93 tot invoering van een controleregeling voor het gemeenschappelijk visserijbeleid * * ' ° ,VAéQ & "^ DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, inzonderheid op artikel 43, Gezien het voorstel van de Commissie1, Gezien het advies van het Europees Parlement2, Overwegende dat in verband met de overexploitatie van de visbestanden in de afgelopen jaren, aanzienlijke inspanningen op het gebied van toezicht en controle op de visserijactiviteiten vereist zijn; Overwegende dat door middel van kosteneffectieve maatregelen, zoals bij voorbeeld de invoering van satellietvolgsystemen voor vaartuigen, voor meer en nauwkeuriger gegevens betreffende de geleverde visserij-inspanning moet worden gezorgd; Overwegende dat de Raad overeenkomstig artikel 3 van Verordening (EEG) nr. 2847/93 tot invoering van een controleregeling voor het gemeenschappelijk visserijbeleid4 kan besluiten over te gaan tot de installatie van een systeem voor permanente positiebepaling van communautaire vissersvaartuigen; PB nr. L 261 van 20. 10. 1993, blz. 1 Overwegende dat uit proefprojecten die door de Lid-Staten zijn uitgevoerd in het kader van Verordening (EG) nr. 897/94 van de Commissie houdende uitvoeringsbepalingen van Verordening (EEG) nr. 2847/93 van de Raad met betrekking tot de proefprojecten inzake permanente positiebepaling van communautaire vissersvaartuigen5, is gebleken dat voor de positiebepaling van vissersvaartuigen meerdere van satelliettechnologie gebruik makende volgsystemen in aanmerking komen; Overwegende dat het permanent via. satelliet volgen van sommige categorieën communautaire vissersvaartuigen het beheer van de visserij-inspanningen, de bewaking van sommige kwetsbare gebieden, de verificatie van de logboeken en het toezicht op de aanvoer van de vangsten ten goede zal komen, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: 1. Artikel 3 van Verordening (EEG) nr. 2847/93 van de Raad wordt vervangen door: Artikel 1 "Artikel 3 1. Iedere Lid-Staat installeert een satellietvolgsysteem voor vissersvaartuigen, hierna "VMS"-Vessel Monitoring System genoemd, waarmee de positie van communautaire vissersvaartuigen kan worden bepaald. Het VMS-systeem wordt uiterlijk met ingang van 1 januari 1997 toegepast op alle communautaire vissersvaartuigen, ongeacht hun lengte, die tot één van de volgende categorieën behoren: vaartuigen die op de volle zee, met uitzondering van de Middellandse Zee, vissen; vaartuigen die in de wateren van derde landen vissen; vaartuigen waarvan de vangst bestemd is voor verwerking tot meel en olie; vaartuigen die drij metten met een lengte van meer dan 1 kilometer gebruiken, alsmede, uiterlijk met ingang van 1 januari 1999, op alle andere communautaire vissersvaartuigen met een lengte over alles van meer dan 15 meter. PB nr. L 104 van 23. 4. 1994, blz. 18. r 2. De Lid-Staten zien erop toe dat apparatuur die het volgen via satelliet mogelijk maakt, wordt geïnstalleerd aan boord van communautaire vissersvaartuigen die hun vlag voeren en waarvoor de VMS-regeling geldt, en dat deze apparatuur geheel bedrijfsklaar is. De apparatuur moet de vissersvaartuigen in staat stellen via satellietcommunicatie hun geografische positie en, in voorkomend geval, de in artikel 19 ter bedoelde inspanningsverslagen aan de vlaggestaat mede te delen. Bij overmacht worden de dienstige inlichtingen over de radio medegedeeld via een radiostation dat door de Gemeenschap is erkend om dergelijke inlichtingen te ontvangen. De Lid-Staten onderwerpen de satellietvolgapparatuur die aan boord van de vissersvaartuigen die hun vlag voeren is geïnstalleerd, aan een jaarlijkse inspectie. 3. De kapitein van onder de VMS-verplichting vallende communautaire vissersvaartuigen ziet erop toe dat de satellietvolgapparatuur te allen tijde bedrijfsklaar is en dat de in lid 2 bedoelde gegevens worden meegedeeld. 4. Iedere Lid-Staat stelt een door hem te beheren visserij controlecentrum in dat toezicht houdt op de visserijactiviteiten en -inspanningen. Dit centrum start zijn activiteiten uiterlijk op 1 januari 1997. Het visserij controlecentrum van een Lid-Staat houdt toezicht op de vissersvaartuigen die de vlag van die Lid-Staat voeren, ongeacht de wateren of de haven waarin zij zich bevinden, alsmede op de communautaire vissersvaartuigen die de vlag van andere Lid-Staten voeren en die actief zijn in de wateren onder soevereiniteit of jurisdictie van de Lid-Staat van het controlecentrum. 