title: Meddelande från kommissionen om riktlinjerna för det fjärde fleråriga utvecklingsprogrammet för fiskeflottan

eurovoc_concepts:
EU programme
common fisheries policy
exploitation of resources
fishery resources
fishing fleet

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 30. 05. 1996 KOM(96) 203 slutlig MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN om riktlinjerna för det fjärde fleråriga utvecklingsprogrammet för fiskeflottan INNEHÅLLSFÖRTECKNING 1. Insatser för det fjärde fleråriga utvecklingsprogrammet för fiskeflottan (program IV) 2. Antagande av program IV 2. 1. Breda konsultationer före debatten i rädet 2. 2. Förlangning av principerna i program III 3. Klassisk debatt mellan företrädare för kapacitetsmetoden och den blandade metoden 4. Behandling av passiva redskap och bestämmelser om fiskeredskap 5. Innehåll i program IV 5. 1. Den oberoende expertgruppens rapport oeh tekniska framsteg 5. 2. Hänsynstagande till den socio-ekonomiska effekten av minskningen 5. 3. Indelning av flottan i segment 5. 4. Det särskilda fallet for småskaligt fiske 5. 5. Strukturåtgärdernas varaktiga natur 5. 6. Tillämpningsperiod for program IV 5. 7. Tilläggskriterium for uppföljning av programmen 5. 8. System med sanktioner om målen inte iakttas 6. Förfaranden för antagande 6. 1. Åtgärder för att medvetandegöra beslutsfattare och den allmänna opinionen 6. 2. Förberedande arbeten 6. 2. 1. Medlemsstaternas rapporter 6. 2. 2. Den oberoende expertgruppens vetenskapliga rapport 6. 2. 3. Socio-ekonomisk rapport efter de regionala samråden 6. 3. Rättsordning i två etapper 6. 3. 1. Rådets beslut i juni 1996 6. 3. 2. Kommissionens 13 beslut i november 1996 7. Slutsats Bilaga Bilaga Bilaga Bilaga Bilaga Bilaga I: llliisiralion av förhållandet resurser - llolta - strukturåtgärder II: Fall av extrema former av tillämpning av program IV III: Social och ekonomisk verkan av de åtgärder som vidtas lor att minska gemenskapsflottans överkapacitet IV: Den oberoende expertgruppens viktigaste rekommendationer V: Sammanfattning av de regionala samråden VI. Illustration av beslutsprocessen när det gäller antagande av program IV A 1. Insatser för det fjärde fleråriga utvecklingsprogrammet för fiskeflottan (program IV) I kommissionens rapport från 19911 om den gemensamma fiskeripolitiken framhålls behovet av att säkerställa en stark länk mellan förvaltningsåtgärderna för bestånden genom årliga fångstmängder (TAC) och kvoter (. output) och förvaltningsåtgärderna för fiskeansträngning (input) såsom flottans kapacitet (huvudsaklig komponent i fiskeansträngningen) (se bilaga 1). rådets debatt länk, som genomfördes under Denna fleråriga utvecklingsprogrammet för fiskeflottan (hädanefter kallat program III) och som motiveras av erkännandet av gemenskapsflottans stora överkapacitet när det gäller vissa fiskbestånd, yttrade sig i att man för perioden 1992 antog mål för en minskning av fiskeansträngningen med 20 %, 15 % och 0 % för respektive pelagiska bestånd2, vilka låg en ansenlig bit ifrån kommissionens demersala, bcnliska ursprungliga förslag. i december 1993 om det tredje Dessa mål genomförs inom ramen för en rad kommissionsbeslut om flottorna i medlemsländerna3. Systemet utsträcktes till Sverige och Finland efter dessa länders anslutning4. När vi nu närmar oss slutet av program III, bör erkännas att även om en minskning av gemenskapsflottans överkapacitet har kunnat noteras så motsvarar den inte de fastställda målen, särskilt för vissa medlemsstater som hade en betydande eftersläpning att hämta in. Dessutom är det obestridligt att de tekniska framsteg som denna sektor har kunnat dra nytta av under perioden har haft en effekt som har motverkat fullföljandet av de fastställda målen. till ökade De priskriser som har fiskeansträngningar genom att vissa flottor har ökat aktivitetsnivån för att kompensera för lägre inkomster, och priskriserna har därmed ytterligare förvärrat överutnyttjandet av resurserna. följt på varandra under senare år har slutligen medverkat Summan av dessa faktorer ger förklaringen till varför tillgängliga utvärderingar om utvecklingen av bestånden under den aktuella perioden i allmänhet inte visar några påtagliga framsteg Tvärtom har situationen för många bestånd ytterligare förvärrats och därmed också sektorns ekonomi. Under dessa förhållanden synes ett nytt utvecklingsprogram som syftar flottans överkapacitet vara oundgängligt för att till en fortsatt minskning av - förbättra tillståndet for bestånden - bidra till sektorns konkurrenskraft och lönsamhet. På grund av den effekt som omstruktureringsåtgärderna av flottan har på det regionala ekonomiska och sociala livet bör dessa åtgärder genomföras samtidigt som man tar hänsyn till anpassningsmöjligheter i kustområden som är beroende av fisket samt gemenskapens regionalpolitik 1 Rapport 1991 från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om den gemensamma fiskeripolitiken Sec (91) 2288 final * Rådets beslut 94/1. VEO om mål och förfaranden for en omstrukturering av gemenskapens fiskesektor under perioden 1 januari 1994 till 31 december 1996 (EGT L 10 av den 14. 1. 1994). ' Kommissionens beslut 92/588/EEG till 92/598/EEG av den 21. 12. 1992 om ett flerårigt utvecklingsprogram för fiskeflottorna för perioden 1995/96 (EGT nr L 401 av den 31. 12. 1992) och kommissionens beslut 95/238/EG till 95/248/EG av den 7. 6. 1995 om ändring av beslut 92/58X/KEG till 92/598/EKG (KGT nr I. 166 av den 15 juli 1995). 4 Rådets beslut 95/577/EG av den 22. 12. 1995 om mål och fortat anden löt en onistiuktuieimj* av liskcsektoiii i Finland och Svenne under perioden den I januari 1995 till den 31 december 1996. Beslut 96/73/EG och 96/74/EG av dci\ 22. 12 1995 om oil llciâiigl utvecklingsprogram lor Sveriges och Finlands fiskeflottor för perioden 1995/1996 enligt rådets förordning (EG) nr 3699/93. 2. Antagande av program IV 2. 1 Breda konsultationer före debatten i rådet Liksom utvecklingsprogram III, kommer program IV att bli föremål för en omfattande debatt i rådet. Denna debatt kominer dock att ha förberetts omsorgsfullt genom en serie regionala samråd ined yrkesorgan i sa tioner och parter med anknytning till fiskerinäringen. Kommissionen har på detta sätt velat omge sig med ett maximum av försiktighetsåtgärder för att på bästa sätt informera rådet om den verkliga räckvidden av ett anpassningsprogram för flottans kapacitet vars mål skulle kunna betecknas som ambitiösa. I detta syfte organiserades mellan november 1995 och mars 1996 med stöd av nationella administrationer 34 regionala samråd i de områden i gemenskapen som är mest beroende av fisket. Utöver dessa regionala möten har organiserats och kommer att organiseras flera samråd med europeiska organisationer inom fiskeområdei, såsom konsultativa fiskekommittén den 24 januari och den 21 maj 1996. Kommissionen kommer att försöka dra nytta av de åsiktsutbyten om utvecklingen av gemenskapsflottans fiskeaktiviteter som har ägt rum vid dessa samråd liksom de yrkes-verksammas idéer när det gäller innehåll och genomförande av program IV och av de tillhörande finansiella kompletteringsprogrammcn. 2. 2. Förlängning av principerna i program III De principer som var styrande vid utarbetandet av program III, såsom insyn i verksamheten, likabehandling av medlemsstaterna och en viss flexibilitet, kommer att bibehållas för att garantera att varje medlemsstat kan finna ett svar som passar för den egna flottypen och de egna fiskeaktivitetema inom program IV:s operationella ram, ulan att detta progfam vid något tillfälle skall kunna tjäna som förevändning för en skillnader i behandling eller ett sätt att kringgå principen om fiskeaktiviteters relativa stabilitet. Insynen kommer att garanteras genom antagandet av en metod som är tillgänglig för alla och som är kontrollerbar. Rättvisan består i att föreslå medlemsstaterna att tillämpa lika stora minskningskoefficienter för samma segment utan åtskillnad mellan flottor, fartygstyper eller fiskeredskap (passiva redskap, släpredskap). Flexibiliteten kommer att bestå i att låta medlemsstaterna, om de bedömer det nödvändigt, göra omgrupperingar av flottsegment. Enligt den princip som antagits inom ramen för program III skall den minskningskoefficient som tillämpas för den enhet som därmed erhålls vara den koefficient som tillämpas för den mest utsatta arten i den grupp arter som omgrupperingen avser. Den anpassning av fiskeansträngningarna som sker genom tillämpningen av strukturåtgärder kommer inte att påverka den relativa stabiliteten mellan medlemsstaterna när det gäller uttag av fisk som fördelningssätten för fiskekvoterna är ett uttryck för. Genom att tvärtom rikta in sig på lönsamheten för fiskeverksamhet genom att eliminera överskottskapaciteten, kommer program IV att minska risken för bedrägeri med kvoterna, samtidigt som det under normala förhållanden gör det möjligt att utnyttja dem till fullo. 3. Klassisk debatt mellan företrädare för kapacitetsmetoden och den blandade metoden Det förtjänar påminnas att program I och II som tillämpades under perioden 1983/91 fastställde mål för en total begränsning av fiskeflottans kapacitet med liten omfattning för varje nationell flotta. Däremot bestämdes i program III för den följande perioden (1992-96) för första gången tak för fiskeansträngning per flottsegmenl som innebar en avsevärd minskning jämfört med de tidigare målen. Införandet av mål uttryckta tillfälliga utvecklingsprogrammet från 1992 där 25 % av de kapacitetsminskningar som krävdes kunde uppnäs i form i programmen har sitt ursprung i fiskeansträngning i det av minskningar av fiskeaktivitet. Denna nyhet gjorde det snabbt nödvändigt för kommissionen att fastställa rätta villkor för genomförandet av detta genom den nödvändiga övergången till begreppet fiskeansträngning. Målen i program III kunde därefter uttryckas i fiskeansträngning och de mål som hade fastställts kunde uppnås genom åtgärder som kombinerade kapacitetsminskningar och aktivitetsminskningar (blandad metod). I syfte att bevara den strukturella karaktären i program III, bestämdes dock att minst 55 % av målen skulle uppnås genom kapacitetsminskningar (kapacitetsmetod). Idag är de flesta medlemsstater anhängare av en metod som uteslutande inriktar sig på kapacitetminskning som det bästa sättet att säkerställa elimineringen av överskottskapacitet. Några medlemsstater har förklarat sig föredra den blandade metoden. Det bör dock erkännas att hittills har ingen medlemsstat, och alltså inte heller någon av de stater som bekänner sig till den blandade metoden, utnyttjat den möjlighet som erbjuds genom program 111 att genomföra åtgärder för minskning av fiskeaktiviteter som kan tas med i beräkningen inom programmet. Under dessa förhållanden kan man fråga sig om det sätt att fastställa mål i fonn av fiskeansträngning som anges i program 111 kan ha någon praktisk förlängning. Denna fråga har desto större aktualitet eftersom det i parallellt med systemet med utvecklingsprogrammen har utvecklats nya system för förvaltning av fiskeansträngning per fiskeri genom en senare gemenskapsbestämmelse. fiskeansträngning per flottsegment förvaltning av som används Program IV bör syfta till att fastställa mål för anpassning av kapaciteter på så sätt att taken för inte överskrids för ett flottsegment som uppvisar normal aktivitet efter ett fiske. fiskeansträngning Kommissionens tanke är alltså att säkerställa en länk mellan strukturåtgärderna, som garanterar eliminering av överkapacitet för fiskeansträngning som den nya gemenskapsbestämmelsen innehåller. Denna länk skulle säkras i två etapper (se bilaga II). IV, och de förvaltningsåtgärder i program (en metod som uteslutande avser kapacitet): Första etappen IV skulle senast den 31. 