title: Uredba Vijeća (EZ) br. 1257/96 od 20. lipnja 1996. o humanitarnoj pomoći

text: L_1996163HR. 01000101. xml 11/Sv. 113 HR Službeni list Europske unije 124 31996R1257 L 163/1 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE UREDBA VIJEĆA (EZ) br. 1257/96 od 20. lipnja 1996. o humanitarnoj pomoći VIJEĆE EUROPSKE ZAJEDNICE, uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 130. w, uzimajući u obzir prijedlog Komisije (1), u skladu s postupkom utvrđenim u članku 189. c Ugovora (2), budući da ljudi u nevolji, žrtve prirodnih nepogoda, ratova i izbijanja sukoba, kao i ostalih usporedivih izvanrednih okolnosti imaju pravo na međunarodnu humanitarnu pomoć kada njihova nadležna tijela nisu u mogućnosti pružiti djelotvornu pomoć; budući da su civilne operacije za zaštitu žrtava sukoba ili usporedivih izvanrednih okolnosti uređene međunarodnim humanitarnim pravom, te bi se stoga trebale na odgovarajući način smatrati dijelom humanitarnog djelovanja; budući da humanitarna pomoć ne obuhvaća samo operacije pružanja pomoći u spašavanju i očuvanju života u izvanrednim situacijama ili neposredno nakon njih, već i djelovanja koja omogućuju slobodan pristup žrtvama i slobodan dotok takve pomoći; budući da humanitarna pomoć može biti preduvjet za mjere razvoja i rekonstrukcije, te stoga mora obuhvatiti cjelokupno razdoblje trajanja krize i razdoblje neposredno nakon krize; budući da u ovom kontekstu to može uključivati element kratkotrajnog oporavka koji ima za cilj olakšavanje dotoka pomoći, sprečavanje jačanja učinaka krize i početak pomaganja osobama pogođenima krizom kako bi povratile minimalnu razinu samodostatnosti; budući da postoji osobita potreba za preventivnim djelovanjem kako bi se osigurala pripremljenost za rizike nepogoda, te radi toga za uspostavljanje odgovarajućeg sustava ranog uzbunjivanja i intervencije; budući da bi stoga trebalo osigurati i ojačati djelotvornost i dosljednost sustava za sprečavanje i intervenciju na razini Zajednice te na nacionalnoj i međunarodnoj razini koji su uspostavljeni kako bi zadovoljili potrebe uzrokovane prirodnim nepogodama ili nesrećama izazvanim ljudskim djelovanjem ili usporedivim izvanrednim okolnostima; budući da se humanitarna pomoć čiji je jedini cilj sprečavanje ili ublažavanje ljudske patnje pruža svim žrtvama bez diskriminacije na temelju rase, etničke pripadnosti, vjere, spola, dobi, nacionalnosti ili političkog opredjeljenja i ne smije se voditi ili biti podložna političkim razlozima; budući da se odluke o humanitarnoj pomoći moraju donositi nepristrano i isključivo u skladu s potrebama i u interesu žrtava; budući da uska koordinacija između država članica i Komisije, kako na nivou donošenja odluka tako i na terenu, čini temelj djelotvornog humanitarnog djelovanja Zajednice; budući da Zajednica u okviru svog doprinosa učinkovitosti međunarodne humanitarne pomoći mora nastojati surađivati i uskladiti djelovanje s trećim zemljama; budući da bi radi postizanja tog cilja trebalo uspostaviti kriterije za suradnju s nevladinim organizacijama i međunarodnim agencijama i organizacijama specijaliziranim za područje humanitarne pomoći; budući da se moraju očuvati, poštovati i poticati neovisnost i nepristranost nevladinih organizacija i ostalih humanitarnih institucija u provedbi humanitarne pomoći; budući da bi trebalo poticati suradnju u humanitarnom području između nevladinih organizacija u državama članicama i ostalim razvijenim zemljama s ekvivalentnim organizacijama u predmetnim trećim zemljama; budući da sama priroda humanitarne pomoći zahtijeva uvođenje učinkovitih, fleksibilnih, transparentnih i kada je potrebno brzih postupaka donošenja odluka o financiranju humanitarnih operacija i projekata; budući da bi trebalo uvesti postupke za provedbu i upravljanje humanitarnom pomoći koju financira Europska zajednica iz općeg proračuna, dok bi se na djelovanja hitne pomoći iz Četvrte konvencije AKP-EZ-a potpisane u Loméu 15. prosinca 1989. , koja je izmijenjena Sporazumom o izmjeni te Konvencije potpisanim na Mauricijusu 4. studenoga 1995. , primjenjivali postupci i sporazumi utvrđeni u toj Konvenciji, DONIJELO JE OVU UREDBU: POGLAVLJE I. Ciljevi i opća načela humanitarne pomoći Članak 1. Humanitarna pomoć Zajednice obuhvaća aktivnosti pomoći, spašavanja i zaštite koje se temelje na nediskriminaciji s ciljem pomoći ljudima u trećim zemljama, naročito najranjivijim među njima, a prvenstveno onima u zemljama u razvoju, žrtvama prirodnih nepogoda, žrtvama kriza izazvanih ljudskim djelovanjem, kao što su ratovi i izbijanje sukoba, ili žrtvama izvanrednih situacija ili okolnosti usporedivih prirodnim nesrećama ili nesrećama izazvanih ljudskim djelovanjem. To vrijedi za razdoblje koje je potrebno da bi se ispunili humanitarni zahtjevi proizašli iz tih različitih situacija. Takva pomoć obuhvaća i aktivnosti pripreme za rizike ili sprečavanja nepogoda ili usporedivih izvanrednih okolnosti. Članak 2. Glavni ciljevi aktivnosti humanitarne pomoći iz članka 1. jesu: (a) spasiti i sačuvati život tijekom krize i neposredno nakon nje, te tijekom prirodnih nepogoda koje za posljedicu imaju gubitak velikog broja života, fizičku, psihičku ili socijalnu patnju ili materijalnu štetu; (b) pružiti potrebnu potporu i pomoć ljudima koji su pogođeni dugotrajnim krizama, a posebno onim izazvanim izbijanjem sukoba ili ratova, što uzrokuje učinak jednak onome iz točke (a), a posebno kada im njihova nadležna tijela ne mogu pružiti pomoć ili kada nisu uspostavljena; (c) pomagati financiranje prijevoza pomoći i napori osiguravanja da pomoć bude dostupna onima kojima je namijenjena, koristeći sva raspoloživa logistička sredstva i štiteći humanitarnu pomoć i osoblje, ali isključujući aktivnosti s implikacijama u području obrane; (d) izvoditi kratkoročne radove na oporavku i rekonstrukciji, a posebno na infrastrukturi i opremi, usko surađujući s lokalnim strukturama s ciljem lakšeg stizanja pomoći, sprečavanja jačanja učinaka krize i pomoći osobama pogođenima krizom da povrate minimalnu razinu samodostatnosti, vodeći računa o dugoročnim razvojnim ciljevima kada je to moguće; (e) nositi se s posljedicama kretanja stanovništva (izbjeglice, raseljene osobe i povratnici) uzrokovanih prirodnim nepogodama i nesrećama izazvanim ljudskim djelovanjem, te provoditi programe pomoći repatrijacije i ponovnog naseljavanja u zemlji podrijetla, ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u važećim međunarodnim sporazumima; (f) osigurati pripremljenost na rizike od prirodnih nepogoda ili usporedivih izvanrednih okolnosti, te korištenje odgovarajućih sustava ranog uzbunjivanja i intervencija; (g) podupirati civilne aktivnosti zaštite žrtava sukoba ili usporedivih izvanrednih situacija u skladu s važećim međunarodnim sporazumima. Članak 3. Pomoć Zajednice iz članaka 1. , 2. i 4. može se koristiti za financiranje kupnje i isporuke proizvoda ili opreme potrebne za provedbu humanitarnih aktivnosti, uključujući izgradnju nastambi ili skloništa za žrtve, troškove povezane s vanjskim osobljem zaposlenim za te aktivnosti, bilo da su stranci ili lokalno osoblje, skladištenje, međunarodni ili nacionalni prijevoz, logistiku i distribuciju pomoći, te svaku drugu aktivnost čiji je cilj olakšavanje slobodnog pristupa za primatelje pomoći. Pomoć se također može koristiti za financiranje drugih izdatka koji su izravno povezani s provedbom humanitarnih aktivnosti. Članak 4. Takva pomoć Zajednice iz članaka 1. i 2. može se koristiti i za financiranje: — pripremnih studija i studija izvedivosti za humanitarne operacije, te za ocjenu humanitarnih projekata i planova, — aktivnosti praćenja humanitarnih projekata i planova, — manjih programa osposobljavanja i općih studija iz područja humanitarnih operacija, koji se provode postupno kada financiranje traje nekoliko godina, — troškova naglašavanja uloge Zajednice u pomoći, — kampanje osvješćivanja i obavješćivanja javnosti s ciljem boljeg razumijevanja humanitarnih pitanja, posebno u Europi i trećim zemljama gdje Zajednica financira velike humanitarne operacije, — mjera za jačanje koordinacije između Zajednice i država članica, ostalih država donatora, međunarodnih humanitarnih organizacija i institucija, nevladinih organizacija i organizacija koje ih predstavljaju, — tehničke pomoći potrebne za provedbu humanitarnih projekata, uključujući i prijenos tehničkog znanja i iskustava između europskih humanitarnih organizacija i agencija ili prijenos znanja između tih tijela i tijela trećih zemalja, — humanitarnih operacija razminiranja, uključujući i kampanje za povećanje svijesti lokalnog stanovništva o postojanju protupješačkih mina. Članak 5. Financiranje od strane Zajednice na temelju ove Uredbe je u obliku bespovratnih sredstava. Operacije obuhvaćene ovom Uredbom oslobođene su poreza, davanja, pristojbi, i carina. POGLAVLJE II. Postupci za provedbu humanitarne pomoći Članak 6. Humanitarna pomoć koju financira Zajednica može se pružiti na zahtjev međunarodnih ili nevladinih agencija i organizacija iz država članica ili iz treće zemlje primateljice pomoći ili na inicijativu Komisije. Članak 7. 1. Nevladine organizacije prihvatljive za financiranje Zajednice za provedbu aktivnosti u okviru ove Uredbe moraju ispunjavati sljedeće uvjete: (a) moraju biti neprofitne, nezavisne organizacije u državi članici Zajednice u skladu s pravom na snazi u toj državi članici; (b) moraju imati glavno sjedište u državi članici Zajednice ili u trećoj zemlji primateljici pomoći od strane Zajednice. To sjedište mora biti stvarni centar donošenja odluka o svim aktivnostima koje se financiraju na temelju ove Uredbe. Iznimno, sjedište može biti u trećoj zemlji donatoru. 2. Prilikom utvrđivanja prikladnosti nevladinih organizacija za financiranje od strane Zajednice vodi se računa o sljedećim faktorima: (a) njihovim administrativnim sposobnostima i sposobnostima financijskog upravljanja; (b) njihovim tehničkim i logističkim sposobnostima u vezi s planiranom operacijom; (c) njihovom iskustvu u području humanitarne pomoći; (d) rezultatima prethodnih aktivnosti predmetne organizacije, a posebno onih koje je financirala Zajednica; (e) njihovoj spremnosti da, prema potrebi, budu dio koordinacijskog sustava uspostavljenog za potrebe humanitarne operacije; (f) njihovoj sposobnosti i spremnosti za rad s humanitarnim agencijama i osnovnim zajednicama u predmetnim trećim zemljama; (g) njihovoj nepristranosti u provedbi humanitarne pomoći; (h) kada je prikladno, o njihovom prethodnom iskustvu u trećim zemljama koje su uključene u predmetnu humanitarnu operaciju. Članak 8. Zajednica može financirati i humanitarne operacije međunarodnih agencija i organizacija. Članak 9. Kada je potrebno Zajednica može financirati i humanitarne operacije Komisije ili specijaliziranih agencija država članica. Članak 10. 1. Kako bi zajamčila i unaprijedila učinkovitost i dosljednost humanitarne pomoći Zajednice i nacionalnih sustava, Komisija može poduzeti sve potrebne mjere za promicanje uske suradnje između vlastitih aktivnosti i onih država članica, kako pri donošenju odluka, tako i na terenu. U tu svrhu države članice i Komisija koriste sustav za razmjenu podataka. 2. Komisija osigurava koordinaciju i dosljednost humanitarnih operacija koje financira Zajednica s onima međunarodnih organizacija i agencija, a posebno onih koje su dio sustava Ujedinjenih naroda. 3. Komisija nastoji razviti suradnju između Zajednice i donatora iz trećih zemalja u području humanitarne pomoći. Članak 11. 1. Komisija utvrđuje uvjete za dodjelu, mobiliziranje i provedbu pomoći na temelju ove Uredbe. 2. Pomoć se ne provodi ako primatelj ne udovolji tim uvjetima. Članak 12. U svim ugovorima o financiranju sklopljenim na temelju ove Uredbe posebno se navodi da Komisija i Revizorski sud mogu obavljati izravne provjere i provjere u sjedištima humanitarnih partnera, u skladu s uobičajenim postupcima koje je Komisija ustanovila na temelju važećih pravila, a posebno pravila Financijske uredbe koja se primjenjuje na opći proračun Europskih zajednica. POGLAVLJE III. Postupci za provedbu humanitarnih akcija Članak 13. Komisija odlučuje o hitnom djelovanju u iznosu koji nije veći od 10 milijuna ECU. Smatra se da je za sljedeće operacije potrebno hitno djelovanje: — operacije zadovoljavanja neposrednih i nepredvidivih humanitarnih potreba izazvanih naglim prirodnim nepogodama ili nesrećama izazvanim ljudskim djelovanjem, kao što su poplave, potresi i izbijanje sukoba ili usporedive situacije, — operacije ograničene na razdoblje trajanja reakcije na nepredvidive izvanredne situacije: odgovarajuća sredstva pokrivaju pružanje humanitarne pomoći za potrebe navedene u prvoj alineji za razdoblje do šest mjeseci utvrđeno u odluci o financiranju. Ako operacije zadovoljavaju ove uvjete a veće su od 2 milijuna ECU: — Komisija donosi odluku, — pismeno obavješćuje države članice u roku od četrdeset i osam sati, — obrazlaže svoju odluku na sljedećem sastanku Komisije, posebno navodeći razloge za primjenu hitnog postupka. Komisija postupa u skladu s postupkom utvrđenim u članku 17. stavku 3. i unutar ograničenja postavljenih u drugoj alineji članka 15. stavka 2. i donosi odluke o nastavku operacija usvojene po hitnom postupku. Članak 14. Komisija procjenjuje, donosi odluku i upravlja, prati i ocjenjuje operacije iz ove Uredbe u skladu s proračunom i ostalim važećim postupcima, a posebno onim utvrđenim u Financijskoj uredbi koja se primjenjuje na opći proračun Europskih zajednica. Članak 15. 1. Komisija u skladu s postupkom iz članka 17. stavka 2. : — donosi odluku o financiranju Zajednice operacija zaštite humanitarne pomoći iz članka 2. točke (c), — usvaja provedbene uredbe za ovu Uredbu, — donosi odluku o poduzimanju izravnih djelovanja Zajednice ili financiranju djelovanja specijaliziranih agencija država članica. 2. Komisija u skladu s postupkom iz članka 17. stavka 3. : — odobrava globalne planove namijenjene stvaranju koherentnog okvira za djelovanje u određenoj zemlji ili regiji u kojoj razmjer i složenost humanitarne krize ukazuju na njezin vjerojatan nastavak, te odobrava proračun za te planove. Komisija i države članice u tom kontekstu razmatraju prioritete koje treba postaviti u provedbi tih globalnih planova, — donosi odluku o projektima koji prelaze 2 milijuna ECU ne dovodeći u pitanje članak 13. Članak 16. 1. Odbor iz članka 17. jednom godišnje raspravlja o općim smjernicama koje iznosi predstavnik Komisije za humanitarne operacije koje treba poduzeti sljedeće godine i razmatra ukupno pitanje koordinacije humanitarne pomoći Zajednice i nacionalne humanitarne pomoći, te sve opće ili posebne teme koje se odnose na pomoć Zajednice u tom području. 2. Komisija također dostavlja Odboru iz članka 17. informacije o promjenama u instrumentima upravljanja humanitarnom pomoći, uključujući i okvirni partnerski sporazum. 3. Komisija obavješćuje Odbor iz članka 17. o namjerama u vezi s ocjenom humanitarnih operacija, te ako je moguće o vremenskom rasporedu rada. Članak 17. 1. Komisiji pomaže Odbor sastavljen od predstavnika država članica kojim predsjedava predstavnik Komisije. 2. Kada se mora poštovati postupak utvrđen u ovom stavku, predstavnik Komisije podnosi Odboru nacrt mjera koje treba poduzeti. Odbor dostavlja svoje mišljenje o nacrtu u roku koji određuje predsjednik Odbora ovisno o žurnosti predmeta. U slučaju odluka koje mora donijeti Vijeće na prijedlog Komisije, mišljenje se usvaja većinom utvrđenom u članku 148. stavku 2. Ugovora. Glasovanje predstavnika država članica unutar Odbora vrednuje se na način utvrđen u tom članku. Predsjednik ne glasuje. Komisija usvaja predviđene mjere ako su u skladu s mišljenjem Odbora. Ako predviđene mjere nisu u skladu s mišljenjem Odbora ili ako mišljenje nije dostavljeno, Komisija bez odlaganja Vijeću dostavlja prijedlog mjera koje treba poduzeti. Vijeće odlučuje većinom glasova. Ako Vijeće ne donese odluku u roku od mjesec dana od dana upućivanja prijedloga Vijeću, Komisija usvaja predložene mjere. 3. Kada se mora poštovati postupak utvrđen u ovom stavku, predstavnik Komisije podnosi Odboru nacrt mjera koje treba poduzeti. Odbor dostavlja svoje mišljenje o nacrtu u roku koji određuje predsjednik Odbora ovisno o žurnosti predmeta. U slučaju odluka koje mora donijeti Vijeće na prijedlog Komisije, mišljenje se usvaja većinom utvrđenom u članku 148. stavku 2. Ugovora. Glasovanje predstavnika država članica unutar Odbora vrednuje se na način utvrđen u tom članku. Predsjednik ne glasuje. Komisija usvaja mjere koje se primjenjuju bez odlaganja. Međutim, ako te mjere nisu u skladu s mišljenjem Odbora, Komisija odmah o njima obavješćuje Vijeće. U tom slučaju Komisija može odgoditi primjenu mjera o kojima je donijela odluku za mjesec dana od dana takve obavijesti. Vijeće može većinom glasova donijeti drukčiju odluku u roku utvrđenom u prethodnom stavku. Članak 18. 1. Komisija redovito ocjenjuje operacije humanitarne pomoći koje financira Zajednica, kako bi ustanovila jesu li te operacije postigle svoje ciljeve, te kako bi sastavila smjernice za bolju učinkovitost budućih operacija. Komisija dostavlja Odboru sažetak o aktivnostima ocjenjivanja u kojem se navodi i status zaposlenih stručnjaka, a koji Odbor prema potrebi može razmotriti. Izvještaji o ocjenjivanju dostupni su državama članicama na njihov zahtjev. 2. Na zahtjev država članica te uz njihovo sudjelovanje Komisija može ocijeniti i rezultate humanitarnih operacija i planova Zajednice. Članak 19. Na kraju svake financijske godine Komisija Europskom parlamentu dostavlja godišnje izvješće, a Vijeću sažetak o operacijama koje su financirane tijekom te godine. Sažetak sadrži podatke o agencijama s kojima su provedene humanitarne operacije. Izvješće također sadrži pregled svih aktivnosti vanjskog ocjenjivanja koje je provedeno na posebnim operacijama. Komisija najkasnije u roku od mjesec dana obavješćuje države članice o svojoj odluci i, ne dovodeći u pitanje članak 13. ove Uredbe, o odobrenim operacijama navodeći odobreni iznos, prirodu operacije, ljude koji su primili pomoć te partnere uključene u operaciju. Članak 20. Tri godine nakon stupanja na snagu ove Uredbe Komisija dostavlja Europskom parlamentu i Vijeću cjelokupnu ocjenu operacija koje je Zajednica financirala na temelju ove Uredbe, zajedno s prijedlozima za budućnost Uredbe, te prema potrebi prijedloge za njezine izmjene. Članak 21. Ova Uredba stupa na snagu trećeg dana od dana objave u Službenom listu Europskih zajednica. Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama. Sastavljeno u Luxembourgu 20. lipnja 1996. Za Vijeće Predsjednik P. BERSANI (1)  SL C 180, 14. 7. 1995. , str. 6. (2)  Mišljenje Europskog parlamenta od 30. studenoga 1995. (SL C 339, 18. 12. 1995. , str. 60. ), Zajedničko stajalište Vijeća od 29. siječnja 1996. (SL C 87, 25. 3. 1996. , str. 46. ) i Odluka Europskog parlamenta od 21. svibnja 1996. (SL C 166, 10. 6. 1996. )