5. Wanneer de vissersvaartuigen die de vlag van een Lid-Staat voeren, actief zijn in de wateren onder soevereiniteit of jurisdictie van een andere Lid-Staat, ziet de vlaggestaat erop toe dat zijn visserijcontrolecentrum de specifieke gegevens betreffende de positie van de vaartuigen onverwijld mededeelt aan het controlecentrum van de betrokken kuststaat. De Lid-Staat die vlaggestaat is, wordt van deze verplichting ontslagen als haar vaartuigen alle dienstige gegevens zelf rechtstreeks aan het visserijcontrolecentrum van de betrokken Lid-Staat die kuststaat is, mededelen op grond van een tussen de vlaggestaat en de kuststaat overeengekomen protocol, dat ter kennis van de Commissie wordt gebracht. r 6. Elke vlaggestaat wijst de autoriteiten aan die bevoegd zijn voor de visserij controlecentra en doet het nodige opdat deze centra kunnen beschikken over voldoende vakbekwaam personeel en over computerapparatuur en -programma's waarmee gegevens automatisch kunnen worden verwerkt en langs elektronische weg kunnen worden verzonden. De Lid-Staten zorgen voorts voor een back-upsysteem of een foutherstelprocedure voor het geval dat het hoofdsysteem onklaar geraakt. De Lid-Staten kunnen een gemeenschappelijk visserijcontrolecentrum exploiteren. 7. De Lid-Staat die vlaggestaat is, treft de nodige maatregelen opdat de van de vissersvaartuigen ontvangen gegevens in een voor de computer leesbare vorm worden opgeslagen en gedurende drie jaar worden bewaard. De Commissie heeft te allen tijde direct toegang tot deze computerbestanden. De geldende voorschriften met betrekking tot de bescherming van gegevens worden gerespecteerd. 8. De nadere regels voor de tenuitvoerlegging van dit artikel worden vastgesteld overeenkomstig de procedure van artikel 36. " Deze verordening treedt in werking op de zevende dag volgende op die van haar bekendmaking in het Publikatieblad van de Europese Gemeenschappen. A rtikel 2 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke Lid-Staat. Gedaan te Voor de Raad Î VERSLAG VAN DE COMMISSIE AAN DE RAAD EN HET EUROPEES PARLEMENT BETREFFENDE DE INSTALLATIE VAN EEN SATELLIETVOLGSYSTEEM VOOR VISSERSVAARTUIGEN VAN DE GEMEENSCHAP S Inhoudsopgave I. Inleiding 1. De achtergrond 2. De internationale omgeving II. De proefprojecten 1. 2. 3. Evaluatie van de proefprojecten De datatransmissie Juridische aspecten en bewijskracht III. Het nut van een satellietvolgsysteem voor de handhaving van de visserijregelgeving en voor het visserijbeheer Bijlage L INLEIDING Gedurende generaties waren de sterren het enige middel voor navigatie over land en over zee. Vandaag de dag wordt sterrennavigatie nog steeds toegepast, zij het in aanvulling op andere technieken die in de loop der jaren zijn ontwikkeld. De jongste decennia hebben een spectaculaire opgang van de ruimtevarende systemen te zien gegeven. Satellietnavigatie is wellicht één van de meest bekende toepassingen van de ruimtevaarttechnologie. Systemen die gebruik maken van satelliettechnologie vinden almaar meer toepassing op tal van andere gebieden, zoals in de luchtvaart (luchtverkeersleiding, landingssystemen enz. ), in het wegvervoer (particulier vervoer, vrachtwagen vervoer,. ), in het spoorvervoer en voor observatiedoeleinden. Het aantal gebruikers en de economische voordelen van deze systemen nemen voortdurend toe als gevolg van liberalisering en privatisering in de sector. De op diverse terreinen ontwikkelde technologieën zijn bruikbaar ten behoeve van het toezicht, de controle en de bewaking in de visserijsector, zoals hierna zal worden aangetoond. Met de opstelling van dit rapport wordt voldaan aan de in artikel 11 van Verordening (EG) nr. 897/94 van de Commissie vervatte verplichting voor de Commisie om aan de Raad een globale evaluatie te doen toekomen van de proefprojecten inzake permanente positiebepaling van communautaire vissersvaartuigen1 die door de Lid-Staten zijn uitgevoerd. Het rapport is gedeeltelijk gebaseerd op de eindrapporten van de Lid-Staten, die helaas met vertraging zijn ingediend. 1 PB nr. L 104 van 23. 4. 1994, blz. 18. ^A&* 1. De achteigrond In 1992 stelde de Commissie met het oog op een grotere doeltreffendheid van het visserijtoezicht voor, een satellietsysteem voor de permanente positiebepaling van vissersvaartuigen in te voeren1. In aansluiting daarop besloot de Raad dat de Lid-Staten, in samenwerking met de Commissie, proefprojecten zouden uitvoeren om te kunnen beoordelen welke technologie moet worden gebruikt en welke vaartuigen in bovengenoemd systeem moeten worden opgenomen (art. 3 van Verordening (EEG) nr. 2847/93 van de Raad van 12 oktober 1993 tot invoering van een controleregeling voor het gemeenschappelijk visserijbeleid, hierna de "controleverordening" genoemd). De uitvoeringsbepalingen voor de proefprojecten werden vastgesteld bij Verordening (EG) nr. 897/94 van de Commissie. Dertien Lid-Staten van de EU (België, Denemarken, Duitsland, Griekenland, Spanje, Frankrijk, Ierland, Italië, Nederland, Portugal, Finland, Zweden en het Verenigd Koninkrijk) hebben proefprojecten uitgevoerd, waarbij in totaal circa 350 