12. 1996 och för varje flottsegment fastställas mål för minskning som enbart avser kapacitet vilka skulle motsvara mål för fiskdödlighet per typ av bestånd som beslutas av rådet på förslag av kommissionen. För polyvalenta flottor skulle den minskningskoefficient tillämpas som gäller för del mest utsatta beståndet. I program Andra etappen (blandad metod): Under programmens löptid skulle de medlemsstater som önskar kontrollera fiskeaktiviteterna kunna överlämna förvaltningsplaner för fiskeansträngning per fiskeri till kommissionen. 1 detta stadium, och om det vore möjligt, skulle länken mellan segmenten i program IV och de kontrollerade fiskerierna kunna fastställas exakt. I denna andra etapp skulle systemet med förvaltning av försvinna. Endast de medlemsstater som förfogar över historiska data för den egna flottans aktivitet och som kan garantera att de kan kontrollera denna aktivitet skulle kunna få tillträde till denna andra etapp. liskeansträngning per segment enligt program III definitivt Detta schema är relativt enkelt för de flottor vars aktivitet endast är riktat mot en art eller ett fiskeri. Det är mera invecklat för de polyvalenta flottorna som fiskar efter flera bestånd där minskningen av fiskeansträngning per fiskeri är olika stor. För dessa flottor skulle kommissionen kunna föreslå en koefficient för kapacitetsminskning som ligger mellan den koefficient som krävs för det mest utsatta beståndet och koefficienten för det minst utsatta beståndet, om medlemsstaterna kan göra en lämplig fördelning av de ansträngningar som riktas mot de olika bestånden. Denna bestämmelse skulle göra det möjligt att tack vare elimineringen av för fiskeansträngning I denna metod är det i själva verket oundgängligt att medlemsstaten garanterar överskottskapaciteter. minskningen av liskeansträngning för den mest hotade arten. respektera de tak som fastställs Det är kommissionens åsikt att denna metod skulle vara att föredra framför dagens metod eftersom den respekterar andan i strukturåtgärdenia genom att säkerställa eliminering av överkapaciteter, den säkerställer en riktig länk mellan strukturåtgärderna och åtgärderna för bevarande (förvaltning av fiskeansträngning), den avskaffar den onödiga dubbleringen av två förvaltningssystem för ansträngning som fanns inom ramen för program III å ena sidan och inom ramen för gemenskapsbestämmelsen om fiskeansirängning per fiskeri å andra sidan, den inför inga systematiska kapacitetsminskningar för fiskerier där endast aktivitetsminskningar skulle göra det möjligt att iaktta taken för ansträngning. 4. Behandling av passiva redskap och bestämmelser om fiskeredskap Vid den segment indelningen av flottan som. skedde under utarbetandet av program III medgavs att de passiva redskapen var ansvariga för den fiskeansträngning som inte kunde uppskattas ordentligt med de vanliga parametrar som används för att mäta målen i programmen (KW, BRT). Det är riktigt att en trålares tonnage och maskinstyrka inte säger allt om dess fiskeansträngning, vilken framför allt beror på nätens storlek, antalet krokar eller burar som används och den effektiva fisketiden. Jämfört med antagandet av program III har framsteg uppnåtts för att garantera kontroll av selektivitet hos fasta nät genom tekniska åtgärder på nätmaskorna. Däremot återstår allt att göra när det gäller begränsning av redskapens effektivitet. Men det visar sig idag att de fiskeansträngningar som utvecklats av dessa flottsegment inte har hejdats på samma sätt som fiskeansträngningen för de flottor som använder släpredskap. De tekniska åtgärderna syftar, för passiva redskap liksom för övriga till att förbättra selektivitet hos redskapen men dessa åtgärder kan inte ersätta begränsningarna av fiskeansträngning. Den begränsning av fiskeansirängning som hör ihop med passiva redskap fortsätter att utgöra ett särskilt problem såtillvida att det mer är begränsningar av redskapens egenskaper än fartygens som räknas. fiskeredskap, I mycket speciella fall när planer finns om genomförande av tekniska åtgärder som avsevärt förbättring av selektiviteten mellan arter vid olika fiskeverksamheter (minskning av bifångster) önskar kommissionen dock studera sådana fall var för sig för att utröna dessa planers effekt på dödligheten per fiskart och skulle kunna ta hänsyn till planerna i programmen. 5. Innehåll i program IV 5. 1 Den oberoende expertgruppens rapport och tekniska framsteg Liksom inför utarbetandet av program III har kommissionen önskat använda sig av en expertgrupp. En ny expertgrupp har just identifierat de bestånd för vilka minskningar av fiskeanstrångning erfordras. Gruppens rekommendationer överensstämmer med de som lämnats av de behöriga vetenskapliga instanserna och upprepar samma slutsatser samtidigt som de därtill lämnar synpunkter på flottonias storlek. Situationen för helheten av de bestånd som gemenskapsflottan inriktar sig på beskrivs i rekommendationerna. Vetenskapsmännen rekommenderar naturligtvis att åtgärder för att minska fiskeansträngningen antas så snart som möjligt. Hänsynstagandet till tekniska framsteg, för vilket siffran 2 % i ett längre perspektiv anses låg, borde anges genom en årlig ökning av målen med samma procentsats för atl inte de nödvändiga ansträngningarna skall neutraliseras. 5. 2 Hänsynstagande till den socio-ckonomiska effekten av minskningen Den effekt som nedskärringar av flottstorleken har i de områden som är beroende av fisket kan mätas på det sociala och ekonomiska planet (se bilaga III). På det sociala planet kan man konstatera att nedskärningen av fiskekapaciteter kommer att ha én negativ effekt på sysselsättningen till havs och på sysselsättningen i "kringservice" (bränsle- och proviantförråd, skeppsvarv, hamn förvaltning). I gengäld lider senare omsättningsled endast under den tid som är nödvändig för att "rekapitalisera" fiskbestånden eftersom de fiskade kvantiteterna till slut kommer att öka, samtidigt som (alla saker lika för övrigt) sysselsättningen i omsättningsledet ökar. På det ekonomiska planet kommer fiskeriföretagens konkurrenskraft avsevärt att förbättras genom elimineringen av gemenskapsflottans överkapacitet. lönsamhet och de europeiska produkternas De negativa effekterna av den direkta eller indirekta minskningen av arbetstillfällen kommer att tas i beaktande inom ramen för åtgärderna inom strukturfonderna (FFU, PESCA, mål 1, 2 och 5b). De direkta förlusterna av arbetstillfällen i anknytning till omstruktureringen berättigar sedan december 1995 till sociala insatser som är specifika för sektorn (medfinansiering av system för förtidspensionering och avgångsvederlag) finansiella stödåtgärder Utöver dessa av sektorn, omstruktureringsåtgärdenia kan mildra dessas negativa effekt. Med andra ord, och det rör sig här om ett tiden, något som inslag, rådets beslut att sprida oinslruktureringsatgärderna över viktigt politiskt expertgruppen anser bör antas så snart som möjligt och som kommer att göra det möjligt att mildra den omedelbara effekten av denna omstrukturering för befolkningen i kustområdena. anser kommissionen spridningen till att I gengäld skulle detta beslut kunna bidra till att den strukturella kris som råder inom denna sektor kvarstår. Det är inte önskvärt att de tekniska framstegen, som för övrigt ökas genom betydande stöd till moderniseringen av sektorn (740 miljoner ecu mellan 1994 och 1999), tillintetgör de förväntade effekterna av de blygsamma omstruktureringsåtgärder som blir resultatet av de fastställda målens brist på ambition, 5. 3 Indeli ,»;» av flotta och fiskeri i segment När det gällde program III fastställdes antalet segment och dessas innehåll av medlemsstaterna själva med utgångspunkt i en allmän ram som komm. sionen föreslog. När det gäller program IV vill kommissionen föreslå en ny allmän ram som grundas på tre inslag för att definiera fiskeri: biologisk förvaltningsenhet, artgrupp och fiskeredskap. fiskeaktiviteters särskilda karaktär kan baseras på en Erkännandet av vissa identifiering av förvaltningsenheter. Kommissionen anser att det är lämpligt att handskas med relativt omfattande enheter för biologisk förvaltning (Medelhavet, Östersjön) vid alla tillfällen när det är möjligt att fastställa beståndens ulvecklingsutrymme och avgränsningar i förhållande till flottorna. Den ofta ofullständiga överensstämmelsen mellan artenias utvecklingsområden och den polyvalens och oportunism som präglar fiskeaktivitetema borde finna sin lösning i en segmentindelning av flottan. Kommissionen anser att det är oundgängligt att organisera omstrukturering av vissa flottor i lämpliga segment vars mål kommer att fastställas med hänsyn till regler om tillträde som inte uteslutande grundas på biologiska orsaker: identifiering av omstruklureringsålgärder som motiveras av andra orsaker (tillträde till marockanska vatten, förbud mot vissa fiskeredskap). Segmentindelningen kommer om möjligt att bestämma homogena fartygsgrupper för vilka särskilda mål gäller i förhållande tiu l"t fiskeri som bedrivs. Dessa mål åtnjuter i allmänhet ett ekonomiskt gemenskapsstöd (strukturfonderna). Under vissa förhållanden kan man ställa sig frågan om flottsegment såsom segmentet för tonfiskefartyg med infrysningskapacitet som år verksamma i tropiska vatten, fortfarande kan motivera behov av gemenskapsstöd till investeringar med hänsyn till utrustningens karaktär, spridningen av deras fiskeaktiviteter och det stöd som de erhåller från annat håll (fiskeavtal, kompenserande ersättning). 5. 4 Det särskilda fallet för småskaligt fiske Det småskaliga kustfiske som bedrivs från små båtar som ligger ute mindre än 24 timmar år den fiskeverksamhet som står för majoriteten av arbetstillfällena till havs, även om en stor del av dessa arbetstillfällen är säsongsarbete. Den Fiskproduktion som härstammar från det småskaliga kustfisket har liten volym men högt värde. Det bedrivs i allmänhet i en smal kustvattenremsa. Denna sektor erfar en naturlig, fortsatt minskning av fiskekapacitet och sysselsättning. Kommissionen skulle i program IV vilja identifiera alla fartyg för småskaligt fiske som inte är trålare och som fiskar efter lokala bestånd i syfte att placera dem i ett flottsegment vars kapacitet skulle fastställas i antal fartyg och tonnage. Om man förfar på delta sätt skulle man lämna dörren öppen lor en modernisering av denna sektor grundad på säkerhetsskäl och förbättring av behandlingen av fisken ombord genom införande av maskinella hjälpmedel. Denna bestämmelse skulle inte gälla varken för fartyg för småskaligt fiske som fiskar efter delade bestånd eller trålare vars motorstyrka visar fiskeansträngningar och för vilka övervakningen av aktiviteterna i kustvattncn borde skärpas avsevärt. Kommissionens tjänster anser att en skärpning av åtgärderna för fiskeförbud i vissa kustvatten borde antas ("cantonnements"). 