title: Vorschlag für eine VERORDNUNG (EG) DES RATES zur Änderung der Verordnung (EG) Nr. 3059/95 zur Eröffnung und Verwaltung autonomer Gemeinschaftszollkontingente für bestimmte landwirtschaftliche Erzeugnisse und gewerbliche Waren

eurovoc_concepts:
agricultural product
ferro-alloy
industrial product
security of supply
tariff quota

text: KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN Brüssel, den 20. 06. 1996 KOM(96) 283 endg. Vorschlag für eine VERORDNUNG (EG) DES RATES zur Änderung der Verordnung (hG) Nr. 3059/95 zur Eröffnung und Verwaltung autonomer Gemeinschaftszollkontingente für bestimmte landwirtschaftliche Erzeugnisse und gewerbliche Waren (von der Kommission vorgelegt) BEGRÜNDUNG 1. 2. Auf Antrag verschiedener Mitgliedstaaten haben die Kommissionsdienststellen in Zusammenarbeit mit den zuständigen Regierungssachverständigen geprüft, inwieweit die Erhöhung des Zollkontingents für Ferrochrom im Jahr 19% zweckmäßig ist Bei dieser in den Sitzungen der Gruppe "Wirtschaftliche Tariffragen" vorgenommenen Prüfung konnte festgestellt werden, daß sich die Mitgliedstaaten über eine Lösung dahingehend einigen könnten, das Zollkontingent für diese Ware zu erhöhen, ohne dabei die Märkte dieser Waren zu stören. I Vorschlag für eine VERORDNUNG (EG) Nr. / DES RATES zur Änderung der Verordnung (EG) Nr. 3059/95 zur Eröffnung und Verwaltung autonomer Gemeinschaftszollkontingente für bestimmte landwirtschaftliche Erzeugnisse und gewerbliche Waren DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION gestützt auf den Vetrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, insbesondere auf Artikel 28, auf Vorschlag der Kommission in Erwägung nachstehender Gründe: Die innergemeinschaftliche Produktion wird bei Ferrochrom mit einem Kohlenstoffgehalt von mehr als 4 GHT im Jahre 1996 zur Deckung des Bedarfs der Verarbeitungsindustrien der Gemeinschaft weiterhin nicht ausreichen. Folglich wird die Versorgung der Gemeinschaft mit dieser Waren zu einem nicht unerheblichen Teil von Einführen aus Drittländern abhängen. Es empfiehlt sich daher, unverzüglich den dringendsten Bedarf der Gemeinschaft bei diesen Waren unter möglichst günstigen Bedingungen zu decken. Mit der Verordnung (EG) Nr. 3059/95l hat der Rat für das Jahr 1996 Gemeinschaftszollkontingente für bestimmte landwirtschaftliche Erzeugnisse und gewerbliche Waren eröffnet; es ist angezeigt, die Mengen von Ferrochrom (laufende Nummer 09 2711) zu erhöhen. HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die Tabelle im Anhang an die Verordnung (EG) Nr. 3059/95 wird für die laufenden Nummern 09 27 durch die im Anhang dieser Verordnung Tabelle ersetzt. Artikel 2 Diese Verordnung tritt am siebten Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften in Kraft. Sie gilt ab 1. Januar 1996. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat Geschehen zu Brüssel, am Im Namen des Rates Der Präsident 1 ABl. Nr. L 326 vom 30. 12. 1995, S. 19, zuletzt geändert durch Verordnung (EG) Nr. /96 des Rates, ABl. Nr L 3 Lfd. Nr. KN-Code 09. 2711 7202 41 10 7202 41 91 7202 41 99 TARIC- Unter- teilung - ANHANG Warenbezeichnung Kontingents menge Kontingents zollsatz (in %) l'crrochrom mit cincnm 650 000 T 0 Kohlcnstoffgchalt von mehr als 4 Gl IT Frist 1. 1. 1996 31. 12. 1996 k FINANZBOGEN Haushaltsposten : Kap. 12 Art. 120 Rechtsgrundlage : Art. 28 des Vertrags Beschreibung der Tarifmaßnahme : Vorschlag für eine Verordnung (EG) des Rates zur Änderung der Verordnung (EG) Nr. 3059/95 zur Eröffnung und Verwaltung autonomer Gemeinschaftszollkontingente für bestimmte landwirtschaftliche Erzeugnisse und gewerbliche Waren. Ziel des Vorhabens : Sicherstellung einer ausreichenden Versorgung der gemeinschaftlichen Verarbeitungsindustrie. 1. 2. 3. 4. 5. Berechnungsweise : Waren bezeichnung Änderung der Kontingents menge (Einheit) Änderung des geschätzten Preises (Ecu/Einheit) Änderung des normalen Zollsatzes Änderung des Kontingents zollsatzes Ferrochrom + 100 000 T (Grundmenge : 550 000 T) 0 (ursprünglicher Preis : 1 478) 0 -1,6 (Zollsatz in 1995 : 7,2 1996 : 5,6) Erwartete Änderung der Einnahmever luste im Ver hältnis zu der vorhergehen den Kontin gentsperiode (in Ecu) + 8 276 800 Gesnmtciiiiiahmeverliislc im Verhältnis zur vorhergehenden Konfinien (spei iode: 8 276 800 Ecu Betrugsbekämpfung: Die Bestimmungen bezüglicher der Verwaltung von Zollkontingenten sehen die notwendigen Maßnahmen zur Vorbeugung und zum Schutz vor Betrug und Unregelmäßigkeiten vor. 5" ISSN 0256-2383 KOM(96) 283 endg. DOKUMENTE DE 02 03 10 Katalognummer : CB-CO-96-291-DE-C ISBN 92-78-05576-X Amt für amtliche Veröffentlichungen der Europäischen Gemeinschaften L-2985 Luxemburg c


title: Padomes Regula (EK) Nr. 1257/96 (1996. gada 20. jūnijs) par humāno palīdzību

eurovoc_concepts:
EU aid
aid to disaster victims
aid to refugees
distribution of aid

formats: html pdf print

text: 11/24. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 183 31996R1257 L 163/1 EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS 2. 7. 1996. PADOMES REGULA (EK) Nr. 1257/96 (1996. gada 20. jūnijs) par humāno palīdzību EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 130. w pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu (1), rīkojoties Līguma 189. c pantā paredzētajā kārtībā (2), tā kā cilvēkiem, kas dzīvo trūkumā, kuri ir dabas, karu un vardar- bīgu sadursmju un citu tamlīdzīgu ārkārtas apstākļu upuri, ir tie- sības saņemt starptautisku humānu palīdzību, ja atklājas, ka vie- tējās iestādes nespēj tiem sniegt pietiekamu atbalstu; tā kā ir īpaša vajadzība veikt preventīvas darbības, lai nodrošinātu sagatavotību katastrofu riska situācijām, un tādējādi dibināt attie- cīgu savlaicīgas brīdināšanas un iejaukšanās sistēmu; tā kā tādēļ būtu jānodrošina un jānostiprina Kopienas, valstu un starptautisko novēršanas un iejaukšanās sistēmu, kas paredzētas darbībai dabas vai cilvēku izraisītu katastrofu vai tām līdzīgos ārkārtas apstākļos, iedarbīgums un konsekvence; tā kā humāno palīdzību, kuras vienīgais mērķis ir novērst vai atvieglot cilvēku ciešanas, sniedz upuriem, nešķirojot tos pēc rasu, etniskās grupas, ticības, dzimuma, vecuma, tautības vai politiskās piederības pazīmēm, kā arī to sniedzot, nav jāņem vērā, vai uz to nav jāattiecina politiski apsvērumi; tā kā lēmumi par humāno palīdzību jāpieņem objektīvi un vie- nīgi saskaņā ar upuru vajadzībām un interesēm; tā kā civilpasākumus vardarbīgu sadursmju vai tamlīdzīgu ārkār- tas apstākļu upuru aizsardzībai reglamentē starptautiskās humā- nās tiesības un tās būtu jāuzskata par humānas rīcības daļu; tā kā Kopienas humānās rīcības pamats ir cieša sadarbība starp dalībvalstīm un Komisiju tiklab lēmumu pieņemšanas līmenī, kā notikumu vietā; tā kā humānā palīdzība aptver ne vien atbalsta pasākumus, lai izglābtu un saglabātu dzīvības briesmu gadījumos un tūlīt pēc tam, bet arī rīcību, kuras mērķis ir atvieglot vai gūt brīvu pieeju upuriem, kā arī šādas palīdzības brīvu plūsmu; tā kā Kopienai, sniedzot savu ieguldījumu, lai panāktu starptau- tiskās humānās palīdzības iedarbīgumu, jācenšas sadarboties un saskaņot savu rīcību ar trešo valstu rīcību; tā kā humānā palīdzība var būt attīstības vai atjaunošanas darba priekšnoteikums, tādēļ tas jāsniedz visā krīzes situācijas laikā un uzreiz pēc tās; tā kā šajā sakarā tas var ietvert arī kādu īstermiņa rehabilitācijas elementu, kura mērķis ir atvieglot palīdzības uzsāk- šanu un nepieļaut nekādu krīzes iedarbības pastiprināšanos, kā arī sākt palīdzēt cietušajiem atgūt minimālu pašapgādes pakāpi; tā kā, lai panāktu to pašu mērķi, jāizvirza kritēriji sadarbībai ar nevalstiskām organizācijām un starptautiskām iestādēm, un orga- nizācijām, kas specializējas humānās palīdzības jomā; tā kā jāsaglabā, jāievēro un jāveicina nevalstisko organizāciju un citu humānās palīdzības iestāžu neatkarība un objektivitāte humā- nās palīdzības īstenošanā; (1) OV C 180, 14. 7. 1995. , 6. lpp. (2) Eiropas Parlamenta 1995. gada 30. novembra Atzinums (OV C 339, janvāra Kopējā lpp. ) un Eiropas Parlamenta 18. 12. 1995. , 60. lpp. ), Padomes 1996. gada 29. nostāja (OV C 87, 25. 3. 1996. , 46. 1996. gada 21. maija Lēmums (OV C 166, 10. 6. 1996. ). tā kā humānajā jomā jāveicina sadarbība starp nevalstiskajām organizācijām dalībvalstīs un citās jaunattīstības valstīs un atbil- stošajām organizācijām attiecīgajās trešās valstīs; 184 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/24. sēj. tā kā humānās palīdzības raksturs prasa noteikt iedarbīgas, elastī- gas, caurskatāmas un vajadzības gadījumā ātras lēmumu pieņem- šanas procedūras, lai varētu finansēt humānās palīdzības pasāku- mus un projektus; punktā aprakstītās, jo sevišķi tad, ja atklājas, ka vietējās iestā- des nespēj palīdzēt vai pastāv varas vakuums; tā kā procedūras būtu jānosaka, lai varētu ieviest un vadīt humāno palīdzību, ko finansē no Eiropas Kopienas vispārējā budžeta, tai skaitā ārkārtas palīdzību, kas paredzēta saskaņā ar Ceturto ĀKK–EK Konvenciju, kas 1989. gada 15. decembrī parakstīta Lomē, kas grozīta ar 1995. gada 4. novembrī Maurīcijā parakstīto līgumu, ar ko groza minēto konvenciju, un uz ko attiecas šīs kon- vencijas procedūras un pasākumi, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. I NODAĻA Humānā palīdzība sniegšanas mērķi un vispārēji principi c) palīdzēt finansēt palīdzības transportēšanu un centienus ar visiem iespējamiem līdzekļiem nodrošināt tās pieejamību tiem, kam tā paredzēta, aizsargājot humānās palīdzības preces un personālu, izņemot darbības, kas saistītas ar aizsardzību; d) veikt īstermiņa rehabilitācijas un rekonstrukcijas darbus, it īpaši ciešā sadarbībā ar vietējām struktūrām, infrastruktūras un aprīkojuma jomā, lai atvieglotu palīdzības uzsākšanu, un nepieļautu krīzes seku pastiprināšanos, kā arī sākt palīdzēt cie- tušajiem atgūt minimālu pašapgādes pakāpi, pēc iespējas ņemot vērā ilgtermiņa attīstības mērķus; e) cīnīties ar iedzīvotāju pārvietošanās sekām (bēgļi, pārvietotās personas un repatrianti), ko radījušas dabas vai cilvēka darbī- bas radītas katastrofas un īstenot palīdzības plānus, lai palī- dzētu repatriantiem atgriezties izcelsmes valstī un no jauna tajā iekārtoties, ja tiek ievēroti nosacījumi, ko paredz tobrīd spēkā esošie starptautiskie līgumi; f) nodrošināt sagatavotību dabas katastrofu riskam vai tām līdzī- giem ārkārtas apstākļiem un izmantot attiecīgu savlaicīgas brī- dināšanas un iejaukšanās sistēmu; 1. pants g) saskaņā ar tobrīd spēkā esošiem starptautiskajiem līgumiem atbalstīt civilpasākumus vardarbīgu sadursmju vai tamlīdzīgu ārkārtas apstākļu upuru aizsardzībai. Kopienas humānā palīdzība ietver atbalsta, palīdzības un aizsardzības pasākumus, ko veic bez diskriminācijas, lai trešās jo īpaši visneaizsargātākajiem valstīs palīdzētu iedzīvotājiem, iedzīvotājiem, valstu jaunattīstības priekšroku iedzīvotājiem, dabas katastrofu, cilvēka radītu krīžu, piemēram, karu un vardarbīgu sadursmju upuriem, kā arī ārkārtas situācijās vai gadījumos, kas pielīdzināmi dabas vai cilvēka radītām katastrofām. To sniedz tik ilgu laiku, cik vajadzīgs, lai novērstu tos cilvēku dzīves apstākļus, kas radušies šajās dažādajās situācijās. dodot Šāda palīdzība ietver arī pasākumus, lai sagatavotos riskantām situācijām vai novērstu katastrofas vai tamlīdzīgus ārkārtas apstākļus. 2. pants Galvenie humānās palīdzības mērķi, kas minēti 1. pantā, ir: a) izglābt un saglabāt dzīvības ārkārtas gadījumos un tūlīt pēc tam, kā arī dabas katastrofās, kas izraisījušas ievērojamus cil- vēku upurus, fiziskas, psiholoģiskas vai sociālas ciešanas un materiālus zaudējumus; b) sniegt vajadzīgo atbalstu un palīdzību cilvēkiem, ko skārušas radušās vardarbīgu ilgstošas krīzes, sadursmju un karu apstākļos un rada tādas pašas sekas kā a) tādas, kas īpaši it 3. pants 1. , 2. un 4. pantā minēto Kopienas palīdzību drīkst izmantot, lai iepirktu un piegādātu jebkādu produktu vai iekārtu, kas vajadzīga humānās palīdzības pasākumu īstenošanai, to skaitā upuru māju vai pagaidu mītņu celšanu, izmaksas, kas saistītas ar ārzemēs esošo, ekspatriēto vai vietējo personālu, ko nodarbina šajos pasākumos, uzglabāšanu, starptautisko un valstu transportu, palīdzības sagādi un sadali, kā arī citām darbībām, kuru mērķis ir atvieglot vai gūt brīvu pieeju palīdzības saņēmējiem. To arī var izmantot, lai finansētu jebkādus citus izdevumus, kas tieši saistīti ar humānās palīdzības pasākumu īstenošanu. 4. pants Kopienas palīdzību, kas minēta 1. un 2. pantā, var izmantot, lai finansētu: 11/24. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 185 — humānās palīdzības pasākumu sagatavošanas un īstenošanas izpēti un humānās palīdzības projektu un plānu novērtēšanu, šo regulu, jāatbilst šādiem kritērijiem: — humānās palīdzības projektu un plānu kontroles pasākumi, — neliela mēroga mācību pasākumus un vispārējus pētījumus humānās palīdzības jomā, kas pakāpeniski samazināmi, ja finansējums ilgst vairākus gadus, — izmaksas, kas rodas, uzsverot, ka konkrētā palīdzība nāk no Kopienas, — sabiedrības izglītošanas un informēšanas kampaņas, kuru mērķis ir arvien dziļāka humānās palīdzības jautājumu izprat- ne, it sevišķi Eiropā un trešās valstīs, kur Kopiena finansē humānās palīdzības galvenos pasākumus, — pasākumus, lai nostiprinātu koordināciju starp Kopienu, dalībvalstīm, citām donorvalstīm, starptautiskām humānās palīdzības organizācijām un iestādēm, nevalstiskām organizā- cijām un organizācijām, kas tās pārstāv, — tehnisko palīdzību, kas vajadzīga, lai īstenotu humānās palī- dzības projektus, tai skaitā tehniska rakstura know–how un pie- redzes apmaiņu starp Eiropas humānās palīdzības organizā- cijām un iestādēm, vai arī šādu institūciju un attiecīgo trešo valstu institūciju pieredzes apmaiņu, a) tām jābūt neatkarīgām bezpeļņas organizācijām kādā Kopie- nas dalībvalstī saskaņā ar šajā valstī spēkā esošajiem likumiem; b) to galvenajām mītnēm jāatrodas kādā Kopienas dalībvalstī vai trešā valstī, kas saņem Kopienas palīdzību. Galvenajām mīt- nēm jābūt iedarbīgiem lēmumu pieņemšanas centriem, attie- cībā uz visiem pasākumiem, ko finansē saskaņā ar šo regulu. Izņēmuma gadījumos galvenās mītnes drīkst atrasties trešajā valstī – donorvalstī. 2. Nosakot nevalstiskas organizācijas piemērotību Kopienas finansējumam, jāņem vērā šādi faktori: a) organizācijas administratīvās un finanšu vadības spējas; b) organizācijas tehnisko un sagādes jaudu attiecībā uz plānoto pasākumu; c) organizācijas pieredzi humānās palīdzības jomā; d) iepriekšējo pasākumu rezultātus, ko veikušas attiecīgās orga- nizācijas, it īpaši Kopienas finansētos pasākumus; — humānā palīdzība – atmīnēšanas operācijas, to skaitā kampaņas, lai palielinātu vietējo iedzīvotāju izglītošanu kāj- nieku mīnu jautājumos. e) organizācijas gatavību vajadzības gadījumā piedalīties koordi- nācijas sistēmā, kas izveidota saistībā ar kādu humānās palī- dzības pasākumu; 5. pants Kopienas finansējums, ko piešķir saskaņā ar šo regulu, ir dotāciju formā. Pasākumus, uz ko attiecas šī regula, neapliek ar nodokļiem, maksājumiem, nodevām un muitas nodevām. II NODAĻA Humānās palīdzības īstenošanas procedūras 6. pants Humānās palīdzības pasākumus, ko finansē Kopiena, var īstenot vai nu pēc kādas dalībvalsts, starptautisku vai nevalstisku iestāžu vai organizāciju, vai trešās valsts – saņēmējvalsts – lūguma vai pēc Komisijas ierosmes. 7. pants 1. Nevalstiskajām organizācijām, kas atbilst prasībām, lai varētu saņemt Kopienas finansējumu pasākumu īstenošanai saskaņā ar f) organizācijas spēju un gatavību strādāt ar humānās palīdzības iestādēm un galvenajām kopienām attiecīgajās trešās valstīs; g) organizācijas objektivitāti humānās palīdzības sniegšanā; h) vajadzības gadījumā, organizācijas iepriekšējo pieredzi trešā valstī, kura saistīta ar attiecīgo humānās palīdzības pasākumu. 8. pants Kopiena drīkst finansēt arī humānās palīdzības pasākumus, ko veic starptautiskas iestādes un organizācijas. 9. pants Vajadzības gadījumā Kopiena drīkst palīdzības pasākumus, ko veic Komisija vai dalībvalstu iestādes. finansēt arī humānās specializētās 10. pants 1. Lai garantētu un pastiprinātu Kopienas un valstu humānās palīdzības sistēmu iedarbīgumu un konsekvenci, Komisija drīkst veikt jebkādus vajadzīgus pasākumus, lai uzturētu ciešu koordi- nāciju starp savu un dalībvalstu rīcību gan lēmumu pieņemšanas līmenī, gan sadarbībā uz vietas. Šim nolūkam dalībvalstis un Komisijas izmanto informācijas apmaiņas sistēmu. 186 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/24. sēj. 2. Komisija nodrošina, ka humānās palīdzības pasākumi, ko finansējusi Kopiena un kas ir koordinēti un saskaņā ar starptau- tisku organizāciju un iestāžu, it īpaši to, kuras ietilpst Apvienoto Nāciju sistēmā, veiktajiem pasākumiem. 3. Komisija tiecas attīstīt Kopienas un trešo valstu – donorvalstu – sadarbību humānās palīdzības jomā. — Komisija par lēmumu atskaitās nākamajā komitejas sanāksmē, īpaši pamatojot, kāpēc tā izmantojusi ārkārtas procedūru. Komisija pieņem lēmumus turpināt pasākumus, kas noteikti saskaņā ar ārkārtas procedūru, rīkojoties saskaņā ar 17. panta 3. punktā izklāstīto procedūru un 15. panta 2. punkta otrajā ievil- kumā noteiktajās robežās. 11. pants 14. pants 1. Komisija paredz noteikumus, kā piešķir, mobilizē un sniedz palīdzību, ko paredz šī regula. 2. Palīdzību sniedz vienīgi tad, ja saņēmējs izpilda šos noteiku- mus. Komisija pārbauda, lemj, vada un kontrolē un novērtē pasākumus, ko veic saskaņā ar šo regulu, atbilstīgi budžeta un citām spēkā esošām procedūrām, it īpaši Finanšu regulas noteikumiem, kas attiecas uz Eiropas Kopienas vispārējo budžetu. 12. pants 15. pants Visos finanšu nolīgumos, kas noslēgti saskaņā ar šo regulu, īpaši jāparedz, ka Komisija un Revīzijas tiesa drīkst veikt pārbaudes uz vietas un humānās palīdzības partneru galvenajās mītnēs saskaņā ar parasto kārtību, ko nosaka Komisija saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem, it īpaši Finanšu regulas noteikumiem, kas attiecas uz Eiropas Kopienas budžetu. 1. Komisija, rīkojoties saskaņā ar 17. panta 2. punktā noteikto procedūru: — lemj par Kopienas finansējumu 2. panta c) punktā minētajiem humānās palīdzības aizsardzības pasākumiem, — pieņem regulas, ar kurām īsteno šo regulu, III NODAĻA — nolemj uzsākt tiešu Komisijas rīcību vai finansēt dalībvalstu specializēto iestāžu darbības. Humānās palīdzības pasākumu īstenošanas procedūras 13. pants Komisija nolemj, ka ārkārtas palīdzības apjoms nepārsniedz 10 miljonus ECU. Ārkārtas rīcībai par vajadzīgiem uzskata šādus pasākumus: — pasākumi, lai nodrošinātu tūlītējas un neparedzamas cilvēka vajadzības, ko rada pēkšņas dabas vai cilvēka radītas katastro- fas, piemēram, plūdi, zemestrīces un vardarbīgas sadursmes vai tamlīdzīgas situācijas, — pasākumi, kuru ilgumu nosaka neparedzētie ārkārtas apstākļi – ar attiecīgo finansējumu pirmajā ievilkumā minētās cilvēka vajadzības nodrošina ne ilgāk kā sešus mēnešus, kā to paredz lēmums par finansējumu. Ja pasākumi atbilst šiem nosacījumiem un pārsniedz 2 miljonus ECU: — Komisija pieņem lēmumu, 2. Komisija, rīkojoties saskaņā ar 17. panta 3. punktā izklāstīto procedūru: — apstiprina vispārējus plānus, kas paredzēti, lai nodrošinātu saskanīgu sistēmu rīcībai konkrētā valstī vai reģionā, ja humānā krīze sasniegusi tādus mērogus un sarežģītību, ka tā var ieilgt, kā arī šādu plānu budžetus. Šajā sakarā Komisija un dalībvalstis nosaka prioritātes, kas jāievēro, īstenojot minētos globālos plānus, — neskarot 13. pantu, lemj par projektiem, kas pārsniedz 2 mil- jonus ECU. 16. pants 1. Reizi gadā 17. pantā minētā komiteja apspriež vispārējas pamatnostādnes, ko Komisijas pārstāvis sagatavo par humānās palīdzības pasākumiem, kas veicami nākamajā gadā, un pārbauda jautājumu kopumu par Kopienas un valstu humānās palīdzības koordināciju, kā arī jebkurus vispārējus un specifiskus jautājumus, kas šajā jomā saistīti ar Kopienas palīdzību. — Komisija rakstiski 48 stundu laikā dara to zināmu dalībval- stīm, 2. Komisija 17. pantā minētajai komitejai iesniedz arī informā- ciju par humānās palīdzības vadības līdzekļu attīstību, to skaitā vienošanos par partnerattiecībām. 11/24. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 187 3. 17. pantā minētajai komitejai dara zināmus arī Komisijas nodomus attiecībā uz humānās palīdzības pasākumu novērtē- jumu, un, iespējams, arī tās darba grafiku. Padome ar kvalificētu balsu vairākumu iepriekšējā punktā minē- tajā termiņā var pieņemt atšķirīgu lēmumu. 17. pants 1. Komisijai palīdz komiteja, kura sastāv no dalībvalstu pārstāv- jiem un kuras priekšsēdētājs ir Komisijas pārstāvis. 2. Ja jāievēro šajā punktā izklāstītā procedūra, Komisijas pārstā- vis komitejai iesniedz veicamo pasākumu projektu. Komiteja sniedz atzinumu par projektu laikā, ko nosaka priekšsēdētājs atka- rībā no jautājuma steidzamības. Atzinumu sniedz ar balsu vairā- kumu, kas Līguma 148. panta 2. punktā paredzēts gadījumam, jāpieņem lēmums pēc Komisijas priekšlikuma. kad Padomei Dalībvalstu pārstāvju balsis komitejā vērtē, kā noteikts iepriekšmi- nētajā pantā. Priekšsēdētājs nebalso. Komisija apstiprina paredzētos pasākumus, ja tie saskan ar komi- tejas atzinumu. Ja paredzētie pasākumi nesaskan ar komitejas atzinumu vai ja šāds atzinums nav pieņemts, Komisija bez kavēšanās iesniedz Padomei ierosinājumu attiecībā uz veicamajiem pasākumiem. Padome pieņem lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu. Ja Padome nav pieņēmusi lēmumu viena mēneša laikā no dienas, kad Komisija iesniegusi Padomei ierosinājumu, Komisija pieņem ieteiktos pasākumus. 18. pants 1. Komisija regulāri novērtē Kopienas finansētos humānās palī- dzības pasākumus, lai noteiktu, vai ir izpildīti to mērķi un izstrā- dātu pamatnostādnes nākamo pasākumu iedarbīguma uzlaboša- nai. Komisija komitejai iesniedz kopsavilkumu, kurā norādīts arī iesaistīto ekspertu statuss, kā arī veikto novērtējumu, ko komiteja vajadzības gadījumā var pārbaudīt. Novērtējuma ziņojumus pēc dalībvalstu lūguma dara tām pieejamus. 2. Pēc dalībvalstu lūguma un tām piedaloties, Komisija var novēr- tēt arī Kopienas humānās palīdzības pasākumu un plānu rezultā- tus. 19. pants Katra finanšu gada pašās beigās Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ikgadēju pārskatu ar šā gada laikā finansēto pasākumu kopsavilkumu. Kopsavilkumā iekļauj ziņas par iestādēm, ar kuru palīdzību tika īstenoti humānās palīdzības pasākumi. Ziņojumā iekļauj arī pārskatu par citiem novērtējumiem, kas varētu būt veikti attiecībā uz specifiskiem pasākumiem. Vēlākais mēnesi pēc lēmuma pieņemšanas un neskarot šīs regulas 13. pantu, Komisija paziņo dalībvalstīm par apstiprinātajiem pasākumiem, norādot piešķirto summu, pasākuma raksturu, personas, kas saņēmušas palīdzību, un iesaistītos partnerus. 3. Ja jāievēro šajā punktā izklāstītā procedūra, Komisijas pārstā- vis iesniedz veicamo pasākumu projektu. Komiteja sniedz atzi- numu par projektu laikā, ko nosaka priekšsēdētājs atkarībā no jautājuma steidzamības. Atzinumu sniedz ar balsu vairākumu, kas Līguma 148. panta 2. punktā paredzēts gadījumam, kad Padomei jāpieņem lēmums pēc Komisijas priekšlikuma. Dalībvalstu pār- stāvju balsis komitejā vērtē, kā noteikts iepriekšminētajā pantā. Priekšsēdētājs nebalso. 20. pants Trīs gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei to pasākumu vispārēju novērtējumu, ko saskaņā ar šo regulu finansējusi Kopiena, kā arī ieteikumus attiecībā uz šīs regulas turpmāku izmantošanu un vajadzības gadījumā ierosinājumus par grozījumiem tajā. Komisija pieņem pasākumus, ko piemēro nekavējoties. Tomēr, ja šie pasākumi nesaskan ar komitejas atzinumu, tad Komisija tos tūlīt dara zināmus Padomei. Šajā gadījumā Komisija uz mēnesi pēc šāda paziņojuma sniegšanas dienas drīkst atlikt to pasākumu piemērošanu, par kuriem tā ir pieņēmusi lēmumu. 21. pants Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publikācijas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. 188 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/24. sēj. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Luksemburgā, 1996. gada 20. jūnijā Padomes vārdā — priekšsēdētājs P. BERSANI


title: Proposta modificata di DIRETTIVA DEL PARLAMENTO EUROPEO E DEL CONSIGLIO che modifica la direttiva 93/6/CEE del Consiglio del 15 marzo 1993 relativa all' adeguatezza patrimoniale delle imprese di investimento e degli enti creditizi e la direttiva 93/22/CEE del 10 maggio 1993 relativa ai servizi di investimento nel settore dei valori mobiliari

eurovoc_concepts:
committee (EU)
credit institution
exchange of information
financial solvency
securities

formats: html pdf pdfa1b print

text: COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ' EUROPEE Bruxelles, 20. 06. 1996 COM(96) 292 def. 95/0188 (COD) Proposta modificata di I M Ê n i Y A D e ^ A R L A M M ^^ che modifica la direttiva 93/6/CEE del Consiglio del 15 marzo 1993 relativa all'adeguatezza patrimoniale delle imprese di investimento e degli enti creditizi e la direttiva 93/22/CEE del 10 maggio 1993 relativa ai servizi di investimento nel settore dei valori mobiliari (presentata dalla Commissione in applicazione dell'articolo 189 A, paragrafo 2 del trattato CE) RELAZIONE In data 9 maggio 1996 il Parlamento europeo ha approvalo in prima lettura la proposta di direttiva relativa all'istituzione di un Comitato per i valori mobiliari1. Il Parlamento europeo ha votato a favore di quattro emendamenti. Tre di essi riguardano il cambiamento della procedura del comitato, ovvero l'applicazione della variante b) della procedura II al posto della variante a) della procedura III, di cui alla decisione 87/373/CEE del Consiglio2. L'altro emendamento prevede l'aggiunta di un considerando che richiama un accordo ("modus vivendi")1 concluso tra il Parlamento europeo, il Consiglio e la Commissione relativo alle misure di esecuzione degli atti adottati secondo la procedura di cui all'articolo 189 B del trattato CE. La Commissione ha comunicato al Parlamento di aver accolto l'emendamento concernente l'aggiunta del considerando relativo al "modus vivendi", ma di aver dovuto respingere i tre emendamenti relativi al cambiamento della procedura del comitato. La presente proposta modificata è pertanto intesa ad aggiungere il predetto considerando al testo della proposta iniziale. Il considerando aggiunto è sottolineato. Proposta di direttiva del Parlamento europeo e del Consiglio che modifica la direttiva 93/6/CEE del Consiglio del 15 marzo 1993 relativa all'adeguatezza patrimoniale delle imprese di investimento e degli enti creditizi e la direttiva 93/22/CEE del Consiglio del 10 maggio 1993 relativa ai servizi di investimento nel settore dei valori mobiliari, GU C 253 del 29. 9. 95, pag. 19. Decisione 87/373/CEE del Consiglio del 13 luglio 1987 che stabilisce le modalità per l'esercizio delle competenze di esecuzione conferite alla Commissione, GU L 197 del 18. 7. 1987, pag. 33. GU C 293 dell'8. 11. 1995, pag. 1. Proposta modificata di DIRETTIVA DEL PARLAMENTO EUROPEO E DEL CONSIGLIO che modifica la direttiva 93/6/CEE del Consiglio del 15 marzo 1993 relativa all'adeguatezza patrimoniale delle imprese di investimento e degli enti creditizi e la direttiva 93/22/CEE del 10 maggio 1993 relativa ai servizi di investimento nel settore dei valori mobiliari IL PARLAMENTO EUROPEO ED IL CONSIGLIO DELL'UNIONE EUROPEA, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, in particolare l'articolo 57, paragrafo 2, prima e terza frase, vista la proposta della Commissione1, conformemente alla procedura di cui all'articolo 189 B del trattato2, considerando che la direttiva 93/6/CEE del Consiglio relativa al'adeguatezza patrimoniale delle imprese di investimento e degli enti creditizi3 e la direttiva 93/22/CEE del Consiglio relativa ai servizi di investimento nel settore dei valori mobiliari4 sono state adottate rispettivamente il 15 marzo 1993 ed il 10 maggio 1993; considerando che sono necessarie misure di esecuzione per l'applicazione delle direttive del Consiglio in materia di valori mobiliari, mercati mobiliari e servizi d'intermediazione mobiliare, in vista principalmente dell'esigenza di adeguare le direttive a nuovi sviluppi nel settore finanziario; considerando che, con l'articolo 10 della direttiva 93/6/CEE e l'articolo 29 della direttiva 93/22/CEE, il Consiglio ha deciso di esercitare direttamente le competenze di esecuzione nell'attesa dell'adozione di un'ulteriore direttiva destinata a conferire tali competenze alla Commissione; GU n. C 152 del 21. 6. 1990, pag. 6 e GU n. C 50 del 25. 2. 1992, pag. 5; GU n. C 43 del 22. 2. 1989, pag. 7 e GU n. C 42 del 22. 2. 1990, pag. 7;. GUn. L 141 dell'I 1. 6. 1993, pag. 1 GU n. L 141 dell' 11. 6. 1993, pag. 27 4<\ considerando che, conformemente alle disposizioni dell'articolo 145, terzo trattino del trattato, il Consiglio conferisce alla Commissione le competenze di esecuzione delle norme che stabilisce; considerando che, in sede di seconda lettura delle proposte di direttive sull'adeguatezza patrimoniale e sui servizi di investimento, il Parlamento europeo aveva chiesto che tali poteri venissero conferiti alla Commissione; considerando che, a questo scopo, è necessario istituire un Comitato per i valori mobiliari che assista la Commissione in questi settori; considerando che è opportuno adottare misure di esecuzione conformemente alla procedura di cui all'articolo 2, procedura III, variante a) della decisione 87/373/CEE del Consiglio del 13 luglio 1987 che stabilisce le modalità per l'esercizio delle competenze di esecuzione conferite alla Commissione5; considerando che il 20 dicembre 1994 è stato concluso tra il Parlamento europeo, il Consiglio e la Commissione un modus vivendi6 relativo alle misure di esecuzione degli atti adottati secondo la procedura di cui all'articolo 189 B del trattato CE; considerando che occorre pertanto modificare le direttive 93/6/CEE e 93/22/CEE, sostituendo i precedenti articoli 10 e 29 con nuovi articoli che istituiscano il Comitato per i valori mobiliari e che conferiscano alla Commissione, assistita da tale comitato, la competenza per l'adeguamento di dette direttive al progresso tecnico; considerando che, in vista della costituzione del Comitato dei valori mobiliari, occorre apportare un certo numero di modifiche alle direttive 93/6/CEE e 93/22/CEE onde adeguare talune delle disposizioni adottate in attesa dell'istituzione di tale comitato; considerando che ai fini di un esame di tutte le questioni concernenti i valori mobiliari, i mercati mobiliari e i servizi d'intermediazione mobiliare è auspicabile un dialogo fra le autorità competenti e la Commissione; che è opportuno conferire anche tale funzione al Comitato per i valori mobiliari; HA ADOTTATO LA PRESENTE DIRETTIVA: GU n. L 197 del 18. 7. 1987, pag. 33 >93dell'8. 11. 1995. pag. 1 2 Articolo 1 L'articolo 10 della direttiva 93/6/CEE è sostituito dai tre articoli seguenti: "Articolo 10 Gli adeguamenti tecnici da apportare alla presente direttiva nei settori sotto specificati sono adottati conformemente alla procedura stabilita all'articolo 10 bis: — — — — precisazione delle definizioni dell'articolo 2 per garantire l'applicazione uniforme della presente direttiva in tutta la Comunità; precisazione delle definizioni dell'articolo 2 per tenere conto degli sviluppi dei mercati finanziari; modifica degli importi del capitale iniziale prescritto all'articolo 3 e dell'importo di cui all'articolo 4, paragrafo 6, per tenere conto degli sviluppi del settore economico e monetario; uniformazione delle terminologia e formulazione delle definizioni in conformità degli atti successivi riguardanti gli enti creditizi e le imprese di investimento e argomenti connessi. Articolo 10 bis 1. La Commissione è assistita da un Comitato per i valori mobiliari, nel prosieguo "comitato", composto dai rappresentanti degli Stati membri e presieduto dal rappresentante della Commissione. 2. Il rappresentante della Commissione sottopone al comitato un progetto delle misure da adottare. Il comitato formula il suo parere sul progetto entro un termine che il presidente può fissare in funzione dell'urgenza della questione in esame. Il parere è formulato alla maggioranza prevista dall'articolo 148, paragrafo 2 del trattato per l'adozione delle decisioni che il Consiglio deve prendere su proposta della Commissione. Nelle votazioni in seno al comitato, viene attribuita ai voti dei rappresentanti degli Stati membri la ponderazione definita all'articolo precitato. Il presidente non partecipa al voto. La Commissione adotta le misure previste qualora siano conformi al parere del comitato. Se le misure previste non sono conformi al parere del comitato, o in mancanza di parere, la Commissione sottopone senza indugio al Consiglio una proposta in merito alle misure da prendere. Il Consiglio delibera a maggioranza qualificata. Se il Consiglio non ha deliberato entro tre mesi a decorrere dalla data in cui gli è stata sottoposta la proposta, la Commissione adotta le misure proposte. Articolo 10 ter 1. Il comitato esamina, su proposta del presidente o di un membro, tutti i problemi relativi all'applicazione delle disposizioni comunitarie in materia di valori mobiliari, mercati mobiliari e servizi d'intermediazione mobiliare. 2. Il comitato non esamina i problemi specifici riguardanti singoli casi. " Articolo 2 L'articolo 29 della direttiva 93/22/CEE è sostituito dai tre articoli seguenti: "Articolo 29 Gli adeguamenti tecnici alla presente direttiva nei settori sotto specificati sono adottati conformemente alla procedura di cui all'articolo 29 bis: — — — — — — l'estensione del contenuto dell'elenco riportato nell'allegato, sezione C; l'adeguamento della terminologia degli elenchi riportati nell'allegato, al fine di tener conto dell'evoluzione dei mercati finanziari; le materie in cui le autorità competenti devono scambiarsi le informazioni di cui all'articolo 23; il chiarimento delle definizioni, allo scopo di assicurare un'applicazione uniforme della presente direttiva nella Comunità; il chiarimento delle definizioni al fine di tener conto, nell'attuazione della presente direttiva, degli sviluppi sui mercati finanziari; in l'adeguamento della terminologia e la formulazione delle definizioni conformità delle misure ulteriori concernenti le imprese di investimento e le materie connesse; — gli altri compiti previsti dall'articolo 7, paragrafo 5. Articolo 29 bis 1. La Commissione è assistita dal Comitato per i valori mobiliari istituito all'articolo 10 bis della direttiva 93/6/CEE, nel prosieguo "comitato", composto dai rappresentanti degli Stati membri e presieduto dal rappresentante della Commissione. 2. Il rappresentante della Commissione sottopone al comitato un progetto delle misure da adottare. Il comitato formula il suo parere sul progetto entro un termine che il presidente può fissare in funzione dell'urgenza della questione in esame. Il parere è formulato alla maggioranza prevista dall'articolo 148, paragrafo 2 del trattato per l'adozione delle decisioni che il Consiglio deve prendere su proposta della Commissione. Nelle votazioni in seno al comitato, viene attribuita ai voti dei rappresentanti degli Stati membri la ponderazione definita all'articolo precitato. Il presidente non partecipa al voto. La Commissione adotta le misure previste qualora siano conformi al parere del comitato. Se le misure previste non sono conformi al parere del comitato, o in mancanza di parere, la Commissione sottopone senza indugio al Consiglio una proposta in merito alle misure da prendere. Il Consiglio delibera a maggioranza qualificata. Se il Consiglio non ha deliberato entro tre mesi a decorrere dalla data in cui gli è stata sottoposta la proposta, la Commissione adotta le misure proposte. Articolo 29 ter 1. Il comitato esamina, su proposta del presidente o di un membro, tutti i problemi relativi all'applicazione delle disposizioni comunitarie in materia di valori mobiliari, mercati mobiliari e servizi d'intermediazione mobiliare. 2. Il comitato non esamina i problemi specifici riguardanti singoli casi. " Articolo 3 Il testo dell'articolo 7, paragrafo 1 della direttiva 93/22/CEE è sostituito dal testo seguente: "1. Le autorità competenti degli Stati membri informano la Commissione: a) b) di ogni autorizzazione di un'impresa figlia, diretta o indiretta, la cui impresa madre o le cui imprese madri sono disciplinate dal diritto di un paese terzo. La Commissione informa a sua volta il Comitato per i valori mobiliari; di ogni acquisizione, da parte di una siffatta impresa madre, di una partecipazione in un'impresa d'investimento della Comunità, per effetto della quale quest'ultima impresa diventi un'impresa figlia della prima. La Commissione informa a sua volta il Comitato per i valori mobiliari. Quando viene concessa l'autorizzazione ad un'impresa figlia, diretta o indiretta, di una o più imprese madri disciplinate dal diritto di un paese terzo, la struttura del gruppo deve essere specificata nella notifica che le autorità competenti inviano alla Commissione. " Articolo 4 1. All'articolo 2, paragrafo 12, quinto comma, all'allegato III, paragrafo 9 e all'allegato VI, paragrafo 9 della direttiva 93/6/CEE sono soppresse le parole "il Consiglio e". 2. All'articolo 7, paragrafo 3, della direttiva 93/6/CEE, le parole "al Consiglio e alla Commissione" sono sostituite con le parole "al Comitato per i valori mobiliari". Gli Stati membri sono destinatari della presente direttiva. Articolo 5 Fatto a Bruxelles Per il Parlamento europeo Il Presidente Per il Consiglio II Presidente ISSN 0254-1505 COM(96) 292 def. DOCUMENTI IT 09 10 N. di catalogo : CB-CO-96-298-IT-C ISBN 92-78-05657-X Ufficio delle pubblicazioni ufficiali delle Comunità europee L-2985 Lussemburgo


title: Förslag till rådets förordning (EG) om ändring av rådets förordning (EG) nr 3089/95 om medlemsstaternas tilldelning för 1996 av fångstkvoter för fartyg som fiskar i polska vatten

eurovoc_concepts:
EU Member State
Poland
catch quota
fishing area
fishing regulations

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION •it •ft- * * Bryssel den 20. 06. 1996 KOM(96)288 slutlig Förslag till RÅDETS FÖRORDNING fEG) om ändring av rådets förordning (EG) nr 3089/95 om medlemsstaternas tilldelning för 1996 av fangstkvoter för fartyg som fiskar i polska vatten (framlagt av kommissionen) MOTIVERING I enlighet med anslutningsakten för Österrike, Finland och Sverige skall gemenskapen förvalta de fiskeavtal som dessa länder har ingått med tredje land. Gemenskapen har, på Sveriges vägnar, samrått med Polen, vilket har resulterat i avtal om fiskebestämmelser för 1996. I enlighet med dessa ömsesidiga fiskebestämmelser har de kvoter som gemenskapen har fått i den polska zonen tilldelats medlemsstaterna genom rådets förordning (EG) nr 3089/95. Vidare samråd mellan parterna har resulterat i ytterligare ett utbyte av kvoter. Syftet med detta förslag är att ändra ovannämnda förordning från rådet överensstämmelse med detta. i Förslag till RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr /96 om ändring av rådets förordning (EG) nr 3089/95 om medlemsstaternas tilldelning för 1996 av fangstkvoter för fartyg som fiskar i polska vatten EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRODNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 3760/92 av 20 december 1992 om ett gemenskapssystem för fiske och vattenbruk (1), särskilt artikel 8. 4 i denna, med beaktande av kommissionens förslag, och med beaktande av följande: I enlighet med artikel 124 i 1994 års anslutningsakt skall gemenskapen förvalta de fiskeavtal som Sverige har ingått med tredje land. I enlighet med rådets förordning (EG) nr 3089/95 (2) tilldelas medlemsstaterna för 1996 vissa fångskvoter för fartyg som fiskar i polska vatten. I enlighet med det förfarande som anges i artikel III i fiskeavtalet av den 1 februari 1978 mellan Sverige och Polen har gemenskapen hållit ytterligare överläggningar angående de ömsesidiga fiskerättigheterna för 1996, vilket resulterade i att gemenskapen tilldelades 150 ton torsk. För att säkerställa att de fangstmöjligheter som finns att tillgå i polska vatten förvaltas effektivt bör de fördelas som kvoter mellan medlemsstaterna i enlighet med artikel 8 i rådets förordning (EEG) nr 3760/92. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 I bilagan till rådets förordning (EG) nr 3089/95 skall siffrorna avseende tilldelningen av gemenskapens fangstkvoter i polska vatten för 1996 ersättas med de siffror som anges i bilagan till denna förordning. (1) (2) EGT nr L 389, 31. 12. 1992, s. 1. Förordningen ändrad genom 1994 års anslutningsakt. EGT nr L 330, 21. 12. 1995, s. 106. Artikel 2 Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 1996. På rådets vägnar Ordförande BILAGA Tilldelning för 1996 av gemenskapens fångskvoter i polska vatten (i ton hel färskvikt; för lax: antal fiskar) Art Sill Lax Skarpsill Plattfisk Torsk ICES-område Gemenskapens fångstkvoter Kvoter som tilldelats medlemsstater Illd Illd nid nid Illd 1 000 1 350 15 000 50 150 Sverige Sverige Sverige Sverige Sverige 1 000 1 350 15 000 50 150 ISSN 1024-4506 KOM(96) 288 slutlig DOKUMENT SV 03 11 Katalognummer : CB-CO-96-294-SV-C ISBN 92-78-05617-0 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg


title: ANNUAL REPORT OF THE COMMISSION TO THE COUNCIL ON THE IMPLEMENTATION OF THE PROGRAMME FOR THE RESTRUCTURING OF THE SYSTEM OF AGRICULTURAL SURVEYS IN GREECE - YEAR 1994 - (Article of Council Decision 85/360/EEC of 16 July 1985)

eurovoc_concepts:
Greece
action programme
activity report
agricultural statistics
data processing

text: COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES Brussels, 20. 06. 1996 COM(96) 287 final ANNUAL REPORT OF THE COMMISSION TO THE COUNCIL ON THE IMPLEMENTATION OF THE PROGRAMME FOR THE RESTRUCTURING OF THE SYSTEM OF AGRICULTURAL SURVEYS IN GREECE (Article 5 of Council Decision 85/360/EEC of 16 July 1985) I. INTRODUCTION 1. The plan for the restructuring of agricultural statistics in Greece was adopted in 1985 (Council Decision 85/360/EEC of 16 July 1985, as last amended by Council Decision 92/582/EEC of 14 December 1992 - cf. Annex 1), with the following objectives: - - - - to create a technical and administrative infrastructure at central, regional and provincial level capable of dealing with all operations relating to agricultural statistics now and in the years to come; to obtain improved bases for sampling, particularly by creating a register of agricultural holdings; to introduce computerized inputting, checking and processing of data at central, regional and subregional level; to bring about the gradual introduction of the Community programme of agricultural surveys and statistics with a view to providing the Community with the information (statistical data) required for the implementation of the Common Agricultural Policy. As laid down in Article 5 of Decision 85/360/EEC, the Commission each year submits a report to the Council on the implementation of the programme. This outlines all the applications introduced, the activities undertaken and the measures adopted during 1994 by the competent authorities (Statistical Service and Ministry of Agriculture) and which were required to attain the objective of the programme. II. PROGRESS 1. - This report takes account of the comments made at the last meeting of the "Agricultural statistics" group of the Council (held on 5 December 1995 in Brussels); one suggestion made was that this document should, as far as possible, be shorter that the previous reports. 2. The work undertaken during 1994 - in particular the use of the new register of agricultural and livestock holdings and the redesigning of all the surveys - achieved significant results and provided the basis for more in-depth reflection on further improvements to the new system. 3. In general, the statistical activities planned in the 1994 programme (presented in Luxembourg in 1993 at the meeting of the working group and the SCAS - cf. Annex 2) match the data in this report. Nonetheless, there is a significant difference in terms of the level of expenditure shown in the table in Annex 3: thus, the programme made provision for DR 1 709 000 000 (about ECU 5. 7 million) whereas the report of work undertaken, presented by the Greek authorities in 1995, shows a total of DR 927 306 932 (about ECU 3. 1 million). This difference can be attributed to the fact that the processing of the results of the agricultural surveys conducted in 1994 was only carried out in 1995 (for the reasons mentioned in point 1. 1 of Annex 2), whereas the programme had scheduled this for 1994. 4. Although computerization has been completed at central and regional levels, the same is not true of the administrative infrastructure (staff), particularly at regional level. In order to decentralize the data processing of all surveys, it is vital for all the regional offices to have an adequate number of staff qualified to use modern technologies. The Greek authorities responsible for the application of the programme have promised repeatedly to take steps to overcome this problem, but even now, two years before the end of the programme, the situation is far from satisfactory. 5. The authorities should also focus attention on developing data banks and on designing a general plan for interconnection and communication between the computer system of the Ministry of Agriculture and that oftheNSSG. 6. In the timetable of activities for 1993-1996, presented by the Greek authorities during the procedure leading to the second amendment of the Council Decision, the measures planned for 1994 included: - the development of the geographic information system (GIS); - completion of the transfer of the survey of slaughterings from the Ministry of Agriculture to the NSSG. To our knowledge, little progress has been made with regard to the first measure, while the second is planned for January 1996. A N N EX 1 TIMETABLE Originally, the aim was to put the plan into effect over a period of five years (1986-1990), starting with the region of Thrace-Macedonia in 1986 and ending with the island of Crete in 1990. However, Greece has twice obtained an extension of the deadline under Council Decisions 90/386/EEC and 92/582/EEC, and the completion date has thus been postponed to 1996. The new timetable is set out below: 1986 - first year 1987 - second year 1988 - third year 1989 - fourth year 1990 - fifth year 1991 - sixth year 1992 - seventh year 1993 - eighth year 1994 - ninth year 1995 - tenth year 1996 - eleventh year Macedonia; Macedonia, Thrace, Thessaly and Epirus; Macedonia, Thrace, Thessaly, Epirus, Central Greece and the Ionian Islands; Macedonia, Thrace, Thessaly, Epirus, Central Greece, the Ionian Islands and the Péloponnèse; Macedonia, Thrace, Thessaly, Epirus, Central Greece, the Ionian Islands, the Péloponnèse and Crete; Macedonia, Thrace, Thessaly, Epirus, Central Greece, the Ionian Islands, the Péloponnèse, Crete and the Aegean Islands (North and South); first trial of the new system in the whole of Greece; creation of a sampling frame based on the results of the 1991 general survey of agriculture; extension of remote sensing to cover the whole of the mainland and the island of Crete; exploitation of the synergies between the central and regional technical and administrative infrastructures set up by the Statistical Office and respectively, when implementing the programme of surveys undertaken by the Statistical Office; introduction of the new system for the whole of Greece; monitoring and critical analysis of the results obtained during the first year of actual implementation. the Ministry of Agriculture, In November 1997, the Commission will present to the Council a report on the implementation of the programme which will outline the results achieved. A N N EX 2 IMPLEMENTATION OF THE PLAN OF RESTRUCTURING IN 1994 1. Statistical applications 1. 1. NSSG During 1994, all the sample surveys, taking the agricultural holding as unit, were redesigned on the basis of the new register created in 1993 using data from the 1991 census of agriculture. lsl As a result, new programmes for processing data and extracting results from the 1994 surveys have had to be designed. Given the magnitude of this task, it was decided to entrust the design and implementation of a new system of agricultural statistics encompassing all the surveys in the agricultural sector to a private organization. The design and implementation of the new system were completed during the first quarter of 1995, thereby enabling all the data from the 1994 surveys to be processed in this way. Eurostat received the results of these 1994 surveys between October and November 1995. Apart from the traditional statistical activities (i. e. survey of the structure of agricultural holdings, of livestock, of fruit trees, of vineyards, of cereals and the annual agricultural survey), the following statistical surveys were also conducted in 1994: - Survey of slaughterhouses: Although this survey remains the responsibility of the Ministry of Agriculture, the NSSG conducted it for the first time on a pilot basis in 1993 and has been handling it on a regular basis since 1994. As from January 1996 the plan is that the NSSG will transmit the results of the surveys of slaughterhouses on a regular basis and that the Ministry of Agriculture will cease to conduct these surveys. - Survey of yields by Area Frame Sampling: The survey of cereals production, based on a sample obtained by Area Frame Sampling using the remote-sensing agricultural statistics survey (conducted by the Ministry of Agriculture), was carried out in 1993 by the NSSG in cooperation with the Ministry in the Thessaly region. In 1994 this was extended to Crete and Epirus. The aim of this pilot survey is, firstly, to enable the NSSG to study the survey of yields by direct interview, via the existing mechanism for conducting surveys, and secondly, to enable the Ministry to study the implementation of the survey of crop areas, with the aid of the sample obtained by area frame sampling. 1. 2. Ministry of Agriculture The main activity undertaken in the field of statistical applications since 1991 relates to the statistical estimates made with the aid of area frame sampling. In 1994, the programme was extended to Crete and Epirus, thereby covering almost the whole of Greece with the exception of the small islands. In addition to the field enumeration method used to date, the points methods was tested on a restricted area with a view to obtaining comparative date. The other statistical activities undertaken related to: • statistics on milk and dairy products; • statistics on plant production; • monthly estimates of slaughterings - forecasts of animal production (meat); • monthly statistics on production and trade in eggs for hatching and annual statistics on the structure and utilization of incubators; • FADN. 2. Computerization 2. 1. NSSG The process of acquiring the technical hardware and software needed to cover current requirements for all the various agricultural statistical applications at both central and regional levels has been completed. Simultaneously, the "KLISTHENIS" programme (Commission Decision C(94) 1422 of 29 July 1994 - Modernization of government departments) guarantees the extension, replacement and correct functioning of the equipment to cover future needs. While connection between the centre and the province is possible at the level of the regional development services and the nomi, there is a shortage of specialist staff to ensure the correct functioning of the network. This is only fully operational when staffing permits. In terms of computer equipment, the following measures were undertaken. • 9 RISC systems, used in a pilot phase by the central service as client servers, were installed in 1994; • in order to increase its capacity, the central system was extended to incorporate the databases of the farm census and the register installed to process and analyse the surveys; • A juke box optical disk system was purchased for use in storing information and disseminating it to the various regional centres. 2. 2. Ministry of Agriculture As in 1993, 1994 saw continued support for the computerization of statistical applications via the network of the Ministry of Agriculture. A call for tenders was launched at the end of 1994 to supplement the overall software and hardware package, primarily with a view to the successful completion of the geographical analysis of samples using satellite images and digitized slides. 3. Staff/training 3-L MM The previous report (1993) mentioned the one-year extension of the contracts of 419 persons with fixed-term private-law contracts. In February 1995, these staff became permanent. A large majority of these persons work exclusively on agricultural statistics. The need for specialized staff has been met by reemploying the staff (150 persons) who worked on a contract basis until 1990 and who are now gradually being reintegrated into the various NSSG departments. All the above staff have begun to attend special training programmes designed to meet the immediate needs arising from the installation of the new equipment and the use of modern technologies. Simultaneously, courses aimed at the entire staff of the NSSG were held in 1994; these dealt with the problems linked to the survey methodology, data processing, etc. These courses were financed from other sources and involved officials from all the competent directorates. 3,2. Ministry of Agriculture During the first half of 1994, the programme called on the services of 52 contract staff (users and programmers). During the second half of 1994, these staff became permanent, thereby ensuring continued back-up for the programme after 1996. these were aimed at staff of the Many further training courses were held; "informatics", "policy" and "agriculture" directorates who are generally involved in implementing the "Greek Plan". These courses were both in-house and external (via the office of the Minister attached to the Prime Minister) and were not charged to the budget for the programme of restructuring of agricultural statistics. ANNEX 3 INFORMATION ABOUT THE FINANCIAL ASPECTS OF THE PLAN OF RESTRUCTURING The table on the next page shows overall expenditure in 1994. It should be noted that, pursuant to Article 1(5) of Council Decision 90/386/EEC amending Decision 85/360/EEC, the level of Community participation in the programme is two-thirds of overall expenditure since 1991, instead of the one-third which applied up to 1990. Ministry of Economic Affairs - Secretariat General of the NSSG Ministry of Agriculture Category of expenditure Amounts in Dr 254 850 087 466 753 728 154 675 994 70618715 84 057 279 100174 093 885 000 99 289 093 33 053 150 33 053 150 EXPENDITURE ON INFRASTRUCTURE Computerization SECRETARIAT-GENERAL OF THE NSSG Purchase of hardware and software Soil ware support I. 1. a) i) ii) iii) Auxiliary equipment and consumables iv) Maintenance v) Network charges vi) 18% VAT on i, ii, iii, iv and v Purchase of hardware and software Software support b) MINISTRY OF AGRICULTURE i) ii) iii) Auxiliary equipment and consumables iv) Maintenance v) Network charges vi) 2. 18% VAT on i, ii, iii, iv and v Accommodation (i) Secretariat-General of the NSSG (ii) Ministry of Agriculture Office equipment (i) Secretariat-General of the NSSG (ii) Ministry of Agriculture Training equipment (i) Secretariat-General of the NSSG (ii) Ministry of Agriculture Vehicles (i) Secretariat-General of the NSSG (ii) Ministry of Agriculture 3. 4. 5. 6. Other technical and administrative 145 423 588 7. 8. II. a) (i) Secretariat-General of the NSSG (ii) Ministry of Agriculture Staff skill enhancement (training) (i) Secretariat-General of the NSSG (ii) Ministry of Agriculture Staff skill enhancement (training) (i) Secretariat-General of the NSSG (ii) Ministry of Agriculture EXPENDITURE ON STATISTICAL APPLICATIONS SECRETARIAT-GENERAL OF THE NSSG 1. 2. 3. 4. 5. Cereals Surveys of livestock Surveys of trees Annual agricultural survey Survey of vineyards 6. 7. 8. Restructuring of agricultural statistics Structure of agricultural holdings Survey of yields b) MINISTRY OF AGRICULTURE 1, Statistical applica'^u'v: Remote sensing GRAND TOTAL (DRACHMAS) 102 971 557 42 452 031 30 862 552 2 564 351 14 665 152 32 704 131 38 268 991 81 271 639 43 343 036 1 603 939 1 918 350 574 000 63 161 873 183 042 093 \0 33 426 903 214 349 238 460 553 204 246 203 966 927 306 932 ISSN 0254-1475 COM(96) 287 final DOCUMENTS EN 17 03 Catalogue number : CB-CO-96-293-EN-C ISBN 92-78-05600-6 Office for Official Publications of the European Communities L-2985 Luxembourg h


title: Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) tietyistä Puolan lipun alla purjehtiviin aluksiin sovellettavista kalavarojen säilyttämis- ja hoitotoimenpiteistä vuodeksi 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3088/95 muuttamisesta

eurovoc_concepts:
Poland
catch quota
fishery management
fishing area
fishing vessel

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 20. 06. 1996 KOM(96)289 lopull. Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) tietyistä Puolan lipun alla purjehtiviin aluksiin sovellettavista kalavarojen säilyttämis- ja hoitotoimenpiteistä vuodeksi 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3088/95 muuttamisesta (komission esittämä) PERUSTELUT Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymisasiakirjan mukaisesti yhteisö hoitaa näiden maiden kolmansien maiden kanssa tekemät kalastussopimukset. Yhteisö on neuvotellut Ruotsin puolesta Puolan kanssa, ja nämä neuvottelut ovat johtaneet sopimuksiin, joissa määritellään kalastussopimukset vuodeksi 1996. Näiden keskinäisten kalastussopimusten mukaisesti Puolan aluksille annetaan lupa kalastaa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 3088/95 niille myönnettyjä kiintiöitä. Osapuolten käymät lisäneuvottelut ovat johtaneet ylimääräiseen kiintiöiden vaihtoon. Tämän ehdotuksen tarkoitus on muuttaa vastaavasti edellä mainittua neuvoston asetusta. Z Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS (EY) annettu tietyistä Puolan lipun alla purjehtiviin aluksiin sovellettavista kalavarojen säilyttämis- ja hoitotoimenpiteistä vuodeksi 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3088/95 muuttamisesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon yhteisön kalastus- ja vesiviljelyjärjestelmän perustamisesta 20 päivänä joulukuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3760/92 (1) ja erityisesti sen 8 artiklan 4 kohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, sekä katsoo, että vuoden 1994 liittymisasiakirjan 124 artiklan mukaisesti yhteisö hoitaa Ruotsin kuningaskunnan kolmansien maiden kanssa tekemät kalastussopimukset, neuvoston asetuksessa (EY) N:o 3088/95 pyyntikiintiöt Puolan lipun alla purjehtiville aluksille yhteisön vesillä, (2) myönnetään vuodeksi 1996 tietyt Ruotsin kuningaskunnan ja Puolan tasavallan 1 päivänä helmikuuta 1978 tekemän kalastussopimuksen III artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti yhteisö on neuvotellut edelleen keskinäisistä kalastusoikeuksista vuodeksi 1996; nämä neuvottelut ovat johtaneet 130 tonnin turskakiintiön myöntämiseen Puolalle, ja neuvoston kuuluu säätää erityisedellytyksistä, joilla tällaisia saaliita on pyydettävä, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Korvataan neuvoston asetuksen (EY) N:o 3088/95 liitteessä olevat Puolan saaliskiintiöiden jakoon Ruotsin kalastusalueella vuodeksi 1996 liittyvät luvut tämän päätöksen liitteessä vahvistetuilla luvuilla. (1) (2) EYVL N:o L 389, 31. 12. 1992, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 1994 liittymisasiakirjalla. EYVL N:o L 330, 21. 12. 1995, s. 99 3 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja V LIITE Puolan saaliskiintiöt vuonna 1996 Ruotsin kalastusalue (1) Kalalaji Silli Kilohaili Kampelakalat Turska Alue, jonka sisäpuolella kalastaminen on sallittu Määrä (tonneina) Lisenssien määrä ICES Hid ICES Hid ICES Hid ICES Hid 10 000 3 000 50 130 50(2) 5 (1) (2) Ruotsin vesialue Itämerellä linjan 59°30' pohjoista leveyttä eteläpuolella. Samanaikaisesti voi myös käyttää enintään kolmea tukialusta, joita ei käytetä kalastukseen. f ISSN 1024-4492 KOM(96) 289 lopullinen ASIAKIRJAT FI 03 11 Luettelonumero : CB-CO-96-295-FI-C ISBN 92-78-05627-8 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg G


text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 20. 06. 1996 KOM(96) 283 slutlig Förslag till RÅDETS FÖRORDNING ŒGÏ om ändring av förordning (EG) nr 3059/95 om öppnande och förvaltning av autonoma gemenskapstullkvoter för vissa jordbruks- och industriprodukter (framlagt av kommissionen) MOTIVERING 1. 2. På begäran av flera medlemsstater har kommissionens tjänster tillsammans med berörda regeringars experter undersökt möjligheterna av att öka tullkvoten 1996 för ferrokrom. Vid genomgången i gruppen för "Tullfrågor av ekonomisk art" konstaterades att alla medlemsstater kunde enas om en lösning som innebar att tullkvoten ökades för denna produkt, utan att detta skulle leda till störningar på marknaderna för dessa produkter. 4 RÅDETS FÖRORDNING (EG). Förslag till om ändring av förordning (EG) nr 3059/95om öppnande och förvaltning av autonoma gemenskapstullkvoter för vissa jordbruks- och industriprodukter. EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 28 i detta, med beaktande av kommissionens förslag, och med beaktande av följande: Produktionen av ferrokrom innehållande mer än 4 viktprocent kol inom gemenskapen förblir under 1996 otillräcklig för att tillgodose behoven hos gemenskapens förbrukningsindustri. Följaktligen kommer gemenskapens försörjning med dessa produkter att i en inte ringa omfattning vara beroende av import från tredje land. Det är lämpligt att utan dröjsmål tillgodose gemenskapens mest brådskande försörjningsbehov av produkterna i fråga, på så fördelaktiga villkor som möjligt. Rådet öppnade genom förordning (EG) nr 3059/951 gemenskapstullkvoter för 1996 för vissa industri- och jordbruksprodukter. Kvotmängderna för ferrokrom (löpnummer 09. 2711 ) bör ökas HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE Artikel l I förordning (EG) nr 3059/95 skall löpnummer 09. 2711 i tabellen i bilagan ersättas med tabellen i bilagan till denna förordning. Artikel 2 Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Den skall tillämpas från och med den 1 januari 1996. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den Pä rådets vägnar Ordförande 1 EGT nr L 326, 30. 12. 1995, s. 19. , senast ändrad genum förordning (EG) nr /96 (EGT nr L , s. ). BILAGA Löp nummer 09. 2711 KN-nr TARIC- Varuslag Kvotmängd 7202 41 10 7202 41 91 7202 41 99 Ferrokrom - innehållande mer än 4 viktprocent kol 650 000 ton Tullsiits (%) 0 Kvotperiori 1. 1. 1996 - 31. 12. 1996 k REDOVISNING AV BUDGETKONSEKVENSERNA 1. 2. 3. 4. Berörd budgetpost:Kapitel 12, artikel 120. Rättslig grund: Artikel 28 i fördraget. Åtgärdens rubrik: Förslag till rådets förordning (EG) om ändring av förordning (EG) nr 3059/95 om öppnande och förvaltning av autonoma gemenskapstullkvoter för vissa jordbruks- och industriprodukter. Mål: Att säkra att behoven för gemenskapens förädlingsindustri tillgodoses på fördelaktiga villkor 5. Beräkning: Varuslag Ändring av tullkvot mängden Ändring av uppskattat pris (ecu/enhet) Ändring av den normala tullsatsen Ändring av tullkvotsatsen (%) Ferrokrom + 100 000 T (begynnelse volym : 550 000 T) 0 (begynnelsepris : 1 478) -1,6 (tullsats 1995 : 7,2 1996:5,6) 0 Förväntad ändring av intäktsbortfall jämfört med föregående kvotperiod (i ecu) X 276 «00 Totalt intäktsbortfall i förhållande till föregående kvotperiod: 8 276 800 ecu Bedrägeribekämpning: Nödvändiga åtgärder för förhindrande av och skydd mot bedrägerier och oegentligheter fastställs i bestämmelserna rörande förvaltningen av tullkvoter. *) ISSN 1024-4506 KOM(96) 283 slutlig DOKUMENT SV 02 03 10 Katalognummer : CB-CO-96-291-SV-C ISBN 92-78-05584-0 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg


title: JAARVERSLAG VAN DE COMMISSIE AAN DE RAAD OVER HET PROGRAMMA TOT HERSTRUCTURERING VAN HET STELSEL VAN LANDBOUWENQUETES IN GRIEKENLAND - 1994 - (Art. 5 van Beschikking 85/360/EEG van de Raad van 16 juli 1985)

text: COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN Brussel, 20. 06. 1996 COM(96) 287 def. JAARVERSLAG VAN DE COMMISSIE AAN DE RAAD OVER HET PROGRAMMA TOT HERSTRUCTURERING VAN HET STELSEL VAN LANDBOUWENQUETES IN GRIEKENLAND •••••Il (Art. 5 van Beschikking 85/360/EEG van de Raad van 16 juli 1985) I. INLEIDING 1. Het programma tot herstructurering van de landbouwstatistiek in Griekenland werd in 1985 vastgesteld (Beschikking 85/360/EEG van de Raad van 16 juli 1985, laatstelijk gewijzigd bij Beschikking 92/582/EEG van de Raad van 14 december 1992) met als doel: - het opzetten van een technisch-administratieve structuur op centraal, regionaal en in verband met de provinciaal niveau, waardoor landbouwstatistiek nu en in de komende jaren kunnen worden uitgevoerd; alle werkzaamheden - het verbeteren van de steekproefkaders, onder andere door de opstelling van een register van landbouwbedrijven; - het opzetten van de informaticastructuur op centraal, regionaal en subregionaal niveau voor het verzamelen, controleren en verwerken van de gegevens; - de geleidelijke invoering van het communautaire programma van landbouwenquêtes en landbouwstatistieken, ten einde de Gemeenschap de (statistische) informatie te verstrekken die zij voor de uitvoering van het gemeenschappelijk landbouwbeleid nodig heeft. 2. Zoals in artikel 5 van Beschikking 85/360/EEG is bepaald, legt de Commissie jaarlijks aan de Raad een verslag over de uitvoering van het programma voor. Hierin wordt een overzicht gegeven van de toepassingen die de bevoegde autoriteiten (Bureau voor de Statistiek en ministerie van Landbouw) in 1994 hebben gerealiseerd, de acties die zij hebben ondernomen en de maatregelen die zij hebben getroffen om de doelstelling van het programma te verwezenlijken. II. VOORTGANG 1. is In het verslag rekening gehouden met de opmerkingen die de groep "landbouwstatistiek" van de Raad in zijn laatste vergadering (5 december 1995 te Brussel) heeft geformuleerd. Er werd onder meer voorgesteld het document in de mate van het mogelijke korter te houden dan de vorige verslagen. 2. Het in 1994 verrichte werk, en met name het gebruik van het nieuwe register van landbouw- en veeteeltbedrijven en de nieuwe planning van de enquêtes, heeft bruikbare resultaten opgeleverd en de basis gelegd voor een diepgaand onderzoek naar de mogelijkheden om het systeem continu te verbeteren. 3. De werkzaamheden die in het programma voor 1994 waren gepland (voorgesteld in 1993 tijdens de vergadering van de werkgroep en het CPSA - zie bijlage 2) stemmen in het algemeen overeen met dit verslag. Niettemin is er een groot verschil tussen de oorspronkelijk uitgetrokken middelen en de uitgaven merkbaar. Terwijl in het programma werd uitgegaan van 1 709 000 000 DR (ongeveer 5,7 miljoen ecu), wordt in het door de Griekse autoriteiten in 1995 ingediende verslag een bedrag van 927 306 932 DR (ongeveer 3,1 miljoen ecu) vermeld. Dit verschil is een gevolg van het feit dat de resultaten van alle in 1994 uitgevoerde landbouwenquêtes pas in 1995 zijn verwerkt (de redenen daarvoor zijn in punt 1. 1 van bijlage 2 aangegeven) terwijl dit volgens het programma in 1994 had moeten gebeuren. 4. De informatica-infrastructuur in het centrum en in de regio's is klaar, de administratieve infrastructuur (personeel) echter niet, met name in de regio's. Ten einde de resultaten van de enquêtes gedecentraliseerd te kunnen verwerken, dienen alle regionale bureaus over voldoende personeel te beschikken dat met moderne technologieën kan werken. De Griekse autoriteiten die met de uitvoering van het programma belast zijn hebben herhaaldelijk beloofd het nodige te doen om dit probleem op te lossen, maar zelfs vandaag nog, twee jaar voor het einde van het programma, is de situatie verre van bevredigend. 5. De aandacht van de verantwoordelijke autoriteiten moet eveneens gevestigd worden op de ontwikkeling van de gegevensbanken en de uitwerking van een algemeen plan voor de onderlinge koppeling van en de communicatie tussen het informaticasysteem van het ministerie van Landbouw en dat van het ESYE. 6. In het werkprogramma 1993-1996 dat door de Griekse autoriteiten tijdens de procedure in verband met de tweede wijziging van de Beschikking is voorgelegd, zijn acties opgenomen die onder meer gericht zijn op: - de ontwikkeling van een geografisch informatiesysteem (GIS); - de voltooiing van de overdracht van de enquête naar het aantal geslachte dieren van het Ministerie van Landbouw naar het ESYE. Volgens onze informatie is de eerste actie weinig opgeschoten en is de tweede voor januari 1996 gepland. B I J L A GE 1 WERKPROGRAMMA De tenuitvoerlegging van het programma zou aanvankelijk vijfjaar duren (1986-1990), te beginnen in 1986 met de regio Thracië-Macedonië en in 1990 af te ronden met het eiland Kreta. Omdat Griekenland tweemaal een verlenging is toegestaan (Beschikkingen 90/386/EEG en 92/528/EEG van de Raad), zal het programma nu in 1996 worden afgesloten. Het nieuwe werkprogramma ziet er als volgt uit: 1986 1987 1988 eerste jaar tweedejaar derdejaar 1989 vierdejaar 1990 vijfde jaar 1991 zesde jaar 1992 - zevende jaar - achtste jaar 1993 1994 - negende jaar 1995 1996 - tiende jaar - elfde jaar Macedonië; Macedonië, Thracië, Thessalië, Epirus; Macedonië, Thracië, Thessalië, Epirus, Centraal-Griekenland en Ionische eilanden; Macedonië, Thracië, Thessalonië, Epirus, Centraal-Griekenland, Ionische eilanden en Peloponnesus; Macedonië, Thracië, Thessalië, Epirus, Centraal-Griekenland, Ionische eilanden, Peloponnesus en Kreta; Macedonië, Thracië, Thessalië, Epirus, Centraal-Griekenland, Ionische eilanden, Peloponnesus, Kreta en eilanden in de Egeïsche Zee (noord en zuid); eerste ervaring met het nieuwe systeem in heel Griekenland; Opstelling van een steekproefkader op basis van de resultaten van de landbouwbedrijfstelling van 1991; Uitbreiding van het gebruik van teledetectie tot het hele technisch-administratieve vasteland en Kreta; Versterking van de samenwerking tussen de centrale en de regionale die respectievelijk door het Bureau voor de Statistiek en het ministerie van Landbouw zijn ontwikkeld, bij de uitvoering van het enquêteprogramma van het Bureau voor de Statistiek; Inwerkingtreding van het nieuwe stelsel voor heel Griekenland; Evaluatie en kritische analyse van de resultaten die zijn behaald in het eerste jaar dat het stelsel daadwerkelijk is toegepast. infrastructuur, In november 1997 zal de Commissie aan de Raad een verslag over de uitvoering van het programma voorleggen waarin de behaalde resultaten moeten worden aangegeven. B I J L A GE 2 TENUITVOERLEGGING VAN HET HERSTRUCTURERINGSPROGRAMMA 1. Statistische toepassingen LI ESYE In de loop van 1994 zijn alle steekproefenquêtes met als eenheid het landbouwbedrijf gereorganiseerd op basis van het nieuwe register dat in 1993 aan de hand van de gegevens van de landbouwtelling van 1991 is opgesteld. Door deze reorganisatie moesten nieuwe programma's worden ontwikkeld om de gegevens van de enquêtes van 1994 te extraheren en te verwerken. Gezien het belang van deze opdracht werd besloten een particuliere organisatie te belasten met het ontwerpen en installeren van een nieuw systeem voor de landbouwstatistiek dat alle enquêtes van de landbouwsector moest omvatten. Het nieuwe systeem werd in de loop van het eerste kwartaal van 1995 ontworpen en in gebruik genomen, zodat alle gegevens van de enquêtes van 1994 hiermee konden worden verwerkt. Eurostat heeft de resultaten van deze enquêtes van 1994 in oktober/november 1995 ontvangen. Naast de gebruikelijke statistische werkzaamheden (zoals enquêtes naar de structuur van de landbouwbedrijven, de veestapel, de fruitbomen, de wijnbouw, de graanproduktie en de jaarlijks landbouwenquête) zijn in 1994 ook de volgende enquêtes verricht: - Enquête naar de abattoirs Ofschoon deze enquête tot de taken van het ministerie van Landbouw behoort, is zij in 1993 voor de eerste keer bij wijze van proef en vanaf 1994 geregeld door het ESYE uitgevoerd. Vanaf januari 1996 zal het ESYE de resultaten van deze enquêtes regelmatig naar het ministerie van Landbouw sturen dat met de uitvoering van de enquête zal ophouden - Enquête naar de opbrengsten met behulp van Area Frame Sampling In samenwerking met het ministerie van Landbouw heeft het ESYE in 1993 in Thessalië de enquête naar de graanproduktie uitgevoerd, gebaseerd op een steekproef die is vastgesteld met behulp van "Area Frame Sampling" op basis van de enquête van de landbouwstatistiek via teledetectie. In 1994 werd deze enquête uitgebreid tot Kreta en Epirus. Het doel van deze proefenquête was, enerzijds, het ESYE in staat te stellen de enquête naar de opbrengsten via directe contacten, namelijk via het bestaande mechanisme voor het houden van enquêtes, te bestuderen en, anderzijds, het ministerie van Landbouw de mogelijkheid te bieden de uitvoering te bestuderen van de enquête naar de plantaardige produktie met behulp van een steekproef die is vastgesteld aan de hand van "Area Frame Sampling". 1. 2 Ministerie van Landbouw De voornaamste actie die sedert 1991 op het gebied van statistische toepassingen is ondernomen, betreft de statistische ramingen die met behulp van "Area Frame Sampling" zijn verricht. In 1994 werd het programma tot Kreta en Epirus uitgebreid, zodat nu vrijwel geheel Griekenland, met uitzondering van de kleine eilanden, wordt bestreken. Naast de tot dusverre gebruikte methode waarbij de akkers worden geteld, is, om over vergelijkbare gegevens te beschikken, op een beperkte oppervlakte ook een proef gedaan met de puntenmethode. De andere statistische werkzaamheden hadden betrekking op: • statistieken over melk en zuivelprodukten; • statistieken over de plantaardige produktie; • maandelijkse slachtstatistieken - prognoses met betrekking tot de veestapel (vleesproduktie); • maandelijkse statistieken over de produktie van en de handel in broedeieren en jaarlijkse statistieken over de structuur en het gebruik van de broedmachines. • hetlLBB 2. Ontwikkelingen op informaticagebied 2. 1 ESYE De apparatuur en programmatuur, noodzakelijk om te voorzien in de behoeften van alle toepassingen van de landbouwstatistiek, zijn zowel op centraal als regionaal niveau geleverd en geïnstalleerd. Tegelijkertijd wordt met het programma "KLISTHENIS" (Besluit van de Commissie C(94) 1422 van 29 juli 1994) de uitbreiding, vernieuwing en goede werking van de apparatuur met het oog op de toekomstige behoeften gegarandeerd. Ofschoon er een verbinding tussen het centrum en de provincie, met name met de diensten voor regionale ontwikkeling en de departementen, mogelijk is, is er nog steeds geen gespecialiseerd personeel beschikbaar om de goede werking van het netwerk te garanderen. Het netwerk kan derhalve pas volledig in gebruik worden genomen als voldoende gekwalificeerd personeel wordt gevonden. Wat de informatica-apparatuur betreft, zijn de volgende acties ondernomen: • 9 RJSC-systemen, die in een proeffase door de centrale dienst als clientservers werden gebruikt, zijn in 1994 geïnstalleerd; • het centrale systeem, waar de gegevensbanken van de landbouwtelling en het register zijn ondergebracht met het oog op de verwerking van de enquêtes, werd uitgebreid om de capaciteit ervan te verhogen; • voorts is ook een juke box- systeem van optische schijven aangeschaft voor het opslaan en verspreiden van informatie naar de kantoren in de verschillende regio's. 2. 2 Ministerie van Landbouw Evenals in 1993 zijn in 1994 de statistische toepassingen ondersteund door het netwerk van het ministerie van Landbouw. Eind 1994 is een aanbesteding uitgeschreven voor de levering van de nog ontbrekende apparatuur en programmatuur, vooral om de geografische steekproefanalyse van de satellietbeelden en de digitalisering naar behoren te kunnen uitvoeren. 3. Personeel/Opleiding 3. 1 ESYE In het vorige verslag (1993) was sprake van een verlenging met één jaar van de contracten van 419 personen die op basis van een privaatrechtelijk contract in dienst waren genomen. In februari 1995 werd dit contract gewijzigd in een contract voor onbepaalde duur. De meeste personeelsleden van deze groep waren uitsluitend belast met werkzaamheden voor de landbouwstatistiek. In de behoefte aan gespecialiseerd personeel wordt voorzien door die personen opnieuw aan te stellen (150) die tot 1990 op basis van een contract werkzaam waren en geleidelijk aan opnieuw in de diensten van het ESYE worden opgenomen. Dit personeel is begonnen met het volgen van speciale cursussen om te voorzien in de behoeften die voortvloeien uit de invoering van nieuwe apparatuur en het gebruik van moderne technologieën. Voorts zijn in 1994 ook seminars georganiseerd voor het personeel van het ESYE waarin met name de problemen in verband met de enquêteringsmethoden, de informatica, enz. werden aangesneden. De seminars weren gefinancierd met andere middelen en werden bijgewoond door functionarissen uit alle ter zake bevoegde directoraten. 3. 2 Ministerie van Landbouw In het eerste halfjaar van 1994 hebben 52 personen (gebruikers en programmeurs) op basis van een contract voor bepaalde duur aan het programma meegewerkt. In het tweede halfjaar zijn deze personen voor onbepaalde duur aangesteld, zodat zij ook na 1996 aan het programma kunnen meewerken. Voorts zijn er zijn tal van opleidingsseminars georganiseerd voor het personeel van de Directoraten Informatica, Landbouwbeleid en Landbouw, die meer in het algemeen betrokken zijn bij de uitvoering van het "Griekse programma". Hierbij ging het zowel om interne seminars als om, door bemiddeling van het ministerie van het Voorzitterschap van de Raad georganiseerde, externe seminars. Deze seminars leidden niet tot extra kosten voor het programma tot herstructurering van de landbouwstatistiek. B I J L A GE 3 INFORMA TIE OVER DE FINANCIËLE ASPECTEN VAN HET HERSTRUCTURERINGSPLAN De uitgaven van 1994 zijn opgenomen in de tabel op de volgende bladzijde. Er zij aan herinnerd dat overeenkomstig Beschikking 90/386/EEG van de Raad (artikel 1, lid 5) tot wijziging van Beschikking 85/360/EEG het aandeel van de Gemeenschap in de financiering van het programma twee derde van de totale uitgaven bedraagt in plaats van het tot 1990 geldende één derde. Ministerie van Economische Zaken - Secretariaat-generaal van het ESYE Ministerie van Landbouw Uitgaven Bedrag In DR I. 1. INFRASTRUCTUURUITGAVEN Computerondersteuning 254 850 087 466 753 728 SECRETARIAAT-GENERAAL VAN HET ESYE Aankoop apparatuur en programmatuur a) i) ii) Ondersteuning programmatuur iii) Bijbehorende apparatuur en verbruiksgoederen iv) Onderhoud v) Nctwerkvergocding vi) 18 % BTW over i, ii, iii, iv, v Aankoop apparatuur en programmatuur MINISTERIE VAN LANDBOUW i) ii) Ondersteuning programmatuur iii) Bijbehorende apparatuur en verbruiksgoederen iv) Onderhoud v) Nctwerkvergocding vi) 2. 18 % BTW over i, ii, iii, iv, v Inrichting van de ruimten i) Secretariaat-generaal van het ESYE ii) Ministerie van Landbouw 154 675 994 70618715 84 057 279 100 174 093 885 000 99 28^093 33 053 150 33 053 150 3. 4. 5. Kantoorbenodigdheden i) Secretariaat-generaal van het ESYE ii) Ministerie van Landbouw Didactisch materiaal i) Secretariaat-generaal van het ESYE ii) Ministerie van Landbouw Vervoermiddelen i) Secretariaat-generaal van het ESYE ii) Ministerie van Landbouw 6. Overige technische en administratieve 145 423 588 infrastructuur (aanwerving van tijdelijk personeel) i) Secretariaat-generaal van het ESYE 7 ii) Ministerie van 1,andbouw Pcrsoneeisoplciding i) Secretariaat-generaal van het ESYE ii) Ministerie van Landbouw 8. Overige uitgaven i) Secretariaat-generaal van het ESYE ii) Ministerie van Landbouw II. UITGAVEN IN VERBAND MET STATISTISCI IE TOEPASSINGEN SECRETARIAAT-GENERAAL VAN HET ESYE a) Granen Enquêtes naar de veestapel Enquêtes naar de fruitbomen Jaarlijkse landbouwenquctc Enquête naarde wijnbouw 1. 2 3. 4. 5. (>. 7. 8. 102 971 557 42 452 031 30 862 552 2 564 351 14 665 152 32 704 131 38 268 991 81 271 639 43 343 036 33 426 903 214 349 238 460 553 204 I lerstructurering van de landbouwstalistiekcn Structuur van de landbouwbedrijven Enquête naar de opbrengst 1 603 939 1918 350 574 000 b) MINISTERIE VAN LANDBOUW Statistische toepassingen Telcdctectie 1. 246 203 966 63 161 873 183 042 093 TOTAAL-GENERAAL (DRACHMEN) 927 306 932 40 ISSN 0254-1513 COM(96) 287 def. DOCUMENTEN NL 17 03 Catalogusnummer : CB-CO-96-293-NL-C ISBN 92-78-05603-0 BuicBU voor officiële publikfltica der Kurnpeac Gcmeensrhaprwn L-2985 Luxemburg 11