vaartuigen waren betrokken. Voor het volgen van de bewegingen van de deelnemende vaartuigen zijn drie verschillende, in de handel verkrijgbare satellietsystemen getest (nl. Argos, Euteltracs en Inmarsat). Meerdere Lid-Staten hebben meer dan één van deze systemen uitgeprobeerd. De Gemeenschap heeft de projecten met 10 miljoen ecu van haar begroting ondersteund. De uitvoering ervan ging van start in juli 1994 en moest beëindigd worden tegen juni 1 C0M(92) 392def. yU 1995. Op verzoek van sommige Lid-Staten die niet op tijd klaar waren, is de termijn verlengd tot eind december 1995. Een aantal Lid-Staten blijft de systemen gebruiken om meer kennis te verwerven van deze technologie met het oog op het gebruik ervan voor de afdwinging van de visserij regelgeving en voor beheersdoeleihden. De proefprojecten zijn gecoördineerd door de Europese Commissie, die regelmatig ontmoetingen tussen de groep van deskundigen inzake visserij controle en de verantwoordelijke functionarissen van de Lid-Staten organiseerde om de voortgang van de projecten te volgen. De Commissie voert sedert 1992 zelf ook tests uit, waarbij gebruik wordt gemaakt van haar inspectievaartuig dat in het gereglementeerde gebied van de Visserij organisatie voor het noordwestelijk deel van de Atlantische Oceaan (NAFO) opereert (d. w. z. in de internationale wateren voor de kust van Newfoundland). 2. De internationale omgeving Het beheer van de commerciële visserij staat niet alleen voor de problematische opgave de beperktheid van de beschikbare visvoorraden met de overcapaciteit van de vloten te verzoenen, maar moet tevens het hoofd bieden aan het probleem van het toezicht op een groot aantal, over een immense oppervlakte verspreide vaartuigen. Diverse landen hebben de afgelopen jaren dan ook hun toevlucht genomen tot nieuwe technologieën, zoals satellietvolgsystemen, om de doeltreffendheid van hun beheersmaatregelen te vergroten en een rigoureuzere toepassing ervan af te dwingen. Hierna worden enkele voorbeelden aangehaald. In april 1990 sloten de Verenigde Staten, Canada en Japan een internationale overeenkomst die bepaalde dat 100% van de Japanse vaartuigen die in het noordelijke y(^~ deel van de Stille Oceaan op inktvis en met grootmazige drijfnetten visten, vanaf dat jaar met satellietvolgapparatuur moesten worden uitgerust. Soortgelijke overeenkomsten werden eveneens gesloten tusen de VS en Korea, en tussen de VS en Taiwan. De VS hebben aldus de activiteiten op de volle zee van bijna 800 vissersvaartuigen gevolgd. En recenter nog zijn talrijke Amerikaanse beugvissers die in het westelijke deel van de Stille Oceaan op pelagische soorten vissen, van satellietapparatuur voorzien. Thans werken de VS aan een gelijkaardige regeling voor twee specifieke vissenjtakken (bodemvissen en sint-j akobsschelpen) in de wateren van New England. Op 1 januari 1994 nam Australië het eerste satellietvolgsysteem (VMS - vessel monitoring system) officieel in gebruik voor een tak van de diepzeetrawlvisserij in het gebied Orange Roughy. Hierbij zijn ongeveer 30 vaartuigen betrokken. Er bestaan plannen om het systeem uit te breiden tot de beugvisserij op tonijn en de noordelijke garnaaltrawlvisserij, voor de mededeling van zowel posities als vangstgegevens. Sedert 1 april 1994 verplicht Nieuw-Zeeland bepaalde categorieën vaartuigen volgapparatuur aan boord te hebben en te gebruiken. Momenteel zijn circa 200 vaartuigen met het systeem uitgerust. Diverse andere landen overal ter wereld hebben experimenten uitgevoerd of hebben plannen in die zin, nl. Argentinië, Canada, Chili, Franse overzeese gebiedsdelen (Frans-Polynesië en Nieuw-Caledonië), Indonesië, Iran, Japan, Marokko, Noorwegen, Peru, Rusland en Taiwan. Zowel de Overeenkomst over de toepassing van de bepalingen van het Verdrag van de Verenigde Naties inzake het recht van de zee y an 10 december 1982 die betrekking hebben op de instandhouding en het beheer van de grensoverschrijdende en de over S* grote afstanden trekkende visbestanden?^ de Gedragscode voor een verantwoordelijke visserij verwijzen expliciet naar het gebruik van satellietvolgsystemen (VMS). Het Beringzeeverdrag bepaalt dat elke verdragsluitende partij haar vaartuigen die in het verdragsgebied op pollak vissen, de verplichting oplegt satellietapparatuur voor real-time positiemelding te gebruiken. Andere regionale organisaties, zoals CCAMLR (Antarctisch gebied), ICC AT (Atlantische Oceaan, tonijn), FF A (zuidelijke Stille Oceaan) en NAFO (noordwestelijke Atlantische Oceaan) zijn eveneens geïnteresseerd. De partijen bij het NAFO-verdrag zullen proefprojecten uitvoeren met 35% van de in de periode 1996/1997 in het verdragsgebied actieve vissersvaartuigen. Op 21 en 22 november 1995 organiseerde de Commissie in Madrid (Spanje) een