5. 5 Strukturåtgärdernas varaktiga patur Inom ramen för de fleråriga utvecklingsprogrammen har åtgärdenia för att minska fiskeansträngningarna varaktiga effekter för var och en av de komponenter de består av (kapacitet och aktivitet). Dessa programs strukturella natur grundas på tanken att när väl ett segments kapacitet eller ett fartygs aktivitet har minskats, så är det inte längre möjligt att öka det igen. Enligt den lag som säger att samma orsaker ger samma effekter, skulle varje ny ökning av kapaciteter och följaktligen fiskeansträngningar, få till resultat att sektorn åter skulle falla ner i tidigare svårigheter. fiskeansirängning kommer att kunna erhålla en krympning av Det måste också framstå helt tydligt för var och en att när en medlemsstat genom ett förvaltningssystem fastställda mål genom sittt för utvecklingsprogram IV i termer av kapacitet (se kapitel 3) så är minskningarna i fiskeanstrångning också definitiva och del kommer inte längre att vara möjligt att öka fiskeaktiviteterna. Som ett exempel kan erinras om att hänsynstagandet till minskningen av fiskeanstrångning i Nederländernas program II är en åtgärd som slutgiltigt har minskat de holländska abbortrålamas aktivitet. Varje senare höjning av denna aktivitet borde föra till en omvärdering av målen för kapaciteten i detta segment. 5. 6 Tillämpningsperiod för program IV Med hänsyn till de finansplaner som är knutna till strukturfonderna, anser kommissionen att program IV borde tillämpas under perioden 1997-1999. Tillämpningen av program IV skulle därmed sammanfalla med de finansiella åtgärder som planlagts för samma period inom ramen för strukturfonderna. Det är dock föga troligt att denna period på tre år kommer att räcka för att slutgiltigt eliminera flottans överkapacitet. Möjligheten av ett program V som skulle tillämpas efter program IV kan därför inte uteslutas. 5. 7 Tilläggskritcrium för uppföljning av programmen till vissa flottsegment anser I syfte att knyta ordningen med särskilda för uppföljning av kommissionen att det skulle vara önskvärt att fiskeansträngning (motorstyrka, tonnage, tid till havs) foga en fjärde parameter som, vid behov, skulle bestå i att räkna antalet fartyg per segment (nb). Denna parameter skulle kunna visa sig nyttig vid en uppföljning av vissa inte kan kontrolleras på ett riktigt sått med de vanliga parametrarna (BRT, KW). (passiva redskap, småskaligt kustvattenfiske) vars fiskeanstrångning till de vanliga parametrarna fiskelicenser och -tillstånd flottsegment Däremot betyder inte detta att det är nödvändigt att använda de fyra parametrarna samtidigt när man fastställer programmets mål. 5. 8 System med sanktioner om målen inte iakttas Om gemenskapsbestämmelser inte iakttas underkastas medlemsstaterna det förfarande för överträdelser som anges i artikel 169 i fördraget. Denna bestämmelse kommer att tillämpas om de åtgärder som fastställs inom ramen för program III och IV inte iakttas. Om kommissionen har konstaterat att en medlemsstat inte har antagit nödvändiga bestämmelser för att kontrollera alt målen när det gäller omstrukturering av flottan iakttas kan den, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 169 i fördraget, till rådet lägga fram förslag om lämpliga allmänna åtgärder. Rådet fattar då beslut med kvalificerad majoritet (artikel 25 i rådets förordning (EG) nr 2847/93). Därtill fogas bestämmelserna i artikel 10 i förordning (EEG) nr 3699/93 enligt vilka medlemsstaterna inte får påskynda åtgärder för byggnation av fiskefartyg eller modernisering av fiskeflottan som leder till ytterligare fiskeansirängning om de inte har iakttagit programmets mål. Dessa bestämmelser, som tillämpas för de globala målen på medellång sikt och de slutliga målen per segment, möter under programmets gång motvilja från yrkesverksamma på fartyg som befinner sig i eller skulle befinna sig i ett flottsegment vars mål är uppfyllda. Kommissionen som erkänner det hinder som dessa bestämmelser kan utgöra för vissa bidragsberättigade i investeringsprojekt, planerar en reform av de befintliga bestämmelserna som, i förhållande till systemen för investeringsstöd, endast skulle förpliktiga till att på medellång sikt liksom slutligt, iaktta målen per segment. 6. Förfaranden för antagande 6. 1 Åtgärder för att medvetandegöra beslutsfattare och den allmänna opinionen Inför program IV har det varit kommissionens strävan att grundligt förbereda beslutsfattarna, vilka är de europeiska fiskeministrarna, samt de som är föremål för programmen, vilka år de yrkesverksamma. I detta syfte har kommissionen, tack vare mötena i "fiske"rådet, under det senaste kvartalet vid ett flertal tillfållen ingripit för alt göra medlemsstatenia medvetna om den betydelse som man bör tillmäta elimineringen av gemenskapsflottans överkapacitet. Denn 12 mars 1996 ordnades en telekonferens från Bryssel med alla kommissionens representationskontor för att göra pressen och de yrkesverksamma medvetna om de nödvändiga minskningarna av flottans överkapacitet. 6. 2 Förberedande arbeten Kommissionen kommer att förfoga över ett visst antal förberedande handlingar där helheten bidrar till att förbereda kommissionens förslag till rådet i juni 1996. Det är på grundval av detta förslag som rådet kommer att fastställa riktlinjerna för program IV. i artikel 5. 4 6. 2. 1. Medlemsstaternas rapporter I enlighet med bestämmelserna i rådets förordning (EG) nr 3699/93 skulle medlemsstaterna senast den 1. 1. 1996 ha inlämnat en rapport om genomförandet av sina program III och om förberedelser inför program IV. Eftersom vissa medlemsstater har släpaf efter med inlämnandet av dessa rapporter till kommmissionen blir det inte möjligt att utnyttja dem i en sammanställning. Dessa nationella rapporter kommer att analyseras inom ramen för det förslag till förordning som kommissionen kommer att lägga fram för rådet i juni i syfte att fastställa riktlinjenia för program IV. 6. 2. 2. Den oberoende expertgruppens vetenskapliga rapport Den oberoende expertgruppen möttes som planerat fyra gånger mellan september 1995 och januari 1996. Expertgruppens samlade rapport och ordförandens sammanfattning överlämnades till fiskeministrarna församlade i rådet den 22 april 1996. I bilaga IV återfinns en sammanfattning av expertgruppens viktigaste rekommendationer. Expertgruppens arbete visar tydligt en fortsatt försämring av bestånden som gör det nödvändigt att åtgärder vidtas så snart som möjligt. Program IV strävar efter att fastställa mål för kapacitetsminskning per flottsegment i förhållande till målen för dödlighet per fiske fastställt genom fiskeri. Fiskerierna kommer dessförinnan att ha placerats i ett sammanhang av havsområde, art eller grupp av arter och fiskeredskap. Kommissionen är medveten om att förslag borde läggas till rådet om åtgärder för betydande minskning av fiskeansträngning på mycket kort sikt för ett visst antal bestånd som är i en kritisk situation nära en utannning av biomassan och att dessa åtgärder borde antas utan eftergift. För ett visst antal bestånd som inte är utsatta för fara och där dödligheten per fiske endast överstiger de optimala villkoren för utnyttjande på det ekonomiska planet, anser kommissionen däremot att dess förslag och rådets beslut kan ta hänsyn till sociala faktorer som kan påverka tidsfristerna för genomförandet av expertgruppens rekommendationer. 6. 2. 3 Socio-ekonomisk rapport i anslutning till de regionala samråden Kommissionen organiserade med stöd av nationella myndigheter en serie på 32 regionala samråd i de regioner som är mest beroende av fisket liksom ytterligare samråd med europeiska organisationer inom fiskeområdet, i syfte att insamla synpunkter och idéer från fiskesektom om IV. De inslag och utvecklingen av fiskeaktiviteter och om förberedelserna synpunkter som kommissionen i form av en sammanfattande rapport som illustrerar näringens ståndpunkter när det gäller programmen. insamlat har omsorgsfullt inför program sammanställts Ett sammandrag av denna rapport som, liksom den oberoende expertgruppens rapport, kommer att överlämnas till rådet, återfinns i bilaga V i detta meddelande. Dessa samråd har tydligt visat att fiskarna inte motsätter sig programmen som ett redskap för att fiskekapaciteterna, men att de önskar att detta redskap skulle kunna användas på ett reglera smidigt salt och inte utesluta andra sätt att minska fiskeansträngningarna på de ställen där beståndens situation så kräver. Kommissionen kommer att i stor utsträckning ta hänsyn till de yrkesverksammas synpunkter för att säkerställa smidigast möjliga tillämpning av rådets riktlinjer för de nationella flottorna. 6. 3 Rättsordning i två etapper Syftet med detta dokument är att säkerställa ett åsiktsutbyte mellan de ansvariga för europeiskt fiske om insatserna, målen och det allmänna innehållet i program IV. Kommissionens tjänster är av åsikten att detta åsiktsutbyte kommer att visa sig mycket nyttigt för förberedelserna inför utarbetandet av förslaget till rådets beslut som skall fattas i juni, sårskilt når det gäller programmens allmäima ansats. Även om föreliggande dokument kan vara värdefullt för att föra tankarna om program IV framåt, så har kommissionen inga juridiska skyldigheter i anslutning till detta dokument. 6. 3. 1. Rådets beslut i juni 1996 Debatten i rådet i juni 1996 kommer att bli avgörande när det gäller den faktiska räckvidden för åtgärderna för minskning av gemenskapsflottans överkapacitet. Denna debatt överensstämmer med en tydlig skyldighet som anges i artikel 11 i rådets förordning (EEG) nr 3760/925 som bestämmer de förhållanden som omstruktureringen av sektorn avser. Varje försening i antagandet av rådets beslut om fastställande av dessa riktlinjer kommer allvarligt att äventyra kommissionens möjlighet att anta sina egna beslut före utgången av år 1996. Kommissionen kominer att i sitt förslag till rådet försöka förena den oberoende expertgruppens rekommendationer och de önskemål som uttryckts av de yrkesverksamma inom sektorn i syfte att uppnå att åtgärder för en minskning av gemenskapsflottans överkapacitet genomförs inom rimlig tid. I detta förslag kommer de bestånd som riskerar att minska kraftigt att särskiljas från de bestånd som tillfälligt skulle kunna klara nuvarande utnyttjandegrad. Åtgärder bör dock också vidtas för den senare kategorin. 6. 3. 2. Kommissionens 13 beslut i slutet av år 1996 Efter rådets beslut kommer kommissionen alt organisera bilaterala möten med de berörda 13 medlemsländenia för att tillämpa rådets riktlinjer på de olika från kommissionens som kommer att gälla i varje medlemsstat. Samtliga 13 förslag till beslut skall hänskjutas till förvaltningskommittén för fiskeri och vattenbruksprodukter senast i november och dessa förslag skall därefter antas före slutet av året. i de beslut flottorna I motsats till den föregående fasen när riktlinjerna i program IV skall fastställas och då enheten i rådets åtgärd bör tillvaratas, kommer kommissionen under den andra fasen att ta hänsyn till de egenheter och särskilda förhållanden som framlagts inom ramen för konsultationerna med de yrkesverksamma. Schemat i bilaga VI visar de olika faser i beslutsprocessen rådet/kommissionen som leder till antagandet av program IV. RadeLs förordning (F. K(J) nr 3769/92 av den 20 december 1992 om fastställande av ett gemenskapssystem lor fiske och valtenhruk (LXiT nr I. 389 av den 31. 