internationaal symposium over de handhaving van de visserijregelgeving dat gewijd was aan de vraag of satelliettechnologie voor controle- en bewakingsdoeleinden bruikbaar is. Het symposium mocht zich verheugen in de deelname van dertien Lid-Staten, vier niet-EU-landen en tal van ondernemingen, en leverde een nuttige uitwisseling van informatie op. Buiten de Europese Unie opgedane ervaring toont duidelijk aan dat de satelliettechnologie de klassieke controlemethoden weliswaar niet heeft vervangen, maar deze een stuk efficiënter en doelmatiger heeft gemaakt. In het bijzonder heeft ze de toezichthouders in staat gesteld de prioritaire problemen te identificeren. Naast de toepassingen voor controledoeleinden, zijn er diverse andere nieuwe, op de satelliettechnologie gebaseerde ontwikkelingen die een efficiëntere uitoefening van de visserij mogelijk maken. Voorbeelden hiervan zijn, het GPS (Global Positioning System), aan de hand waarvan vissersvaartuigen op elk moment hun positie, koers en snelheid kunnen bepalen, en teledetectie via satelliet, die vissers in staat stelt om zones ^ met hoge concentraties van bepaalde soorten nauwkeurig te identificeren. Voorts hebben telecommunicatiesatellieten de communicatie tussen vaartuigen van bepaalde vloten sterk vergemakkelijkt, hetgeen een tijdwinst betekent bij het zoeken naar de beste vangstgronden en in noodsituaties snellere interventies mogelijk maakt. II. PE PROEFPROJECTEN De Lid-Staten hebben in het kader van de proefprojecten diverse VMS-systernen aan uitvoerige tests onderworpen. In totaal zijn meer dan 300 communautaire vissersvaartuigen uitgerust met een "blue box" (30 Argos, 60 Euteltracs en 175 Inmarsat, alsmede 100 MONICAP in Portugal). Finland en Zweden hebben in 1995 met Denemarken een gezamenlijk project opgezet. Vanwege het korte tijdsbestek is Zweden er evenwel niet in geslaagd vrijwillige deelnemers te vinden. GPS-INMARSAT is door alle deelnemende Lid-Staten getest. Slechts enkele Lid-Staten hebben ARGOS en/of EUTELTRACS beproefd. Griekenland heeft in het kader van een complementair project ook geëxperimenteerd met VHF/DCS-datacommunicatie, waarvan het gebruik in hoofdzaak tot de territoriale wateren beperkt is. Het Verenigd Koninkrijk heeft proeven gedaan met automatische positieregistratiesystemen (APR), die de gegevens aan boord van het vissersvaartuig opslaan zonder ze real-time te verzenden. In de bijlage worden de kerngegevens van de onderscheiden projecten in tabelvorm samengebracht. *4S 1. Evaluatie van de proefprojecten Dit hoofdstuk resumeert de voornaamste bevindingen van de rapporten van Lid-Staten en de overwegingen van de groep van deskundigen inzake visserij controle, die tijdens de periode waarin de proefprojecten plaatsvonden regelmatig is bijeengekomen. De proefprojecten hebben de betrouwbaarheid aangetoond van de aan boord van vissersvaartuigen geteste satellietsystemen en het bewijs geleverd dat de technologie de efficiëntie en doelmatigheid van de bestaande lucht-, oppervlakte- en grondsystemen aanzienlijk vergroot. De proeven hebben een aantal technische problemen aan het licht gebracht, die evenwel met zekerheid kunnen worden verholpen door gezamenlijke inspanningen van de projectbeheerders en de leveranciers van de systemen. Er is met name vastgesteld dat de VMS-technologie gedurende de uitvoering van de projecten behoorlijk verder is geëvolueerd en dat deze opgaande lijn nog zal aanhouden. De verdere ontwikkeling van gebruiksklare systemen en de verbetering van de satellietdienstverlening zullen er zeker toe bijdragen dat het potentieel van een toekomstig operationeel systeem volledig kan worden gebruikt. Kwaliteit, robuustheid en bedrijfszekerheid van de aan boord geteste toestellen zijn in de loop van de proefperiode wezenlijk verbeterd. De technologische vooruitgang zal in de toekomst voor een nog uitgebreider aanbod van functies en een lagere kostprijs zorgen. De verwachting is, dat de komst van satellieten die in een lage baan om de aarde draaien een fors prijsdrukkend effect op de mobiele-communicatieapparatuur zal hebben, terwijl ook mag worden aangenomen dat liberalisering en privatisering de telecommunicatiekosten verder zullen doen dalen. Computerapparatuur en -software worden in het algemeen nog steeds goedkoper. Het belangrijkste probleem was het se verlies van gegevens als gevolg van systeemstoringen. Het betreft hier echter slechts een incidenteel probleem, dat kan worden verholpen met adequate backup- en herstelvoorzieningen. Alle deelnemende Lid-Staten vermelden dat het GPS dat in de ARGOS-transponders is geïntegreerd en in combinatie met INMARSAT-C kan functioneren, voldoende nauwkeurig is voor visserij controledoeleinden. Ook de positiebepalingsfunctie van EUTELTRACS krijgt een positieve beoordeling. 2. De datatransmissie Tijdens de operationele fase van de projecten is de datatransmissie tussen Lid-Staten uitvoerig beproefd. De tests hebben niet alleen inzicht verschaft in de complexiteit van en de moeilijkheden die optreden bij het uitwisselen van positiegegevens, maar ook waardevolle informatie opgeleverd met betrekking tot het verbeteren van de datatransmissie en het ontwikkelen van unieke oplossingen en alternatieven voor een operationeel systeem. Het door Denemarken voorgestelde berichtenformaat en het X 25-protocol zijn als standaarden aangenomen voor de uitvoering van de proefprojecten. Het aanbod van X 25-diensten is evenwel niet in alle Lid-Staten eender, wat ertoe heeft geleid dat sommige Lid-Staten de positieberichten slechts onregelmatig konden versturen. De technische inspanningen die nodig waren om in de testfase betrouwbare en effectief functionerende datacommunicatieprocedures tot stand te brengen, zijn wat dit betreft kennelijk door de Lid-Staten onderschat. Vanuit het oogpunt van de Commissie was dit het punt waarop de projecten het meest tekort schoten. ^ Slechts twee Lid-Staten hebben de directe transmissie vanaf het vissersvaartuig naar de kuststaat getest. Deze werkwijze kan niettemin als een valabel alternatief voor communicatie tussen de vlaggestaat en de kuststaat worden beschouwd. De deelnemende Lid-Staten erkennen de behoefte aan gestandaardiseerde datatransmissieprocedures en bezinnen zich verder op de architectuur van het toekomstige communautaire satellietvolgsysteem. In dit verband zal uitvoerig onderzoek moeten worden verricht naar de interoperabiliteit van uiteenlopende technologieën voor mobiele satellietcommunicatie en positiebepaling, en grondnetwerken. Hierbij zij aangetekend dat het vraagstuk van de datatransmissie tussen Lid-Staten niet uitsluitend in het kader van de satellietvolgtoepassingen aan de orde is, maar een generiek karakter heeft. 3. Juridische aspecten en bewijskracht De deelnemende Lid-Staten hebben in hun rapporten de juridische aspecten en de problemen met betrekking tot de bewijskracht van via VMS-systernen verkregen gegevens slechts summier aangeraakt. De Commissie beseft dat de vaartuigen die aan de proefprojecten hebben deelgenomen, dit op vrijwillige basis hebben gedaan en dat een aantal kwesties, zoals geknoei met of misbruik van de apparatuur, in de vorm van "cloning" (oneigenlijk gebruik van legale apparatuur om de autoriteiten te misleiden met betrekking tot de precieze positie van een vaartuig) of "ghosting" (doelbewust onklaar maken van de apparatuur), pas aan de oppervlakte zullen komen wanneer het gebruik van het systeem verplicht wordt voor bepaalde categorieën vaartuigen. Het is daarom zaak de volledige aansprakelijkheid voor de installatie, de bediening en het onderhoud van de apparatuur bij de vaartuigen te leggen en het op zee zijn zonder de voorgeschreven apparatuur strafbaar te maken. Tevens moet er een geheel van sancties en stimuli komen dat de naleving van de voorschriften door de vaartuigen garandeert. ^* In het algemeen is het zo dat de regels in verband met de bewijslevering nogal uiteenlopen van de ene Lid-Staat tot de andere. De geoorloofdheid en de bewijskracht van via VMS-systernen verkregen informatie kunnen bijgevolg in elke Lid-Staat verschillen, zoals ook het geval is voor andere vormen van informatie, b. v. tijdens inspectievluchten genomen foto's. Voor een doelmatige werking van het VMS is samenwerking tussen de bevoegde autoriteiten van de vlaggestaat en de kuststaat noodzakelijk. Dit kan vereisen dat sommige Lid-Staten hun nationale wetgeving aanpassen om het in aanmerking nemen van via VMS verkregen bewijsmateriaal mogelijk te maken. ffl. HET NUT VAN EEN SATELLIETVOLGSYSTEEM VOOR DE HANDHAVING VAN DE VISSERIJREGELGEVING EN VOOR HET VESSERMBEHEER De proefprojecten tonen aan dat een goed functionerend systeem de handhaving van de visserij regelgeving op velerlei wijze ten goede komt. Zoals het Rapport van de Commissie over de controle op het gemeenschappelijk visserijbeleid aanstipt, vertoont de rechtshandhaving momenteel vele ernstige tekortkomingen wat betreft doelmatigheid en efficiency. Het via satelliet volgen van de vissersvaartuigen zal resulteren in een betere controle op diverse gebieden van de geldende visserijregelgeving. In het bijzonder zal het systeem bijdragen tot: een beter beheer van de visserij -inspanning, doordat kwalitatief hoogstaande inspanningsverslagen beschikbaar worden; een betere bewaking van gesloten of kwetsbare gebieden; COM(96) lOOdef. ^% een (financieel) efficiëntere inzet van patrouilleboten en -vliegtuigen, alsmede van personeel voor inspecties op zee; verificatie van logboekgegevens en eventueel vangstgegevens; het opsporen van