12. 1992). 7. Slutsats fiskbestånden är bevis på den otillräcklighet som präglat de fleråriga Försämringen av läget för utvecklingsprogram för fiskeflottorna som har tillämpats för föregående perioder och motiverar att ett nytt program IV antas med ett känsligare tillvägagångssätt än tidigare. Gemenskapsflottans överkapacitet är orsaken till överutnyttjandet av fiskresurserna. Elimineringen av flottans överkapacitet år därmed ett kraftfullt medel som bidrar till att uppnå de huvudsakliga målen i den gemensamma fiskeripolitiken. Dessa mål är fiskets varaktighet, bevarandet av lönsamma villkor för utnyttjande inom sektorn och tryggande av sysselsättningen. Kommissionen kommer att ägna nödvändig omsorg åt förbättringen av förvaltningsmekanismerna i det nya programmet som kommer att antas med insyn och kommer att säkerställa rättvis behandling av medlemsstaternas flottor. Kommissionens förslag avser en reell anpassning av fiskeansträngningarna som tar hänsyn till de tekniska framstegen. I detta syfte kommer elt nytt sätt att fastställa mål att föreslås, som kommer alt göra det möjligt att knyta åtgärderna för minskning av överkapacitet till systemen för IV bör också betrakta kapacitetsminskningar där de är förvaltning av fiskeansirängning. Program nödvändiga enligt sätt som medger ett hänsynstagande till de sociala aspekterna av omstruktureringen. Kommissionen tror alt det politiska inslaget i debatten i juni 1996 kommer att bestå i spridningen över tiden av de minskningar av fiskeansträngning som de vetenskapliga rekommendationerna kräver. I detta sammanhang är det lämpligt alt tydligt skilja mellan bestånd i mycket dåligt skick och till och med på gränsen till biologisk utarmning för vilka radikala åtgärder med omedelbar verkan utan dröjsmål bör antas, överutnyttjade bestånd och dåligt utnyttjade bestånd för vilka åtgärder bör tillämpas inom kortast möjliga tid i syfte att förbättra utnyttjandet, bestånd som inte uppvisar några problem men för vilka det är lämpligt att noga följa utvecklingen för att anpassa flottans kapacitet och undvika att situationen försämras. Den konsensus som kommer att eftersträvas inom denna ram borde syfta till en rimlig jämvikt för den berörda perioden mellan den nivå som föreskrivs av biologiska skål och till vilken effekten av de tekniska framstegen skall adderas, och de socio-ekonomiska begränsningar som föreligger i de regioner som är beroende av fisket. IV godtagbart för de yrkesverksamma fiskania och Kommissionen är mån om att göra program befolkningen i de regioner som är beroende av fisket. Det bör dock vara klart att medlemsstaterna och kommissionen när de antar och genomför program IV syftar till att uppnå en varaktig balans mellan flottan, vars konkurrenskraft bör säkerställas, och de disponibla resurserna. Detta betyder dock inte att kommissionen inte bryr sig om de arbetstillfällen som går förlorade som i elt första skede skulle kunna bero på omstruktureringen av sektorn. Tvärtom bör återupprättandet av bestånden i sinom tid ge en större rikedom än den som gemenskapsvattnen idag producerar och därmed nya arbetstillfällen. Företagen i sektorn skulle därmed ha nya ekonomiska rikedomar att dela. Det bör dock stå klart för alla att denna sektor, oberoende av de frukter som denna övning kan förväntas ge, kan komma att fortsätta att se en viss urholkning av sysselsättningsnivån som beror på moderniseringen av företagen vilka är tvingade att ständigt anpassa sig till marknaden. Man kan i detta perspektiv inte eliminera hypotesen om att i kustregionerna tillämpa en regionalpolitik ad hoc som är besläktad med regionalpolitiken och diversifiering på landsbygden. I fokus för våra strävanden bör tryggandet av sysselsättningen finnas kvar. Om de riktlinjer som fastställs i juni inte gör det möjligt att hoppas på en tillräcklig minskning av gemenskapsflottans överkapacitet under perioden 1997 till 1999 blir det nödvändigt att planera för tilläggsbestämmelser som skall gälla för senare perioder när effekten av de tekniska framstegen kommer att generera nya överkapaciteter. Under dessa omständigheter kan man frukta att rådet med jämna mellanrum kommer att tvingas besluta om gemenskapsflottans överkapacitet och att anta efterföljande åtgärder för alt minska den i en övning som inte ser något slut. Kommissionen kommer att basera sitt förslag i juni både på biologiska rekommendationer och på socio- ekonomiska hänsynstaganden. 12 Bilaga I Illustration av förhållandet resurser - flotta - strukturåtgärder Fiskresurser och |f* åtgärder för bevarande örvaltning av "oulpul" (TAC, kvoter) Förvaltning av "input" liskeanslningning = Kapacitet x Aktivitet \i Bilaga II Fall av extrema former av tillämpning av program IV Det enkla fallet: Kapacitetsmetod for ett segment och ett fiskeri Länk Vid en minskning med 20 % av fiskeansträngningen för torskfisket bör detta motsvara en minskning av kapaciteten i segmentet for trålare med 20 % Det komplicerade fallet: Metod för ett segment och flera fiskerier. 7örst a etapp: bast st ältande i program IV av kapacilelsminskningar som motsvarar minskningar i 1 fiskeansirängning för det mest utsatta beståndet (kapacitctsmetod)_ \ \ Länk Andra elappdrivilliy. ) : knytning mellan strukturåtgärder och system för förvaltning av fiskeansträngning (blandad metod) Q. rnj?. röyn• !}<> ny m?. len i program IV System för fiskeansträngning / J*. L£*tt Polyvalent segment -12% /av kapaciteten* Länk Länk ' 1 F ? ? * T ^ V^ V Aktivitetsöverföring Torskfiske : x--. _. _ fiskeans träng-. -, /*£&&, •>. ! ii i«i>ii med 12 % av kapaciteten beräknades med hänsyn tagen till ford*'?nh«5«;n mellan de !>vi<;imlcn lor fiskeaktivrtetrr av fartyg i se^mcntot A4- Bilaga III Social och ekonomisk verkan av de åtgärder som vidtas för att minska gemenskapsflottans överkapacitet Förutsebara socio-ekonomiska tendenser Social effekt (sysselsättning) Ekonomisk effekt Målen genomförs inte 45 Bilaga IV Den oberoende expertgruppens viktigaste rekommendationer 1. Allmän utvärdering av fiskbestånd Den allmänna tendens som experterna ger uttryck för är tydlig; de fiskbestånd som gemenskapens fiskefartyg fiskar efter är överutnyttjade och betydande minskningar av fiskeansträngningarna krävs för att avhjälpa denna situation. 1 samtliga studerade områden är en stor andel av bestånden utnyttjade upp till en dödlighetsnivå per fiske som är högre, och i vissa fall betydligt högre, än den hållbara nivån. I rapporten faststslås att det är ett oavvisligt behov att omedelbart minska fiskeansträngningarna för dessa bestånd. När det gäller de bestånd som i princip skulle kunna tåla de nuvarande utnyttjandenivåerna, fastslås i rapporten de betydande fördelar för utnyttjandet som skulle uppnås om åtgärder för att minska fiskeansträngningen skulle tillämpas även i dessa fall. 2. Kvantificring av åtgärderna for att minska fiskeansträngningarna Med hänsyn (ill vissa otydligheter när det gäller tillgängliga uppgifter om bestånden råder rapporten till ett tillvägagångssätt som skulle bestå i att sikta på vissa minskningar av fiskeansträngning vars effekt med jämna mellanrum skulle studeras. För de mest hotade bestånden anses i rappoften att en minskning av dödligheten per fiske som är mindre än 20 % skulle vara otillräcklig, eftersom den inte skulle ge mer än en obetydlig effekt för återhämtningen av fiskbestånden. För samma bestånd kan minskningar som är större än 40 % inte beräknas med exakthet. 3. Översikt över bestånden och dödlighet per referensfiske 3. 1. Resurser i kustområden. Den otillräckliga information som finns tillgänglig och de mycket skilda förhållandena talar till förmån för antagande av tekniska åtgärder och en reglering av fiskeverksamheten i omfattning och tid. 3. 2. Resurser i havet Östersjön Bestånd Minsta minskning av F" som krävs (%) Hotat bestånd Kommentar Torsk ~ - 40 Torsk 25-32 •• Sill + sknrp:il! ! Lax Inget argument med anknytning till tillväxten eller varaktighet talar till förmån för en minskning av anstr. Stängning av fisket Alla bestånd av vild lax (18) i Sverige och Finland Rekommendationen att stänga fisket syftar till att tadda bestånden «iv vild lax : cihohei per fiske 16 Kaitegatt-Skagerrak (Omr. lila), Nordsjön (Omr. W), östra Engelska kanalen (Omr. Vild) och väster om Skottland (Omr. VI) Fiske Fjallfisk (torsk, kolja, vitling, gråsej ) + lake + glasvar havskräfta Minsta minskning av av F som krävs (%) > - 40 Plattfisk (rödspätta + tunga) - 33 Industriella a r t er (tohis ++ + vitlinglyra + skarpsill) Hotat bestånd Kommentar Torsk IV Kolja IV Gråsej IV Torsk Via Kolja Via Vitling Via Tunga IV Rödspätta IV De biologiska traditionella referens punkterna motiverar inte ändringen av den nuvarande utnyttjandenivån - 5% baserat på hänsyn till tillväxtpotential Ingen tillgänglig utvärdering > - 40 Pelagiska arter (sill + makrill) Räka Djuphavsartcr Sill IV Makrill Okänd Sydplatån (Omr. Vll, utom Vild (östra Engelska kanalen), Villa, b) Fiske Minsta minskning av F som krävs (%) Hotat bestånd Kommentar Nordkummel + lake + glasvar + havskräfta Plattfisk Fjällfisk (gadidés) Små pelagiska a r t er Djuphavsarter - 17 > - 40 - 26 > - 40 Nordkummel Tunga Vila Tunga Vllf, g Rödspätta Vllg Torsk Vila Torsk f, g, h Sill Vllg Okänd 17 Ingen tillgänglig utvärdering Havet utanför Portugal och Spanien (Omr. VIIIc + IXa) \ Fiske Minsta minskning av F som krävs (%) Hotat bestånd Kommentar - 21 - 33 Sydkummel Sardin Havskräfta (hane) överutnyttjad Demersala arter (syd ku m mel + lake + glasvar + taggmakrill + blåviUling) Små pelagiska arter (sardin + ansjovis) Räka + havskräfta + djuphavsartcr Medelhavet Fiske Minsta minskning av F som krävs (%) Hotat bestånd Kommentar Små pelagiska arter (sardin oeh ansjovis) Demersala arter - Hauts fonds (Mallas) Demersala arter - Djupare vatten (kummel) • > - 40 Mallas > - 40 Kummel De traditionella biologiska referenspunkterna motiverar inte ändringen av nuvarande utnyttjandenivå Det visar sig att mallas är överutnyttjad nästan överallt på kontinental sockeln Kummeln tycks överutnyttjad nästan överallt på kontinentalsockeln 18 Resurser i internationella vatten Fiske Minsta minskning av F som krävs (%) Hotat bestånd Kommentar Ingen utvärdering finns tillgänglig. Man anser för närvarande att utnyttjandet av arten sker inom de biologiska säkerhetsgränserna Ingen utvärdering. De data som finns tillgängliga tycks indikera att det inte finns någon anledning till omedelbar oro för detta bestånd. Mycket stora resurser för närvarande; gemenskapens del är dock osäker Dödligheten per fiske bedöms vara högre än godtagbara nivåer. Nuvarande råd för TAC föreslår en minskning med 50 % av fiskdödligheten från 1994 Ingen tillgänglig uppskattning Rödfisk av havsart Blåvittling Skandinavisk atlantsill Region som lyder under NAFO-konventioiien Liten hälle flundra 2 + 3 i SA Okänd > - 40 Torsk i Bonnet flamand Torsk och rodfîske i Bonnet flamand Räka i Bonnet flamand 19 Bilaga V Sammanställning av de yrkesverksammas inlägg under de regionala samråden De regionala samråden gjorde det möjligt att framhålla ett antal omständigheter och krav från de yrkesverksamma som det är lämpligt att ta hänsyn till i förfarandena och innehållet i program IV. Dessa samråd organiserades i syfte att göra det möjligt för fiskare och verksamma i olika yrken på området samt lokala sammanslutningar att uttala sig om förutsättningarna för genomförandet av programmen mot bakgrund av den allmänna utvecklingen inom sektorn. Debatten var därför upplagd i två delar: den första delen handlade om utvecklingen av fiskeverksamheterna och den andra om genomförandet av programmen 1. Utveckling av fiskeverksamheterna 1. 