illegale of ongeoorloofde aanvoer; het toezicht op de naleving van de verplichting om de aanlanding vooraf te melden. De diversiteit van de visserijactiviteiten in de EU heeft geleid tot een complex beheers en controleapparaat. De invoering van een satellietvolgsysteem kan op termijn echter een vereenvoudiging van de regelgeving mogelijk maken en, in het bijzonder, de vissers prikkelen de voorschriften na te leven, waardoor sommige van de bestaande verplichtingen, b. v. inzake de "hail"-berichten, weer zouden kunnen worden afgezwakt. De satellietsystemen zullen het toezicht op de visserij-inspanningen en, in combinatie met andere controlemiddelen, het volgen van de quotabenutting door de vaartuigen helpen vergemakkelijken. Vanuit het oogpunt van de Gemeenschap, zal een VMS-systeem de uniforme toepassing van de regelgeving, de samenwerking tussen de toezichthouders en de transparantie van de visserij controle- en handhavingsmaatregelen in de Lid-Staten bevorderen. De door de Lid-Staten uitgevoerde proefprojecten hebben eveneens het bestaan van heel wat voordelen voor de visserijsector aangetoond, o. a. lagere communicatiekosten, verhoogde veiligheid, mogelijkheid om op een confidentiële wijze vangst- en marktgegevens te versturen, en gemakkelijkere toegang tot informatie over het weer, havens enz. Volgens recente aanwijzingen van de Lid-Staten zijn de vissers trouwens reeds in satellietcommunicatieapparatuur en -diensten aan het investeren. Z^ De bemoedigende resultaten van de proefprojecten en de internationaal op visserij gebied waargenomen ontwikkelingen geven aan dat het nu het geschikte moment is om aan de daadwerkelijke invoering van operationeel systeem voor de communautaire vloot te werken. De kosten van een VMS-systeem zullen hoofdzakelijk afhankelijk zijn van het aantal vaartuigen dat in het systeem wordt opgenomen. Verder mag worden aangenomen dat de Lid-Staten maximale flexibiliteit zullen wensen om een nationaal systeem op te zetten dat op hun specifieke behoeften is afgestemd en dat kan worden geïntegreerd met bestaande controlevoorzieningen en -procedures. De apparatuur en software die voor de proefprojecten is aangeschaft, kan om het even waar dat mogelijk is opnieuw worden gebruikt. De kosten van een satellietsysteem voor het volgen van ongeveer 10 000 vaartuigen, inclusief de kosten voor een controlecentrum in iedere Lid-Staat, kunnen - gebaseerd op de resultaten van een eerdere studie - worden geraamd op 80 tot 100 miljoen ecu over een periode van 5 jaar, waarvan het leeuwedeel voor de mobiele apparatuur die aan boord van de vaartuigen komt. De uitgaven komen normaal in aanmerking voor financiering op grond van Beschikking 95/527/EG van de Raad betreffende een financiële bijdrage van de Gemeenschap in sommige uitgaven van de Lid-Staten voor de tenuitvoerlegging van de in het kader van het gemeenschappelijk visserijbeleid geldende controleregeling1. PB nr. L 301 van 14. 12. 1995, blz. 30, gerectificeerd in PB nr. L 302 van 15. 12. 1995, blz. 45. %K OVERZICHTTABEL (Situatie per 1. 5. 96) Lid- Staat Bijdrage EU Aantal vaartuigen Controle- centrum Satelliet systeem (MECU) Minimum Reëel Datum in- bedrjjfstelling (limiet: 1. 10. 94) Ontvangst eind rapport (limiet: 29. 2. 96) BIJLAGE Opmerkingen België 0,3 Denemarken 0,9 10 10 21 10 Duitsland 0,4 15 22 Griekenland 0,8 10 20 Dienst voor Zeevisserij, Ostende Fiskeridirekto-ratet, Copenhague Bundesanstalt LE, Hambourg Griekse Kustwacht, Piraeus Spanje 3,0 124 124 IGPM, Madrid Frankrijk 0,9 67 45 CROSSA, Etel Ierland 0,7 10 10 Naval Base, Cork Ni r INMARSAT Maart 95 - Kosten van connectiesoftware gedeeld met Nederland Verlies van informatie bij INMARSAT INMARSAT April 95 26. 3. 96 Niet gemakkelijk vrijwilligers gevonden - Heeft een formaat ontwikkeleld voor de transmissie van positiegegevens INMARSAT Oktober 94 4. 3. % Telekom biedt geen X. 25 fast select mode voor internationaal verkeer aan INMARSAT Oktober 94 13. 3. % Heeft in een aanvullend project VHF/DSC getest LES biedt geen individual polling function EUTELTRACS INMARSAT ARGOS EUTELTRACS INMARSAT EUTELTRACS INMARSAT Maart 94 14. 3. % Mei 95 19. 3. % Heeft een uitbreiding van het Deense datatransmissieformaat ontwikkeld voor eventberichten Blijft het systeem gebruiken voor inspanningsberichten Eutelsat heeft een technische oplossing ontwikkeld voor de integratie van de gegevensstromen van de drie verschillende systemen Blijft het systeem gebruiken voor inspanningsberichten Oktober 94 - - Encryptie van positieberichten - Voorstander van directe mededeling aan de kuststaat - Stelt gebruik van een centrale dataroutingfaciliteit voor Nog niet operationeel Italië 0,5 17 (20) Kustwacht, Rome INMARSAT - Lid-Staat Bydrage EU (MECU) Aantal vaartuigen Minimum Reëel Controle-centrum Satelliet-systeem Nederland 0,5 14 41 AID, Kerkrade ARGOS EUTELTRACS INMARSAT Datum in bedrijf- stelling (limiet: 1. 10. 94) Ontvangst eind rapport (limiet : 29. 2. 96) Oktober 94 20. 3. % Portugal * 47 104 IGP, Lissabon INMARSAT " Opmerkingen - Kosten connectiesoftware gedeeld met België - Verlies van informatie over INMARSAT - Eerdere ervaring met project "Verre Visserijen" PTT Telecom bieden geen X. 25 fast select mode aan - Portugal heeft geen proefproject uitgevoerd omdat het al ervaring had opgedaan met MONICAP - Mogelijkheid van controle via satelliet is opgenomen in de nationale wetgeving Finland Zweden Verenigd Koninkrijk 0,2 0,2 - - 5 3 Ministerie voor Visserij, Helsinki INMARSAT Fiskeriverket, Göteborg INMARSAT Na de toetreding Na de toetreding 0,9 19 29 MAFF, Londen DAPS, Edinburgh ARGOS EUTELTRACS INMARSAT September 94 5. 3. % - Gemeenschappelijk project met Denemarken en Zweden 7. 3. % 22. 3. % (voor ontwerp) Gemeenschappelijk project met Denemarken en Finland Geen vrijwillige deelnemers - Heeft twee kustwachtvaartuigen en een onderzoekvaartuig uitgerust Volledige integratie van satellietsystemen via een customised monitoring system (CTMS) Geen medewerking van de visserijorganisaties 18 vaartuigen uitgerust met automatische positierecorders E IS3H 0254-1513 COM(96) 232 def. DOCUMENTEN NL 03 11 Catalogusnummer : CB-CO-96-242-NL-C ISBN 92-78-04487-3 Bureau voor officiële pubtikaties der Europese Gemeenschappen L-2985 Luxemburg z«f


title: Proposition de DECISION DU CONSEIL autorisant le royaume d' Espagne à reconduire jusqu' au 7 mars 1997 l' accord sur les relations de pêche mutuelles avec la république d' Afrique du Sud

eurovoc_concepts:
South Africa
Spain
fishing agreement
renewal of an agreement

text: COMMISSION DES COMMUNAUTES EUROPEENNES Bruxelles, le 28. 05. 1996 COM(96) 218 final Proposition de DECISION DU CONSEIL autorisant le royaume d'Espagne à reconduire jusqu'au 7 mars 1997 l'accord sur les relations de pêche mutuelles avec la république d'Afrique du Sud (présentée par la Commission) 36"- - < EXPOSE DBS MOTIFS 1. Le Royaume d'Espagne a signé le 14 août 1979 un accord our lea relations de pêche mutuelles avec la République d'Afrique du Sud, qui est entré en vigueur le 8 mars 1982 pour une période initiale de 10 ans ; il est prévu que l'accord reste en vigueur par la suite pour une durée indéterminée sauf s'il est dénoncé avec un préavis de 12 mois. Cet accord de pêfche prévoit que des licences annuelles de pêche peuvent être offertes aux navires battant pavillon espagnols ; tel a été le cas depuis 1989. 2. L'article 167 paragraphe 2 de l'Acte d'adhésion de l'Espagne et du Portugal prévoit que les droits et obligations découlant pour le Royaume d'Espagne des accords de pêche conclus avec les pays tiers ne sont pas affectés pendant la période où les dispositions de ces accords sont provisoirement maintenues. En vertu du paragraphe 3 de l'article 167 de l'Acte d'adhésion, le Conseil, statuant à la majorité qualifiée sur proposition de la Commission, arrête les décisions appropriées à la préservation des activités de pêche qui découlent de ces accords, y compris la possibilité de prorogation pour des périodes d'un an au maximum. 3. Afin d'éviter l'interruption des activités de pêche des navires communautaires concernés, la décision faisant l'objet de la présente proposition autorise le Royaume d'Espagne à proroger, jusqu'au 7 mars 199 7 l'accord de pêche décrit ci-dessus. I DÉCISION DU CONSEIL du autorisant le royaume d'Espagne à reconduire jusqu'au 7 mars 199 7 l'accord sur les relations de pêche mutuelles avec la république d'Afrique du Sud LE CONSEIL DE L'UNION EUROPÉENNE, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu l'acte d'adhésion de notamment son article 167 parapraphe 3, l'Espagne et du Portugal, et vu la proposition de la Commission, l'accord sur les relations de pêche considérant que mutuelles entre le gouvernement du royaume d'Espagne et le gouvernement de la république d'Afrique du Sud, signé le 14 août 1979, est entré en vigueur le 8 mars 1982 pour une période initiale de dix ans ; qu'il demeure ensuite en vigueur pour une durée indéterminée s'il n'est pas dénoncé moyennant un préavis de doure mois ; considérant que l'article 167 paragraphe 2 de facte d'ad hésion prévoit que les droits et obligations des accords de pêche conclus par le royaume d'Espagne avec des pays tiers ne sont pas affectés durant la période pendant laquelle les dispositions de ces accords sont provisoire ment maintenues ; considérant que, en vertu de l'article 167 paragraphe 3 du même acte, le Conseil arrête, avant l'échéance des accords de pêche conclus par le royaume d'Espagne avec des pays tiers, les décisions appropriées à la préservation des acti vités