1. Själva fiskeverksamheten Utvecklingen av fiskeverksamheten inom de områden som är beroende av fisket (OBF) såsom den framtonar i den statistik som finns tillgänglig, präglas av en konstant och oroväckande nedgång av den direkta sysselsättningen, särskilt när det gäller fisket på det öppna havet. Flottan och verksamheterna kringservicen är de områden som berörs mest. Mellan år 1990 och 1995 förlorade Bretagne 40 % av antalet anställda inom "havsfisket" på en total minskning på 24 % av arbetstillfällen inom "fiske" under samma period. De omstruktureringar som är under utarbetande för de spanska flottor som är verksamma i internationella vatten eller under fiskeavtal förutser minskningar av samma omfattningar som skall genomföras på kortare tid. Tillgänglig statistik visar en stark tendens till sänkning av sysselsättningsnivån underrubriken "fiske" som är den som vanligtvis noteras inom andra huvudsektorer i ekonomin (jordbruk, skogsbruk). De enda områden som tycks kunna bryta denna trend inom den direkta sysselsättningen är de som gränsar till de brittiska vattnen som är de mest fiskrika inom gemenskapen och som haft möjlighet att utnyttja en viss om lokalisering av fiskeverksamheterna vid införandet av den inre marknaden. Men också dessa områden får känna av svårigheter med att förankra de nyanlända (quota hopping). 1. 2. Verksamheter inom kringservicen vad avser fisket Dessa verksamheter drabbas med full styrka av nedskärningarna av fiskeverksamheterna. Somliga skeppsvarv får stänga och verksamheten i övrigt sammanförs vilket inom ramen för den inre marknaden gynnar de mesi lönsamma. Vissa varv består i kraft av sitt goda rykte och sin "know how" vilket motiverar krav på export (segmentet för tropisk tonfisk). Stödsystemen för en modernisering av flottan (700 miljoner ecu för perioden 1 »4/1999) kommer att bidra till att stödja verksamheten vid skeppsvarven men eftersom bidragen för nybyggnad enligt förordning 3699/93 den senaste tiden har nått taket är kunderna benägna att studera erbjudanden utanför unionen. Företagen som sysslar med bränsle- och proviantförråd får känna av den direkta återverkan av minskningen av antalet fartyg och arbetstillfällen, liksom en förlängning, under påverkan av krisen, av tidsperioderna för utnyttjande av malerielen. 20 1. 3. Verksamheterna i ett senare produktionsled vad avser fisket Dessa verksamheter har helt uppenbart drabbats av de knappare resurserna och sålunda av minskningen av tillförseln till auktioner, till grossisterna och förädlingsindustrin. Den senare sektorn, vars omläggning skedde för flera decennier sedan i likhet med jordbruks-livsmedelssektorn har dock sedan länge försett sig med råvaror från den internationella marknaden och är inte längre beroende endast av en enda nationell produktiv sektor. Det senare produktionsledet känner av förluster av arbetstillfällen och i det korta perspektivet skulle program IV kunna förvärra denna tendens. Det är möjligt att fiskauktionerna, efter det att de fördubblades, borde planera för en omställning genom koncentration eller utnyttja den dragningskraft de kan utöva på de flottor som passerar. Partihandeln kommer att kunna bevara. s i de hamnar som har lagt sig vinn om en diversifiering av arter (bottenlevande arter) eller tillskott (import). 1. 4. Lösningar som framförts av de yrkesverksamma De yrkesverksamma har ibland sökt lägga ansvaret för överutnyttjandet av resurser på faktorer som även om de verkar utifrån på systemen för förvaltning av fiskeansträngningar bidrar till att bilda fartygets omsättning. De låga priserna på fisk har kritiserats och har framkallat krav på en översyn av den gemensamma organisationen av marknaden. Effekterna av jordföroreningen, som särskilt inverkat på unga bestånd i kustområden, har bedömts vara orsak till vissa bestånds tillstånd och har citerats som faktorer som orsakar förlust av arbetstillfällen. Därtill nämns den illojala konkurrens som utövas av vissa "utländska" flottor som verkar i internationella vatten med färre skyldigheter än de som gemenskapens fiskefartyg har eller av vissa "falska amatörer" som, undantagna från den belastning som sociala och skattemässiga avgifter utgör, visar sig vara allvarliga konkurrenter till de yrkesverksamma. De yrkesverksammas oro inför neddragning av fiskeverksamheterna i de viktigaste OBF kommer till uttryck i demonstrationer för att bevara det som vunnits (syndrom för den lilla flottan, utbildning av unga fiskare för att rädda yrket), motvilja mot diversifiering (man kan inte göra fiskare av biträden i korvkiosker eller pizzerior). Förutom dessa demonstrationer av känslomässig karaktär, säger sig fiskaren hysa ett relit kollektivt ansvar som han dock har enormt svårt att ta på sig i sitt personliga uppförande förutom när han drivs av ekonomiska argument (ökning av verksamheten för att kompensera de allt mer sällsynta resurserna och/eller nedgången av priserna). Begreppet överfiske förblir dock i regel något som beror på andra. Åtgärder för att föra fram hamnarnas attraktionskraft för utländska fartyg i området, intitiativ för att sammanslå verksamheter, sammanslagning av lossning, omlokalisering av verksamheter närmare fiskeplatser, detta förs sällan fram spontant och betraktas ibland som en provokation. Diversifiering utifrån fiskeverksamhet som fisketurism bedöms i allmänhet, förutom i vissa regioner, ha en marginell effekt. När det gäller omställning i andra sektorer behandlas detta i allmänhet uppmärksamt men de yrkesverksamma anser att den endast skulle ha liten effekt med hänsyn till de få alternativen som står till buds till de arbetstillfällen som förloras i de områden som är beroende av fisket. Bland de lösningar som föreslås kan noteras att de syftar till att bevara yrket och de befintliga hamnarna genom upptäckt av nytt fiske finansierat genom stöd till undersökningskampanjer. För det senare produktionsledet bedöms tanken på att en återhämtning av bestånden på medellång eller lång sikt kommer att medföra nya arbetstillfällen i sektorn med tvivel av de verksamma. Förutom de sociala effekter som är förbundna med en omstrukturering, tyder inläggen från yrkessektorn när det gäller de positiva effekterna som en omstrukturering kan la loi företagen i sektorn och för de europeiska produkternas konkurrenskraft, på alt detta uppenbarligen inte ligger i centrum för närvarande. Under dessa samråd om utvecklingen av fiskeverksamheterna i OBF beskrev yrkesmannen den dagliga oro de känner. I sektorn i sin helhet uttryckte de yrkesverksamma alt de levde i en svår och osäker situation som enligt deras uppfattning, och i väntan på att bestånden eller marknaden skulle resa sig, motiverade elt större hänsynstagande till svårigheterna antingen genom en ändring av bestämmelserna (marknaden, tillgång till resurser) och ekonomiskt stöd till nya produktionsinvestcringar eller sökande efter nya resurser. 21 2. De fleråriga utvecklingsprogrammen och genomförande av dessa 2. 1. Bedömning av den befintliga ordningen 2. 1. 1. Den gemensamma fiskeripolitiken: kontroller och påföljder Under dessa samråd fokuserades nästan alla debatter på frågan om den ständigt ökande mängden bestämmelser i samband med den gemensamma fiskeripolitiken, kontroller av dessa och de påföljder som fanns för de fall dessa bestämmelser inte följdes. Även om vissa av de yrkesverksamma ansåg att utvecklingsprogrammen var onödiga eftersom de inte hade någon effekt på sektorn, erkände de flesta att det på gemenskapsnivå var oundgängligt med redskap för uppföljning och riktlinjer för flottans kapacitet. Många av deltagarna ansåg dock att man hade minskat flottan tillräckligt och att det skulle bli svårt att gå ännu längre. Inom yrket ultryckte man sig till förmån för en strikt tillämpning av det existerande regelverket som föreföll väl tillräckligt. Man efterfrågade en förstärkning av kontrollerna utan vilka den gemensamma fiskeripolitiken inte kan ha någon effekt. Yrkesmannen insisterade på att programmen skulle utformas med största insyn och tillämpas för alla på ett rättvist sätt For de länder som inte iakttog programmen föreslog man en minskning av kvoterna och indragning av investeringsstödet. 2. 1. 2. Programmens mäl Skrotning av fartyg bedöms som det säkraste sättet för att eliminera gemenskapsflottans överkapacitet, så länge som avgångarna inte kompenseras genom att nya fartyg tillkommer (förvaltning av inträde/utträde genom ett licenssystem) och att flottan inte föråldras. Exportstöd och stöd till bildandet av gemensamma företag anses ibland som faktorer som försvårar konkurrensen om fisket. 2. 1. 3. P a r a m e t r ar för att mäta programmens mål Inramningen av parametrarna för kapacitet, ibland tonnage, har kritiserats som en faktor som hindrar moderniseringen av flottan av sjösäkcrhclsskäl och respekt för hygienvillkor eller bearbetning av produktionen ombord. Storbritannien skulle föredra en blandning av parametrar vari ingår motorstyrka och tonnage (VCU). Många av de yrkesverksamma kritiserade att det införts mål som uttryckts i fiskeansträngning i programmen eftersom dessa öppnade dörren för åtgärder för att minska Fiskeverksamheten inom en ram som borde förbli strukturell. Minskningar av verksamheten betraktas inte som åtgärder som har en definitiv verkan och är dessutom svåra att kontrollera. Vissa inom yrket var tvärtom positiva till detta nya tillvägagångssätt som är det enda som gör det möjligt att behandla polyvalenta flottor. Vissa företrädare för produktionsorganisationer ansåg att en förbättring av styrningen av marknaden skulle baseras på bättre förvaltning av fartygens verksamhet och att hänsynstagande till detta skulle kunna göras inom programmen. 2. 2. Utforskning av nya vägar 2. 2. 1. Selektiva redskap Majoriteten av de yrkesverksamma anser att det är önskvärt att utnyttja mer selektiva fiskeredskap och efterfrågade finansiellt stöd för alt sprida användandet av sådana redskap. De önskade också att de selektiva redskapens effekt på fiskeansträngningen skulle redovisas inom programmen. 2. 2. 2. Biologisk vila Yrkesmännen är positiva till perioder av biologisk vila och kräver att effekten av denna redovisas inom programmen eller att genomförande av biologisk vila kompenseras finansiellt inom FFU. 22 2. 3. Särskilda punkter i program IV 2. 3. 1. Hänsynstagande till tekniska framsteg Få av de yrkesverksamma erkänner dess effekt. Den uppskattning av tekniska framsteg som kommissionen gjort med 2 % årligen, delas endasl av Danmark. De övriga medlemsstaternas deltagare bedömde att de tekniska framstegen kan uppskattas lill föga över noll och oftast lika med noll. 2. 3. 2. Rcfcrun. slinjcr Få kommentarer på denna punkt. Det tycks som om man godtar att målen i program IV fastställts med utgångspunkt i tidigare mål. 2. 3. 3. Scgmcntindclning Inom yrket har man visat att man behärskade parametrarna och förstod de hinder som var förknippade med en mer eller mindre bra metod lor segmentindelning. Dessa vittnesmål ger uttryck för en viss tillfredsställelse med det nuvarande systemet även om vissa skulle önska ett mer finkalibrerat system och särskilt en befrielse från straff för dem som befinner sig i segment som har uppfyllt programmens mål. 2. 3. 4. Passiva redskap De yrkesverksamma uttalade sig brett för etl hänsynstagande till passiva redskap och visade sig ha delade åsikter om lämpligheten av att göra delta. 2. 4. Kompletteringsprogram 2. 4. 1 Stöd for definitivt a v b r o tt och t i l l f ä l l i gt upphörande med fisket Den minskning av bidragsnivän som sammanhänger med fartygens ålder (särskilt de som har moderniserats) har kritiserats trois den nyligen genomförda ändringen av förordning 3699/92. Bidragen för stillaliggande anses som oundgängliga och alltför svåra att få tillträde till. 2. 4. 2. B i d r ag for avgång och förtidspensionering Dessa nyligen införda åtgärder gav inte anledning till många kommentarer. De tycks tas väl emot även om de ofta ses som ett första steg i rätt riktning. 23 BTLAGA VT Illustration av beslutsprocessen när det gäller antagande av program IV Medlemsstaternas rapporter December 1995 till mars 1996 Förberedande rapporter ^ Socio-ekonomisk rapport ^ Oberoende expertgruppens rapport Meddelande från kommissionen till rådet 10 juni 1996 Rådets beslut om riktlinjer för omstrukturering av sektorn ( Juli - september 1996 V Bilaterala möten kommissionen / medlemsstaterna för att överföra de riktlinjer som rådet har antagit till en nationell ram November - december 1996 f \ \ ( : \ 13 beslut från kommissionen om antagat de av program IV h ISSN 1024-4506 KOM(96) 203 slutlig DOKUMENT SV 03 Katalognummer : CB-CO-96-214-SV-C ISBN 92-78-03885-7 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg 35


eurovoc_concepts:
decision-making
equal treatment
gender equality
public awareness campaign

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 30. 05. 1996 KOM(96) 252 endelig udg 95/0308 (CNS) Ændret forslag til RÅDETS HENSTILLING om ligelig deltagelse af mænd og kvinder i beslutningstagningen. (forelagt af Kommissionen i henhold til EF-traktatens artikel 189 A, stk. 2) BEGRUNDELSE 1 2 3. Det oprindelige forslag til Rådets henstilling blev vedtaget af Kommissionen den 29. november 1995 (KOM(95) 593 endelig udg. ). Hensigten hermed er at tilskynde medlemsstaterne til at se på spørgsmålet om ligevægt mellem mænd og kvinder på alle områder i beslutningstagningen (økonomisk, politisk, socialt og kulturelt) og til at indføre en alsidig og integreret strategi for at opnå en sådan balance. Det Økonomiske og Sociale Udvalg afgav en positiv udtalelse om det oprindelige forslag (24. april 1996). På plenarforsamlingen den 24. maj vedtog Europa-Parlamentet 36 ændringsforslag, hvoraf 8 accepteres fuldt ud af Kommissionen og 1 delvis (2, 8, 10, 14, 19, 25, 26, 31, 35). De accepterede ændringsforslag styrker og udvider anvendelsesområdet for det oprindelige forslag med hensyn til: det vigtige i at kunne forene arbejdsliv og familieliv den snævre forbindelse mellem beslutningsprocessen og kvinders deltagelse på arbejdsmarkedet såvel som generelt behovet for informationskampagner overvågning og evaluering af mål fremme af kvinders muligheder som iværksættere 4. De ændringsforslag, der ikke accepteres, kan inddeles i tre grupper: Forslag om ændringer til teksten, som ikke umiddelbart tilføjer noget relevant (1, 3, 4, 6, 7, 11, 12, 15, 16, 17, 18, 20, 21, 22, 23, 24, 27, 30, 32). Forslag om fuldstændigt nye koncepter, som endnu ikke er tilstrækkeligt udviklet hverken af Kommissionen eller af medlemsstaterne (5, 9, 13, 28, 29, 33). Forslag, der henviser til områder, hvor Kommissionen har initiativret (36), eller forslag til aktiviteter for Kommissionen, som falder uden for dens nuværende kompetence (34). I det ændrede forslag er medtaget de ændringsforslag, som Kommissionen har accepteret. KOM (95) 593 endelig udg. FORSLAG TIL ÆNDRET FORSLAG TIL RÅDETS HENSTILLING OM LIGELIG DELTAGELSE AF MÆND OGKVINDER I BESLUTNINGSTAGNINGEN RÅDETS HENSTILLING OM LIGELIG DELTAGELSE AF MÆND OG KVINDER I BESLUTNINGSTAGNINGEN RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION, som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 235, som henviser til forslag fra Kommissionen, som henviser til udtalelse fra Europa- Parlamentet, til udtalelse som henviser Økonomiske og Sociale Udvalg, fra Det henviser som Regionsudvalget, og til udtalelse fra som tager følgende i betragtning: Rådet har vedtaget en række lovgivende instrumenter og et vist antal politiske forpligtelser vedrørende ligebehandling og lige muligheder for mænd og kvinder; stats- og regeringscheferne, som har været forsamlet i Rådet i Essen og i Cannes, har understreget, at lige muligheder for mænd og af arbejdsløshed er prioriterede opgaver for Den Europæiske Union dens medlemsstater; bekæmpelsen kvinder samt og for været kvinders adgang til beslutningstagningen har særlig genstand opmærksomhed i Rådets henstilling af 13. december 1984 om fremme af positive foranstaltninger til fordel for kvinder, i Rådets resolution af 24. juli 1986 om fremme af lige muligheder for mænd og kvinder og i Rådets resolution af 21. maj 1991 om det tredje handlingsprogram på mellemlang sigt om lige muligheder for kvinder og mænd (1991-1995); i af kvinder og mænd som Rådet opfordrer i sin resolution af 27. marts 1995 om ligevægt i kvinders og mænds deltagelse beslutningstagningen medlemsstaterne til "at fremme en ligelig deltagelse i af de beslutningstagningen prioriterede mål for ligestilling mellem kvinder og mænd og at optage dette mål i deres regeringsprogram"; Rådet opfordrer endvidere Kommissionen til "at udarbejde et udkast til henstilling, som skal forelægges Rådet, med henblik på at fremme en ligelig deltagelse af kvinder og mænd i beslutningstagningen"; i deres politik et Europa-Parlamentet har i sin beslutning af 11. februar 1994 "om kvinders deltagelse i beslutningsprocesserne" anmodet Kommissionen om "med henblik på at afskaffe de individuelle hindringer for kvinder med hensyn i beslutningsprocessen energisk at gå ind for gennemførelsen af ligestillingspolitikken " samt at definere "foranstaltninger og aktioner til fremme af kvinders deltagelse i besl utni ngsprocessen ". til deltagelse i det Kommissionen fjerde har handlingsprogram på mellemlang sigt om lige muligheder for mænd og kvinder (1996-2000), der er foreslået til Rådets ligelig afgørelse, i deltagelse beslutningstagningen som et af de seks hoved mål sætni nger, indført fremme af mænd og kvinder af i erklæringen fra handlingsplatformen fra den 4. Internationale Kvindekonference lægges der stor vægt på behovet for at sikre en ligelig fordeling af ansvar, magt og rettigheder; og medlemsstaterne har erklæret sig til v i l l i ge handlingsplatformen; iværksætte at af kvinder underrepræsentationen i besluttende organer skyldes især kvinders sene adgang til borgerlige rettigheder samt for gennemførelsen af deres barrierer økonomiske uafhængighed; kvinderne er stadig underrepræsenteret i disse organer, uanset om de er offentlige eller private, politiske, administrative, økonomiske, sociale eller kulturelle; af kvinder underrepræsentationen i besluttende organer skyldes især kvinders sene adgang til borgerlige rettigheder samt for gennemførelsen af deres barrierer økonomiske uafhængighed, samt problemer med at forene et fagligt karriereforløb med familielivet: kvinder udgør mere end halvdelen af befolkningen, og en ligelig deltagelse af mænd nationernes repræsentation og administration er et demokratisk krav; kvinder og i underrepræsentationen af kvinder på besluttende poster er et tab for samfundet som helhed og gør, at det er umuligt at tage hele befolknings interesse og behov fuldt ud i betragtning; at forbedre (ny) formålet med kvinders deltagelse i beslutningsprocessen kan ikke Skilles beskæftigelsespolitikken, efterspm kvinder stadig forfordeles ved den fortsatte opsplitning på arbejdsmarkedet og den øg$4e brug af løst ansat kvindelig arbejdskraft: fm (ny) foranstaltninger med henblik på at opnå ligelig deltagelse af mænd og kvinder i beslutningsprocessen i alle sektorer må gå hånd i hånd med målsætningen om at indarbejde alle Fællesskabets politikker: kønsperspektivet i i henhold til subsidiaritetsprincippet, som det fremgår af artikel 3 B i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, kan målet for denne henstilling, som er at ligelig deltagelse af mænd og fremme kvinder i beslutningstagningen, yderligere styrkes gennem udveksling af information og praksis som led i en fælles reference for medlemsstaterne, og der må nu fastlægges retningslinier på EU-plan for at fremme en ligelig deltagelse af mænd og kvinder i besluttende organer med det formål at opnå ligestilling mellem mænd og kvinder: henstillingen begrænser sig til, hvad der er absolut påkrævet for at nå dette mål, og overskrider ikke det mest nødvendige; ved en ligelig deltagelse af mænd og kvinder i beslutningstagningen kan der opstå ideer, værdier og anderledes adfærd, som går i retning af en mere retfærdig og mere ligeværdig verden såvel for mænd som for kvinder; medlemsstaterne, arbejdsmarkedets parter, politiske partier og organisationer, ikke- statslige organisationer samt medierne har en afgørende rolle at spille i opbygningen af et samfund, hvor udøvelsen af ansvar på det offentlige og private område, det økonomiske og politiske område og i hjemmet foregår på ligelig basis mellem mænd og kvinder; til henhold af mænd og kvinder subsidiaritets- i og proportionalitetsprincippet, som det fremgår af artikel 3B i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, kan målet for denne henstilling, som er at fremme ligelig deltagelse i beslutningstagningen, yderligere styrkes gennem udveksling af information og praksis som led i en fælles reference for medlemsstaterne, og der må nu fastlægges retningslinier på EU-plan for at fremme en ligelig repræsentation af mænd og kvinder henstillingen organer; i begrænser sig til, hvad der er absolut påkrævet for at nå dette mål, og overskrider ikke det mest nødvendige; besluttende i traktaten er der til vedtagelse af denne henstilling ikke fastsat anden hjemmel end den, der er i artikel 235; HENSTILLER TIL MEDLEMSSTATERNE integreret At vedtage en samlet, strategi for at fremme en ligelig deltagelse af mænd og kvinder på indflydelse og steder med magt, beslutning og med henblik herpå at indføre passende udvikle eller foranstaltninger love, i form af administrative bestemmelser eller incitamenter. I programmer og lærebøger og i undervisningen på alment og fagligt niveau at fremhæve kvindernes rolle og bidrag samfundet og at understrege betydningen af ansvars fordeling både på det offentlige og det private område mellem mænd og kvinder. i At træffe passende foranstaltninger, således at billedet af mænd og i medier og reklamer kvinder hverken forstærker eller underbygger de urimelige stereotype billeder, der er baseret på en kønsbestemt fordeling af opgaver. c) tilskynde At udarbejde, til og udbrede offentlige kampagner, som skal gøre befolkningen bevidst om nytteværdien for samfundet som helhed ved en ligelig deltagelse af mænd og kvinder i beslutningstagningen. fordelene og 2 a) b) c) tilskynde At udarbejde, til og udbrede offentlige kampagner, der har til formål ftt gøre mænd og kvinder bevidste om nytteværdien og fordelene for samfundet som helhed ved en ligelig deltagelse af m æ nd og herunder beslutningstagningen, blandt i forbindelse med valg, At Sørge for en ordentlig evaluering af flsse kampagner sikre deres effektivitet kampagner k v i n d er for at andet i d) 3. a) b) c) og At gøre arbejdsmarkedets parter, politiske partier og grupperinger, foreninger ikke-statslige organisationer samt medier bevidste om betydningen af en ligelig deltagelse af mænd og kvinder i besluttende organer, og tilskynde dem til at udvikle planer for lige muligheder for kvinder og mænd, der omfatter foranstaltninger, som kan til beslutni ngstagni ng. lette kvinder adgang andel relative At udvikle eller fremme fremstilling og offentliggørelse af statistiske data, som kan give viden om mænds og kvinders i besluttende organer generelt og især på det politiske og administrative i offentlige udvalg og område, kommissioner, i bestyrelser, på nationalt, regionalt og lokalt plan samt i erhvervslivet og det sociale og kulturelle liv. i k v i n d er At støtte, udvikle og tilskynde til kvantitative og kvalitative studier af m æ nd og især af beslutningstagningen og juridiske, sociale og kulturelle barrierer for det ene eller det andet køns adgang, af ideer og koncepter, hvor begrebet demokrati indebærer et partnerskab mellem mænd og kvinder, og af strategier, som kan føre til en ligevægt mellem mænd og kvinder i beslutningstagningen. for inden At støtte og tilskynde til initiativer, som kan give eksempler på god praksis forskellige områder af beslutningstagningen, og til at af udbredelse erfaringer med henblik på at gøre sådanne aktioner almindelige. programmer udveksling udvikle og 4. a) b) c) b) At sørge for en bedre balance mellem mænd og kvinder på alle niveauer i den offentlige sektor. repræsentation At indføre eller videreføre aktive strategier som f. eks. rådgivning og tU fremme af balancen kvoter mellem mænd og kvinder i den politiske på nationalt, regionalt og lokalt plan, herunder også inden for rådgivende instanser, som medvirker ved offentlig beslutningstagning. Der vil blive lagt særlig vægt på fremme af en afbalanceret sammensætning af udvalg, og arbejdsgrupper såvel på nationalt som på europæisk plan. kommissioner rådgivende At indføre eller videreføre aktive strategier som f. eks. rådgivning og kvoter med tidsfrister og effektiv kontrol med disse kvoter, der skal fremme kvinders adgang til politisk repræsentation med henblik på at opnå lige repræsentation af mænd og kvinder på nationalt, regionalt og lokalt plan, herunder også inden for som o f f e n t l ig ved m e d v i r k er beslutningstagning, og stå til ansvar foranstaltninger for, at sådanne og følges vurderes. Der vil blive lagt særlig vægt på fremme af en afbalanceret sammensætning udvalg, kommissioner og arbejdsgrupper såvel på nationalt som på europæisk plan. dokumenteres instanser, op. af 4b) a (ny) de indvirkning forskellige At på se på valgsystemers kvinders politiske repræsentation i valgte organer og i givet fald at overveje en ændring eller reform af disse systemer. som eller iværksætte At udvikle ligestillingsplaner for den offentlige integrerer sektor, 1 i g e s ti 11 i n g sb e g r eb et i beslutningstagningen, og sørge for, når rekrutteringen sker ved hjælp af u d v æ l g e l s e s p r ø v e r, at sammensætningen af de udvalg, som skal og sammensætningen af juryerne har en så ligelig fordeling af mænd og kvinder som muligt. udarbejde prøverne, d) e) At tilskynde den private sektor til at øge deltagelsen af kvinder på alle beslutningsniveauer, blandt andet gennem vedtagelse eller inden for rammerne af ligestillingsplaner og positive særforanstaltninger. sørge 4d) a (nyt) for programmer og At foranstaltninger med henblik på at iværksætter fremme kvinders til aktiviteter og deres adgang liberale erhverv At tilskynde til, at presse, radio og fjernsyn vedtager foranstaltninger til fremme af balancen mellem mænd og kvinder i producentleddet, i n d en besl utni ngstagni ng. l e d e l se f or og OG ANMODER I DEN ANLEDNING KOMMISSIONEN OM: At intensivere sit arbejde med at informere, mobilisere, tilskynde til forskning og fremme pilotaktioner med henblik på at foranledige en ligelig deltagelse af mænd og kvinder i beslutningstagningen. I samarbejde med medlemsstaterne at tilskynde til og foranledige en systematisk udveksling af erfaringer og en evaluering af de politikker, der er iværksat for at nå frem til en balance mellem mænd og kvinder i beslutningstagningen. af vedtagelsen At forelægge Rådet en rapport tre år efter denne henstilling, hvor der gøres rede for de fremskridt, der er gjort med hensyn til gennemførelse heraf, på baggrund af de oplysninger, som til medlemsstaterne Kommissionen. indsender At forelægge Europa-Parlamentet og Rådet en rapport tre år efter vedtagelsen af denne henstilling, hvor der gøres for de fremskridt, der er gjort med hensyn til gennemførelse heraf, på baggrund som o p l y s n i n g e r, af medlemsstaterne til Kommissionen. indsender rede de ISSN 0254-1459 KOM(96) 252 endelig udg. DOKUMENTER DA 04 05 Katalognummer : CB-CO-96-264-DA-C ISBN 92-78-05188-8 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg \t


title: Gewijzigd voorstel voor een AANBEVELING VAN DE RAAD betreffende de evenwichtige deelneming van vrouwen en mannen aan de besluitvorming

text: COMMISSE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN Brussel, 30. 05. 1996 COM(96) 252 def. 95/0308 (CNS) Gewijzigd voorstel voor een AANBEVELING VAN DE RAAD deelneming van vrouwen en mannen aan de besluitvorming betreffende de evenwichtige (door de Commissie overeenkomstig artikel 189 A, lid 2 van het EG-verdrag ingediend) TOELICHTING 1. 2. 3. Het oorspronkelijke voorstel voor een aanbeveling van de Raad is op 29 november 1995 door de Commissie goedgekeurd (COM(95) 593 def). Doel ervan is de Lid- Staten ertoe aan te zetten de kwestie van het evenwicht tussen vrouwen en mannen op alle gebieden van de besluitvorming (economisch, politiek, sociaal, cultureel) te onderzoeken en voor een algemene, geïntegreerde strategie te kiezen om tot een dergelijk evenwicht te komen. Het Economisch en Sociaal Comité heeft over dit oorspronkelijke voorstel gunstig advies uitgebracht (24 april 1996). Op de plenaire vergadering van 24 mei heeft het Europees Parlement 36 amendementen goedgekeurd, waarvan de Commissie er 8 geheel en 1 gedeeltelijk kon overnemen (2, 8, 10, 14, 19, 25, 26, 31, 35). Deze amendementen versterken en verruimen de werkingssfeer van het oorspronkelijke voorstel wat betreft: het belang van het combineren van het beroeps- en het gezinsleven; de nauwe relaties tussen het besluitvormingsproces en de arbeidsmarktparticipatie van vrouwen alsmede de integratie van gelijke kansen in andere beleidsterreinen; de noodzaak van campagnes voor het grote publiek; de controle en evaluatie van streefdoelen; het bevorderen van het vrouwelijk ondernemerschap. 4. De amendementen die niet zijn overgenomen, kunnen in drie groepen worden verdeeld, namelijk amendementen die: inhoudelijke veranderingen in de tekst voorstelden die niets nuttigs leken toe te voegen (1, 3, 4, 6, 7, 11, 12, 15, 16, 18, 20, 21, 22, 23, 24, 27, 30, 32); volkomen nieuwe denkbeelden voorstelden die op dit moment noch door de Commissie, noch door de Lid-Staten voldoende ontwikkeld zijn(5, 9, 13, 28, 29, 33); betrekking hadden op gebieden waarop de Commissie het initiatiefrecht heeft (36), of activiteiten voor de Commissie voorstelden die buiten haar huidige bevoegdheden vallen (34). De amendementen die voor de Commissie aanvaardbaar waren, zijn in het gewijzigde voorstel verwerkt. COM (95) 593 def. VOORSTEL VOOR EEN GEWIJZIGD VOORSTEL VOOR EEN AANBEVELING VAN DE RAAD BETREFFENDE DE EVENWICHTIGE DEELNEMING VAN VROUWEN EN MANNEN AAN DE BESLUITVORMING AANBEVELING VAN DE RAAD BETREFFENDE DE EVENWICHTIGE DEELNEMING VAN WOUWEN EN MANNEN AAN DE BESLUITVORMING DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, inzonderheid op artikel 235, Gezien het voorstel van de Commissie, Gezien het advies van het Europees Parlement, Gezien het advies van het Economisch en Sociaal Comité, Gezien het advies van het Comité van de Regio's, Overwegende dat de Raad een reeks wettelijke instrumenten en een aantal politieke verbintenissen op het gebied van gelijke kansen voor mannen en vrouwen heeft aangenomen en is aangegaan; Overwegende dat de staatshoofden en regeringsleiders, in de Europese Raad bijeen in Essen en in Cannes, er met nadruk op hebben gewezen dat gelijke kansen voor vrouwen en mannen, alsmede de bestrijding van de werkloosheid, de belangrijkste opgaven van de Europese Unie en haar Lid- Staten vormen, Overwegende dat in de aanbeveling van de Raad van 13 december 1984 betreffende de bevordering van positieve acties voor vrouwen, in de resolutie van de Raad van 24 juli 1986 betreffende de bevordering van gelijke kansen voor de vrouw, en in de resolutie van de Raad van 21 mei 1991 betreffende het derde communautaire actieprogramma op middellange termijn inzake gelijke kansen voor vrouwen en mannen (1991-1995) specifieke aandacht is besteed aan de toegang van vrouwen tot de besluitvorming; Overwegende dat de Raad in zijn resolutie van 27 maart 1995 betreffende evenwichtige deelneming van vrouwen en mannen aan de besluitvorming de Lid-Staten heeft verzocht "de evenwichtige deelneming van vrouwen te en mannen aan de besluitvorming bevorderen als één van de prioritaire doelstellingen in het kader van hun praktijk op het gebied van gelijke kansen van mannen en vrouwen, en deze doelstelling als zodanig in hun regeringsprogramma op te nemen"; dat de Raad tevens de Commissie uitnodigt "een aan de Raad voor te leggen ontwerp-aanbeveling op te stellen inzake de bevordering van een evenwichtige deelneming van vrouwen en mannen aan de besluitvorming"; Overwegende dat het Europees Parlement in zijn resolutie van 11 februari 1994 over vrouwen in besluitvormende organen de Commissie heeft verzocht "ter bestrijding van de individuele belemmeringen voor te nemen aan de vrouwen om deel besluitvorming, kracht bij te zetten aan de uitvoering van het gelijke-kansenbeleid" en "maatregelen en acties te bepalen waardoor grotere participatie van vrouwen aan het besluitvormingsproces mogelijk wordt". haar Vierde Overwegende dat de Europese Commissie in communautair actieprogramma op middellange termijn inzake gelijke kansen voor vrouwen en mannen (1996-2000) de bevordering van een evenwichtige deelneming van vrouwen en mannen aan de besluitvorming als een van de zes hoofddoelstellingen heeft opgenomen; Overwegende dat de verklaring en het actieplatform voor de Vierde wereld vrouwenconferentie sterke nadruk hebben gelegd op de noodzaak te zorgen voor een de evenwichtige verantwoordelijkheden, de macht en de rechten, en dat de Lid-Staten zich ertoe verbonden hebben dit actieplatform uit te voeren; verdeling van de d at O v e r w e g e n de ondervertegenwoordiging van vrouwen in de besluitvormingsorganen voornamelijk het gevolg is van het laattijdig verkrijgen door de vrouwen van maatschappelijke en burgerlijke gelijkberechtiging en van de belemmeringen bij de verwezenlijking van hun economische onafhankelijkheid; in deze Overwegende dat vrouwen politieke, administratieve, economische, sociale en culturele organen, zowel in de openbare als in de privé-sector, nog steeds ondervertegenwoordigd zijn; Overwegende dat vrouwen meer dan de helft van de bevolking vormen en dat een evenwichtige deelneming van vrouwen en mannen in de vertegenwoordiging en het bestuur van de naties een democratische vereiste is; de d at o v e r w e g e n de ondervertegenwoordiging van vrouwen in besluitvormingsorganen voornamelijk het gevolg is van het laattijdig verkrijgen door de vrouwen van maatschappelijke en burgerlijke gelijkberechtiging, van de belemmeringen bij de verwezenlijking van hun onafhankelijkheid,. alsmede van de moeilijkheid om de ontwikkeling van een beroepscarrière met het gezinsleven te verzoenen. economische de d at O v e r w e g e n de ondervertegenwoordiging van vrouwen in besluitvormingsfuncties een verlies voor de hele samenleving vormt en verhindert dat ten volle rekening wordt gehouden met de belangen en behoeften van de hele bevolking; (nieuw) overwegende dat het doel om de participatie van vrouwen in het besluitvormingsproces te verbeteren niet los kan worden gezien van het werkgelegenheidsbeleid, gegeven het nadeel dat vrouwen ondervinden door de de arbeidsmarkt en de toenemende tendens tot losse dienstverbanden voor vrouwen. voortdurende segregatie op (nieuw) overwegende dat op het bereiken van gelijke participatie van vrouwen en mannen in het besluitvormingsproces gerichte maatregelen gekoppeld moeten worden aan het doel een sekseperspectief als centraal onderdeel alle nemen op communautaire beleidsvormen. in te dat een Overwegende evenwichtige deelneming van mannen en vrouwen aan de besluitvorming nieuwe ideeën, waarden en gedragspatronen kan voortbrengen, in de richting en evenwichtiger wereld, zowel voor vrouwen als voor mannen; rechtvaardiger van een de partijen Overwegende dat de Lid-Staten, de sociale partners, en politieke organisaties, de NGO's en de media een beslissende rol spelen in de bouw van een samenleving waarin de openbare, private, economische, politieke en huishoudelijke door verantwoordelijkheden vrouwen en mannen worden gedragen; gelijkelijk de van overwegende dat, overeenkomstig het in artikel 3 B van het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap vermelde subsidiariteits- en evenredigheidsbeginsel het doel van deze aanbeveling, namelijk de bevordering evenwichtige deelneming van vrouwen en mannen aan de besluitvorming, een actie is waarvan de doeltreffendheid kan worden versterkt door de uitwisseling van informatie en praktijken gemeenschappelijk binnen referentiekader van de lid-staten; dat het dientengevolge wenselijk is communautaire richtsnoeren voor de bevordering van een evenwichtige betrokkenheid van vrouwen en mannen in de besluitvormingsorganen vast te stellen tussen vrouwen en mannen te bereiken; dat deze aanbeveling zich beperkt tot het minimum dat noodzakelijk is om dit doel te bereiken, en niet verder gaat dan nodig is, teneinde gelijkstelling een de van Overwegende dat, overeenkomstig het in artikel 3 B van het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap vermelde subsidiariteits- en evenredigheidsbeginsel, het doel van deze aanbeveling, namelijk de bevordering evenwichtige deelneming van vrouwen en mannen aan de besluitvorming, een actie is waarvan de doeltreffendheid kan worden versterkt door de uitwisseling van informatie en praktijken g e m e e n s c h a p p e l i jk binnen referentiekader van de Lid-Staten; dat het dientengevolge wenselijk is communautaire richtsnoeren voor de bevordering van een van evenwichtige v r o u w en de en m a n n en besluitvormingsorganen vast te stellen; dat deze aanbeveling zich beperkt tot het minimum dat noodzakelijk is om dit doel te bereiken, en niet verder gaat dan nodig is; vertegen woordi gi ng een in Overwegende dat het Verdrag voor de goedkeuring van deze aanbeveling geen andere bevoegdheden verschaft dan de in artikel 235 genoemde; BEVEELT DE LID-STATEN AAN: een voor allesomvattende, geïntegreerde strategie te kiezen ter bevordering van een evenwichtige deelneming van vrouwen en mannen aan de posities waar macht en invloed zijn gevestigd en de en besluitvorming daartoe de passende wettelijke, of b e s t u u r s r e c h t e l i j ke aansporingsmaatregel en te breiden of op te stellen. plaatsvindt, uit 2 a) b) c) à) - in de schoolprogramma's en handboeken en in onderwijs en opleiding op alle niveau's de rol en de bijdrage van de vrouwen in de samenleving tot zijn recht te laten komen, en de nadruk te leggen op het belang van de verdeling van zowel buitenshuis te vervullen als huishoudelijke taken tussen vrouwen en mannen; passende maatregelen te nemen opdat het beeld van vrouwen en mannen in de media en reclame de op een taakverdeling op grond van geslacht gebaseerde misleidende stereotypen niet versterkt, noch bevestigt; openbare campagnes te ontwerpen, te stimuleren en te verspreiden teneinde de publieke opinie bewust te maken van het nut en de voordelen voor de hele samenleving van een evenwicht tussen vrouwen en mannen in de besluitvorming; c) en openbare campagnes te ontwerpen, te stimuleren en te verspreiden vrouwen teneinde mannen bewuster te maken van het nut en de voordelen voor de hele samenleving van een evenwicht tussen vrouwen en mannen in de besluitvorming, waarbij o. a. gedacht kan worden aan campagnes aan verkiezingen: een goede evaluatie van deze campagnes te verzekeren om de doeltreffendheid ervan te waarborgen: gekoppeld en groeperingen, de sociale partners, de politieke partijen de verenigingen en NGO's alsook de media bewust te maken van het belang van een evenwicht tussen vrouwen de en mannen besluitvormingsorganen en hen aan te moedigen plannen voor gelijke kansen voor vrouwen en mannen op te stellen, met maatregelen om vrouwen een betere toegang tot de besluitvorming te geven. in 3 a) b) c) 4 a) in bestaande statistische gegevens uit te breiden of de opstelling ervan te bevorderen teneinde een beeld te krijgen van het aandeel van vrouwen de en m a n n en in het besluitvormingsposities algemeen, met name op politiek en administratief gebied, in openbare raden en comités, in raden van bestuur en beheer, op nationaal, regionaal en plaatselijk niveau, alsmede in de economie en in het sociale en culturele leven; de juridische, besluitvorming kwantitatief kwalitatief en onderzoek naar vrouwen en mannen in te ondersteunen, te ontwikkelen en te stimuleren, met name onderzoek naar de sociale en culturele belemmeringen voor de toegang van het ene of het andere geslacht, naar ideeën en concepten die het begrip "democratie in tussen vrouwen en partnerschap mannen" kunnen verrijken en naar strategieën om te komen tot een evenwicht en tussen vrouwen mannen in de besluitvorming; initiatieven die tot voorbeelden van goede praktijken op de diverse besluitvormingsgebieden leiden te steunen en te programma's voor de verspreiding en uitwisseling van ervaringen op te zetten te veralgemenen; teneinde deze acties stimuleren en een beter evenwicht tussen vrouwen en mannen in regeringsfuncties op alle niveaus te bevorderen, b) c) b) actieve maatregelen te nemen dan wel voort te zetten, zoals mentor acties en in cijfers uitgedrukte doelstellingen, met het oog op de bevordering van het evenwicht tussen mannen en vrouwen in de politieke vertegenwoordiging op Europees, nationaal, regionaal en in de plaatselijk niveau, ook raadgevende instanties die aan de besluitvorming van de overheid meewerken. Bijzondere aandacht dient te worden besteed aan de bevordering van een evenwichtige samenstelling van de comités, commissies en werkgroepen, op nationaal zowel als op Europees niveau; tot t ot vrouwen teneinde g e l i j ke actieve maatregelen te nemen dan wel voort te zetten, zoals mentor acties en in cijfers uitgedrukte doelstellingen met tijdschema's en doeltreffend toezicht, met het oog op de bevordering van de toegang politieke van vertegenwoordiging te k o m en vertegenwoordiging van mannen en vrouwen op Europees, nationaal, regionaal en plaatselijk niveau, ook in de raadgevende instanties die aan de besluitvorming van de overheid meewerken en te waarborgen dat dergelijke maatregelen een follow- up krijgen, worden gedocumenteerd en geëvalueerd. Bijzondere aandacht dient te worden besteed aan de gelijke van bevordering vertegenwoordiging van vrouwen en mannen in de comités, commissies en werkgroepen, op nationaal zowel als op Europees niveau; een 4 b) a (nieuw) tot de aanleiding verschillen gevende effecten van de kiesstelsels op de politieke vertegenwoordiging van vrouwen in gekozen organen onder de loep te nemen en waar nodig aanpassing of hervorming van die stelsels te overwegen. die plannen voor gelijke kansen voor de overheid uit te voeren of op te concept van het zetten, evenwicht in de besluitvorming omvatten, en bij aanwervingen via vergelijkende onderzoeken erop toe te zien dat de samenstelling van de commissies die met de opstelling van de proeven zijn belast en de samenstelling van de jury's een evenwicht en mannen zo dicht mogelijk benadert; tussen vrouwen d) „ e) de privé-sector aan te moedigen om de aanwezigheid van vrouwen op alle niveaus van de besluitvorming te versterken, met name door het aannemen van plannen voor gelijke k a n s en actieprogramma's, of in het kader daarvan; p o s i t i e v e- en 4 d) a (nieuw) programma's en acties op te zetten om vrouwelijk ondernemerschap en intrede van vrouwen in vrije beroepen te bevorderen. te keuren televisie de pers-, radio- en te zetten organisaties ertoe aan maatregelen goed ter bevordering van een evenwichtige deelneming van vrouwen en mannen aan de produktie- en di recti e- o r g a n en en besluitvormingsposities; de EN VERZOEKT DE COMMISSIE MET HET OOG DAAROP: 1 2 onderzoek inspanningen inzake haar bewustmaking, voorlichting, en aansporing tot bevordering van proefacties te versterken om een evenwichtige deelneming van vrouwen en mannen aan de besluitvorming tot stand te brengen; in samenwerking met de Lid-Staten de systematische uitwisseling van ervaringen en de evaluatie van het gevoerde beleid met het oog op een evenwicht en mannen in de besluitvorming te stimuleren en te organiseren; tussen vrouwen iü de uiterlijk drie jaar na de goedkeuring van deze aanbeveling op basis van door verstrekte lid-staten gegevens^ een verslag over de bij de deze tenuitvoerlegging aanbeveling geboekte vooruitgang aan het Europees Parlement en de Raad voor te leggen. van 3 uiterlijk drie jaar na de goedkeuring van deze aanbeveling op basis van door de Lid-Staten verstrekte gegevens een verslag over de bij de deze tenuitvoerlegging aanbeveling geboekte vooruitgang aan de Raad voor te leggen. van 11 ISSN 0254-1513 COM(96) 252 def. DOCUMENTEN NL 04 05 Catalogusnummer : CB-CO-96-264-NL-C ISBN 92-78-05194-2 Bureau voor officiële publikaties der Europese Gemeenschappen L-2985 Luxemburg