de pêche qui en découlent, y compris la possibilité de prorogation pour des périodes d'un an au maximum ; l'accord susmentionné a été que 7 mars 1996('); reconduit jusqu'au considérant que, pour éviter une interruption des activités il de pêche des navires communautaires concernés, convient d'autoriser le royaume d'Espagne à reconduire jusqu'au 7 mars 1997 ledit accord, A ARRÊTÉ LA PRÉSENTE DÉCISION : Article premier Le royaume d'Espagne est autorisé à reconduire jusqu'au 7 mars 1997 l'accord sur les relations de pêche mutuelles avec la république d'Afrique du Sud, entré en vigueur le 8 mars 1982. Article 2 Le royaume d'Espagne est destinataire de la présente déci sion. Fait à le Par le Conseil Le président (') JO iv L 329 du J O. 1 2. 1 9 9 5, p. 35 i ISSN 0254-1491 COM(96) 218 final DOCUMENTS FR 03 11 N° de catalogue : CB-CO-96-229-FR-C ISBN 92-78-04188-2 Office des publications officielles des Communautés européennes L-2985 Luxembourg tv


title: Förslag till rådets beslut av den om bemyndigande att låta Portugal förlänga avtalet om inbördes fiskeförbindelser med Sydafrika till och med den 7 mars 1997

eurovoc_concepts:
Portugal
South Africa
fishing agreement
fishing licence

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 28. 05. 1996 KOM(96)231 slutlig Förslag till RÅDETS BESLUT av den om bemyndigande att låta Portugal förlänga avtalet om inbördes fiskeförbindelser med Sydafrika till och med den 7 mars 1997 (framlagt av kommissionen) EXPLANATORY MEMORANDUM 1. On 9 April 1979, the Portuguese Republic signed an agreement on mutual fisheries relations with the Republic of South Africa which entered into force on the same day for an initial period* of ten years, and which it was envisaged should subsequently rest in force for an indeterminate period unless it were to be denounced with twelve months notice. Under this fisheries agreement, annual fisheries licences can be granted to vessels flying the Portuguese flag. This was the case since 1989. 2. Article 354 (2) of the Act of Accession of Spain and Portugal lays down that the rights and obligations for the Portuguese Republic following from fisheries agreements concluded with third countries shall not to be affected during the period for which the provisions of such agreements are provisionally maintained. Under Article 354 (3) of the Action of Accession, the Council, acting by a qualified majority on a proposal from the Commission, is to adopt the decisions appropriate for the continuation of fishing activities resulting from such agreements. This may include prolonging them for periods not exceeding one year. 3. In order to avoid interruption in the fishing activities of the Community vessels concerned, the Decision put forward in this proposal authorises Portugal to extend the fisheries agreement referred to above until 7 March 1997- Z Förslag RÄDETS BESLUT av den om bemyndigande att låta Portugal förlänga avtalet om inbördes fiskeförbindelser med Sydafrika till och med den 7 mars 1997 EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av Anslutningsakten för Spanien och Portugal, särskilt artikel 354. 3 i denna, med beaktande av kommissionens förslag, och med beaktande av följande: regering som inbördes fiskeförbindelser mellan Portugals regering och Sydafrikas Avtalet om undertecknades den 9 april 1979 trädde i kraft samma dag för en initialperiod på tio år. Detta avtal fortsätter att gälla för en obestämd tidsperiod om det inte sägs upp med tolv månaders varsel. I artikel 354. 2 i Anslutningsakten föreskrivs att rättigheter och skyldigheter i fiskeavtal som slutits mellan Portugal och tredje land inte berörs under den period som dessa avtal provisoriskt står fast. I enlighet med bestämmelserna i artikel 354. 3 i samma akt fattar rådet, innan de fiskeavtal Portugal ingått med tredje land löpt ut, lämpliga beslut för att skydda de fiskeaktiviteter som är resultatet av dessa avtal, inberäknat möjligheten att förlänga avtalen för perioder på maximalt ett år. Det nämnda avtalet har förnyats till och med den 7 mars 19961. För att undvika ett avbrott i fiskeaktiviteterna hos de gemenskapens fiskefartyg som berörs är det lämligt att bemyndiga Portugal att förnya nämnda avtal till och med den 7 mars 1997. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Portugal skall bemyndigas att förnya det avtal om inbördes fiskeförbindelser med Sydafrika som trädde i kraft den 9 april 1979 till att gälla till och med den 7 mars 1997. Artikel 2 Detta beslut riktar sig till Portugal. Utfärdat i den På rådets vägnar Ordförande EGT nr L 329, 30. 12. 95, s. 36. 3 ISSN 1024-4506 KOM(96) 231 slutlig DOKUMENT SV 03 15 Katalognummer : CB-CO-96-241-SV-C ISBN 92-78-04479-2 Byrån fdr Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg </