title: Förslag till rådets förordning (EG) om vissa tekniska åtgärder för bevarande av fiskeresurserna

eurovoc_concepts:
catch of fish
conservation of fish stocks
fishery management
fishing area
fishing net

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 25. 06. 1996 KOM(96) 296 slutlig 96/0160 (CNS ) Förslag till RÅDETS FÖRORDNING (EG) om vissa tekniska åtgänter för bevannde av fiskeiesinsenia, (framlagt av Kommissionen) MOTIVERING Vid ministerrådets möte den 21-22 december 1995 lade kommissionen fram meddelandet "Anbringande av tekniska mått inom den gemensamma fiskepolitiken" (KOM(95) 669 slutlig). Meddelandet kom fram till att de tekniska föreskrifter som gäller för närvarande (för Atlanten, Östersjön respektive Medelhavet) inte har varit tillräckligt effektiva när det gällt att minska fångsterna av ungfisk, och föreslog ett antal sätt för att förbättra deras effektivitet. Utifrån detta dokument förband sig kommissionen att per den 1 juni 1996 lägga fram förslag till ändringar av gällande tekniska bestämmelser, som skulle förbättra deras effektivitet och medföra att man kunde undvika att fånga ungfisk. Denna nya förordning kommer, när den antagits, att ersätta rådets förordning (EEG) nr 3094/86 om vissa tekniska åtgärder för bevarande av fiskeresurserna i Atlanten. De två grundläggande överväganden som skall göras i samband med detta förslag är följande: För det första föreslås två slags åtgärder för att minska fångsterna av ungfisk: att förbättra selektiviteten hos bogserat redskap i förhållande till gällande lagstiftning och att begränsa fiskeriverksamheten inom vissa områden och under vissa säsonger där och då ungfisk är rikligt förekommande. För det andra visar erfarenheterna av de nu gällande förordningarna att de regler som idag gäller är komplicerade, svåra att förstå (för såväl förvaltare som fiskare) och svåra att verkställa. Dessa svårigheter bidrar till att göra förordningen mindre effektiv. Föreliggande förslag innefattar därför bestämmelser som är avsedda att vara enkla, lättförståeliga och möjliga att verkställa. Selektiviteten hos bogserat redskap Selektiviteten hos bogserat redskap påverkas av ett antal faktorer: maskstorlek, garndiameter, användningen av olika anordningar (separationstrålar, nätstycken med kvadratiska maskor) m. m. Dessa möjligheter utesluter inte varandra; snarare kan de kombineras i vissa fall. Det är emellertid självklart att det i sig effektivaste sättet att förbättra selektiviteten hos bogserat redskap ligger i en ökning av maskstorleken. Förslaget koncentrerar sig därför på en allmän ökning av maskstorlekarna, men innehåller också bestämmelser rörande andra karakteristika för fiskeredskap. Samtidigt görs användningen av nätstycken med kvadratiska maskor, för att öka artseparationen eller förbättra selektiviteten, obligatorisk för de större maskstorlekarna. Förslaget fastställer bestämmelser avseende maskstorleken hos bogserat redskap som är gemensamma for alla gemenskapsvatten i Atlanten (med undantag for Skagerack och Kattegatt). Det står klart att tekniska åtgärder skall vara inriktade på särskilda fisken (grupper av arter som langas tillsammans) snarare än på geografiska områden. Skagerack och Kattegatt behandlas för sig. Skälet härtill. är att tekniska åtgärder inom detta område utgör en del av ett godkänt protokoll som undertecknades med Norge 1982. Det tycks föreligga små biologiska skäl som motiverar andra bestämmelser för Skagerack och Kattegatt än för Nordsjön, och kommissionen kommer att försöka fa åtgärderna inom detta område i linje med dem som gäller för resten av Atlanten, men varje ändring av dessa åtgärder måste a i första ledet överenskommas med Norge. Av tidsskäl kommer konsultationer med Norge att äga rum efter det att föreliggande förslag har antagits av kommissionen. Förslaget behandlar inte godkända eller icke-godkända maskstorlekar. I princip kan alla maskstorlekar användas (från och med en viss gräns), förutsatt att den artsammansättning som bevaras ombord överensstämmer med de fastlagda procentsatserna. I möjligaste mån fångas de grupper av målarter som motsvarar ett visst maskstorleksomfang vanligen tillsammans. Förslaget menar dessutom att antalet nät med olika maskstorlek som medförs ombord bör begränsas till ett minimum för att möjliggöra en tillfredställande tillämpning. Förslaget innefattar en allmän ökning av referensmaskstorlekarna. Vetenskapliga data visar att betydande långsiktiga vinster vad gäller avkastningen för vissa bestånd kan förväntas genom denna ökning. Mindre maskstorlekar godkänns också för vissa fisken och knyts till en procentsats av de målarter som bevaras ombord. Andra åtgärder för att minska fångsten av ungfisk: förbjudna områden/säsonger Fångsten av ungfisk kan reduceras genom att vissa områden blir förbjudna under vissa tider av året där och då ungfisk av viktiga arter brukar samlas. För att dessa åtgärder skall vara effektiva bör de villkor som gäller för dessa områden vara så stränga som möjligt. Särskild uppmärksamhet har ägnats skyddet av kummeln. I detta syfte har antalet områden för skydd av kummel ökats, med hänsyn till den nu gällande lagstiftningen, och de villkor som gäller for en del av dem har gjorts strängare. I andra fåll upprättas emellertid förbjudna områden/säsonger också i syfte att skydda lekande fisk. Det gäller sillarter och bottenlevande arter i vissa områden. Minsta lanoningsstoiiekar Eftersom de minsta maskstorlekarna för bogserat redskap har harmoniserats så har också de minsta landningsstorlekama harmoniserats. Dessutom beaktas de minsta landningsstorlekarna för de arter som utgör den viktigaste delen av fångsten och bestämmer därför skepparnas agerande. De minsta landningsstorlekarna motsvarar i görligaste mån selektiviteten hos det bogserade redskapet: for de stora bottenlevande arterna har den minsta landningsstorleken beräknats som L^ för den maskstorlek som hänför sig till var och en av de arter, där selektivitetsdata föreligger. Us för en given maskstorlek motsvarar längden på den fisk av vilken 25% av fisken langas av nätet ifråga. De minsta landningsstorlekama har alltså fastställts så att den maskstorlek som lämpar sig för en viss art eller grupp av arter tenderar att fånga större fiskar. Struktur och presentation För att göra bestämmelserna enkla, lätta att förstå och lätta att verkställa beaktar förslaget två aspekter: a) Sakliga aspekter. Undantagen till de allmänna reglerna har begränsats till ett minimum. < L^ b) Formella aspekter. Språket har hållits så direkt och tydligt som möjligt, följande har gjorts för att göra förordningen enkel: Vissa undantag i den gällande förordningen gör bara föreskrifterna mer komplicerade och är inte längre motiverade eller erforderliga. Dessa är inte med i föreliggande förslag. Vissa administrativa krav med avseende på specifika undantag har tagits bort ur texten och skall i stället behandlas i kommissionens förordningar. Följande har gjorts för att göra texten lättförståelig: En ny och mer användarvänlig presentation och struktur föreslås. Artiklarna har gjorts korta och kapitlen och artiklarna har fått rubriker som klarlägger deras innehåll. Där undantag eller särskilda bestämmelser införs finns även ett stycke i ingressen med for att förklara de skäl som motiverar dessa. Tanken är att alla bestämmelser i forordningen skall vara nöjaktigt förklarade. Vad presentationen beträffar så redovisar tabellerna över maskstorlekar för bogserat redskap och fasta redskap de olika maskstorleksomfangen i förhållande till målarterna tor dem och fastställer minimiprocentsatser för dessa målarter. Hänvisningen i befintliga föreskrifter till "skyddade arter" behövs inte i detta sammanhang. följande har gjorts lor att göra det möjligt att verkställa förordningen: Vissa oklara uttryck har förbättrats. Ett exempel är att begreppet "fiske efter. " har ersatts med "bevaras ombord. ". Det är inte möjligt för en inspektör att fastställa vad en fiskare "fiskar efter", men begreppet "bevaras ombord" utgör ett objektivt kriterium för att verkställa bestämmelserna ifråga. Totalt sett utgör detta förslag en väsentlig förbättring av de tekniska åtgärderna, jämfört med den nu gällande lagstiftningen. I vissa aspekter framstår föreliggande förslag som mildare än de gällande föreskrifterna (exempelvis att begreppet "skyddade arter" tagits bort), men dessa bestämmelser är avsedda att ge fiskarna större flexibilitet och att främja en minskning av mängden fisk som kastas överbord. Ett annat fall i detta sammanhang är den föreslagna flexibiliteten med avseende på förfarandet att kasta arter överbord som bevaras ombord utöver de godkända procentsatserna för den maskstorlek som används. Ciällande föreskrifter kräver att dessa överskottsfangster kastas iwerbord omedelbart, men lorcliggande förslag ger en tlexibilitet som medger att fisken kastas överbord vid slutet av resan. Denna tlexibilitet är avsedd att reducera bifangster, genom att ge fiskarna tillåtelse att kompensera för höga procentsatser vid vissa fångster med eventuella lägre procentsatser för målarter vid senare fångster. Dessa element uppvägs ändå i allt väsentligt av ökningen totalt sett av de redskap som introduceras i detta förslag. Rådet anmodas att antaga detta förslag. dl Forslag RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr. /. om vissa tekniska åtgärder för bevarande av fiskeresursema. EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 43 i detta med beaktande av kommissionens förslag, med beaktande av Europaparlamentets yttrande1 med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande2, och med beaktande av följande: Rådets förordning (EEG). utgör den kodifierade versionen av rådets förordning (EEG) nr 3094/86 av den 7 oktober 1986 om vissa tekniska åtgärder för bevarande av fiskeresurserna, som har undergått flera och omfattande ändringar. Erfarenheterna vid tillämpningen av Förordning (EEG) nr 3094/86 har uppdagat vissa brister som leder till problem vid tillämpning och verkställande och som bör åtgärdas, särskilt genom att reducera antalet olika särskilda föreskrifter rörande maskstorlekar, genom att ta bort begreppet skyddade arter och genom att reducera det antal olika maskstorlekar som far medföras ombord (art. 5, 9, bil. bogs. redsk. ). Därför är det lämpligt att ersätta förordning (EG). med en ny text med undantag av artikel 11 och delar av artikel 9. Det är nödvändigt att fastställa principer och vissa förfaranden för fastställande av tekniska skyddsåtgärder på gemenskapsnivå, så att varje medlemsstat kan förvalta fiskeriverksamheten i de marina farvattnen under dess jurisdiktion eller överhöghet. En balans måste skapas mellan en anpassning av de tekniska skyddsåtgärderna till fiskets olika former och behovet av homogena regler som är lätta att tillämpa. I artikel 130r(2) i fördraget upprättas principen om att alla gemenskapsåtgärder måste omfatta miljöskyddskrav särskilt mot bakgrund av försiktighetsprincipen. Rådets direktiv 92/43/F^EG av den 21. 5. 1992 fastställer åtgärder för bevarande av naturliga hemvister och av vilda djur och växter. Förteckningen över marina organismer innehåller namn på arter som är skyddade av kraven i det direktivet. 1 syfte att säkerställa skyddet av marina biologiska resurser och ett balanserat utnyttjande av fiskeresurserna i såväl fiskarnas som konsumenternas intresse, bör tekniska skyddsåtgärder fastställas, som bland annat anger de minsta maskstorlekarna för fångst av särskilda arter samt RGT nr EGT nr '1 CL andra karakteristika för fiskeredskap, samt de minsta fångststorlekarna för marina organismer, liksom också begränsning av fisket i vissa områden och under vissa tidsperioder samt med vissa typer av redskap och utrustning. vid Mot bakgrunden av vetenskapliga rön bör det föreskrivas att maskstorleken hos bogserat redskap det bör föreskrivas obligatorisk användning av nät med kvadratiska maskor, eftersom detta kan spela en betydande roll när det gäller att reducera fångsterna av unga exemplar av marina organismer. särskilda marina ökas, fiske skall arter efter och För att eliminera möjligheten att använda allt mindre maskstorlekar för fasta redskap, vilket leder till ökade dödlighetstal för ungfisk hos de berörda fiskarnas målarter, behöver minsta maskstorlekar för fasta redskap fastställas; Artsammansättningen av fångster och tillhörande fiskepraxis vad gäller fiske med fasta redskap skiljer sig åt mellan olika geografiska områden. Dessa skillnader motiverar tillämpningen av olika åtgärder inom dessa områden. Fångsten av vissa arter avsedda för framställning av fiskmjöl eller fiskolja kan utövas med små maskstorlekar, torutsatt att sådan fangstverksamhet inte inverkar skadligt på andra arter. Förfarandet att kasta fisk överbord bör begränsas så långt det är möjligt. Minsta landningsstorlekar måste tillämpas med avseende på arter som utgör en huvudandel av gemenskapsflottornas fångster. De minsta landningsstorlekarna för en art bör överensstämma med selektiviteten för den maskstorlek som gäller för arten ifråga. Det sätt på vilket storleken på marina organismer skall mätas bör definieras. Skydd av växtområden bör föreskrivas med beaktande av de särskilda biologiska förhållandena i de olika berörda områdena. För att skydda ungsill bör särskilda bestämmelser avseende fångst och bevarandet ombord av skarpsill bör antas. För att ta hänsyn till traditionellt fiskeutövande i vissa områden bör särskilda bestämmelser avseende fångsten och bevarandet ombord av ansjovis och tonfisk bör antas. Användningen av ringnot vid fiske av stim som påträffas tillsammans med marina däggdjur kan leda till att sådana däggdjur fångas och dödas. Vid korrekt användning utgör emellertid fiske med ringnot en effektiv metod för att fiska enbart efter önskade målarter. Inringning av marina däggdjur med ringnot måste därför förbjudas. I syfte att inte hindra vetenskaplig forskning, artificiell utsättning eller flyttning, bör denna lörordning inte gälla för verksamhet som kan krävas för genomförandet av sådana aktiviteter. Vissa åtgärder, som är nödvändiga med avseende på bevarandet, ingår i rådets förordningar (EEG) nr 2930/86, 3760/92 och 2847/93 och behöver därför inte upprepas. Om bevarandet av resurserna är allvarligt hotat bör kommissionen och medlemsstaterna bemyndigas att vidtaga erforderliga tillfälliga åtgärder. Ytterligare nationella åtgärder av en rent lokal karaktär får bibehållas eller" antas, efter granskning av kommissionen med avseende på deras överensstämmelse med gemenskapsrätten och med den gemensamma fiskeripolitiken. Tillämpningsföreskrifter för denna förordning kommer kanske att erfordras Sådana åtgärder och föreskrifter bör antagas i enlighet med förfarandet i artikel 18 i förordning (EEG) 3760/92. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel J Denna förordning, som fastställer tekniska skyddsåtgärder, skall gälla för den fångst och landning av fiskeresurser som lever i marina farvatten under medlemsstaternas överhöghet eller juridsdiktion och vilka är belägna i någon av de regioner som anges i artikel 2, om inte annat följer av artiklarna 29 och 38. AVDELNING I: DEFlNTnOSER Artikel 2 1. I denna förordning skall följande definitioner av marina farvatten gälla: Region 1: Alla farvatten som ligger norr och väster om en linje som går från en punkt på latitud 48° N, longitud 18° V, därefter i rakt nordlig riktningtill latitud 60°JSf, därefter i rakt östlig riktning till longitud 5° V, därefter i rakt nordlig riktning till latitud 60°30' N, därefter i rakt östlig riktning till longitud 4° V, därefter i rakt nordlig riktning till latitud 64° N, och därefter i rakt östlig riktning till den norska kusten. Region 2: Alla farvatten belägna norr om 48° N, utom farvattnen i region 1 och ICES-områdena Illb, Illcochllld. Region 3: Alla farvatten som motsvaras av ICES delområden VIII och IX Region 4: Alla farvatten som motsvaras ICES delområde X. Region J. Alla farvatten belägna i den del av Central- och ostatlanten som innefattar områdena 34. 1. 1, 34. 1. 2 och 34. 1. 3 samt delområde 34. 2. 0 av fiskezon 34 i CECAF-området. Region 6: Alla farvatten utanför det franska departementet Guyanas kust som ligger under nämnda departements överhöghet eller jurisdiktion. Region 7; Alla farvatten utanför de franska departementen Martiniques och Guadeloupes kuster som ligger under nämnda departements överhöghet eller jurisdiktion. Region 8: Alla farvatten utanför det franska departementet Reunions kust som ligger under nämnda departements överhöghet eller jurisdiktion. 2. De geografiska områden som i denna förordning betecknas med förkortningarna "ICES" och "CECAF" skall vara de som fastlagts av Internationella rådet för havsforskning respektive Fiskerikommittén för östra Centralatlanten. De beskrivs, med förbehåll för senare ändringar, i kommissionens meddelanden nr. 85/C 335/02 och 85/C 347/05. 3. De områden som avses i punkt 1 kan, i enlighet med förfarandeti artikel 52, delas in i geografiska områden, i synnerhet på grundval av definitionerna i punkt 2. 4. Trots bestämmelserna i punkt 2 gäller i denna förordning följande: - Kattegatt avgränsas i norr av en linje dragen från Skagen fyr till Tistlarna fyr och därifrån till den närmast punkten på den svenska kusten, samt i söder av en linje dragen från Hasenore Hoved till Gniben Ödde, från Korshage till Spodsbjerg och från Gilbjerg Hoved till Kullen. - Skagerack avgränsas i väster av en linje dragen från Hanstholm fyr till Lindesnes fyr, och i söder av en linje dragen från Skagen fyr till Tistlarna fyr, och därifrån till den närmaste punkten på den svenska kusten. - Nordsjön skall omfatta ICES-delområde IV, den angränsande delen av ICES-område Ila belägen söder om latitud 64° N, samt den del av ICES-område Illa som enligt definitionen i den andra strecksatsen i denna punkt inte tillhör Skagerack. Artikel 3 1 denna forordning utgörs "marina organismer" av de arter eller grupper av arter som förtecknas i bilaga I. 1. 1 denna förordning avses : Artikel 4 a) b) c) d) ett näts minsta maskstorlek den maskstorlek som gäller för den del av nätet som har de minsta maskoma, nät med kvadratiska maskor skall avse ett nätstycke som monterats så att av de två grupperna av parallella linjer som bildas av stolpraderna den ena är parallell med och den andra vinkelrät mot nätets längdaxel, bottenstående garn eller insnärjningsnät är varje slags fast redskap som består av en enda del nät som på något sätt fästs i havsbotten, ^rimgarn är varje typ av fast redskap som består av en eller två delar nät som hängs tillsammans parallellt på en och samma lina, och som på något sätt fästs i havsbotten. AVDELNING II: NÄT OCH VILLKOR FÖR DERAS ANVÄNDNING KAPITEL I: BESTÄMMELSER FÖR BOGSERAT REDSKAP Artikel 5 1. För vart och ett av de geografiska områden som anges i bilagorna II, III och IV, och i tillämpliga fall beroende på tidsperioden, är det förbjudet att använda trålar, snurrevader eller liknande bogserat redskap om inte deras minsta maskstorlek överensstämmer med någon av de kategorier som definieras i bilagan, och den fångst som tas med nätet och bevaras ombord omfattar en viss procentsats av målarten som är lika med eller större än den som uttryckligen uppges för den maskstorlek som anges i den bilagan. 2. Den minsta procentsatsen av målarten kan beräknas genom att räkna samman de kvantiteter som fångats av alla målarterna. Artikel 6 1. De procentsatser som anges i artiklarna II, III och IV skall beräknas såsom den procentandel av vikten av alla marina organismer ombord efter sortering eller vid landning. 2. 3. Procentsatserna kan beräknas på grundval av ett eller flera representativa prover. Trots bestämmelserna i punkt 1 får procentsatserna för fångster av tobisfisk som bevaras ombord och som fångats med nätredskap med maskstorlekar på mindre än 16 millimeter, mätas före sortering. 4. Vid tillämpningen av denna artikel skall motsvarigheten i vikt mellan hela havskräftor och havskräftstjärtar beräknas genom att de senares vikt multipliceras med tre. Artikel 7 1. Det är förbjudet att medföra ombord eller använda trålar, snurrevadar eller motsvarande bogserat redskap med fler än 100 maskor i det egentliga lyftets omkrets icke inbegripet sömförstärkningslinor och sömmar. 2. Punkt 1 skall gälla för nät för vilka den minsta maskstorleken är lika med eller större än 70 mm. Artikel 8 1. Alla bogserade nät med en maskstorlek på minst 70 millimeter skall, i nätets övre del, vara försedda med ett nätstycke (fönster) med kvadratiska maskor med en maskstorlek lika med eller större än dem i lyftet. 2. Följande villkor skall gälla för varje del av det nätstycke med kvadratiska maskor som avses i punkt 1 : a) Det skall ha en längd på minst 3 meter, b) Det skall längs varje längsgående kant vara fäst vid nätet på ett sådant sätt att den sträckta delen av det nät, vid vilket nätstycket med kvadratiska maskor är fäst, blir densamma som den sträckta delen av nätstycket med kvadratiska maskor längs den längsgående kanten. c) Det skall täcka minst 90% av bredden av den del av nätet som det är insatt i. 3. Det är förbjudet att bevara räkor ombord som fångats med bogserat nät med en maskstorlek på mellan 32 och 54 millimeter, om inte nätets Övre del är försedd med ett nätstycke med kvadratiska maskor med en minsta maskstorlek som är dubbla den i lyftet. 4. a) Det är förbjudet att bevara djuphavsräkor ombord som fångats med bogserat nät för fiske efter bottenlevande arter med en maskstorlek på mellan 55 och 60 millimeter, om inte nätets övre del är försedd med ett nätstycke med kvadratiska maskor med en minsta maskstorlek som är dubbla den i lyftet. b) Det skall emellertid vara tillåtet att bevara djuphavsräkor ombord, som fångats med de nät som beskrivs i a), förutsatt att de inte överstiger 5% av den sammanlagda vikten av de marina organismer ombord som fångats med nämnda nät. Artikel 9 1. Det är förbjudet for fartyg som ombord medför eller använder något slag av släpnät med en minsta maskstorlek, som är lika med eller större än 110 millimeter, att samtidigt medföra ombord eller använda något som helst annat släpnät med en minsta maskstorlek på mindre än 110 millimeter. 2. Fartyg far medföra ombord eller använda bogserade nät med två olika minsta maskstorlekar, förutsatt att en av dessa minsta maskstorlekar ligger inom skalan 0 till och med 60 millimeter och den andra av dessa minsta maskstorlekar ligger inom skalan 70 till och med 109 millimeter. I detta fall och med undantag från bestämmelserna i artikel 5 skall den minsta andel målarter som måste bevaras ombord vara 85%. Denna procentsats skall gälla för de målarter som anges för det eller de nät med den största av de två maskstorlekar som medförs ombord. 3. För fartyg som inte efterlever villkoren i punkterna 1 och 2 är det förbjudet att använda någon som helst trål, snurrevad eller motsvarande bogserat nät. Artikel 10 1. Det är förbjudet att medföra ombord eller använda bogserade nät som helt eller delvis består av nätmaterial med en garndiameter på mer än 8 millimeter. 2. Det är förbjudet att medföra ombord eller använda bogserande nät som helt eller delvis består av nätmaterial bestående av flera garn. Artikel 11 1. Det är förbjudet att medföra ombord eller använda bogserat nät som helt eller delvis består av någon annan typ av maska än kvadratisk maska eller rombformad maska. 2. Punkt 1 skall inte gälla bogserat nät med en minsta maskstorlek på 31 millimeter eller mindre. Artikel 12 Skrapredskap skall undantas från bestämmelserna i artikel 5, förutsatt att de kvantiteter marina organismer som bevaras ombord och fångas med dessa nät, med undantag för tvåskaliga blötdjur, inte överstiger 10% av den totala vikten av de marina organismerna ombord. KAPITEL II: BESTÄMMELSER MED AVSEENDE PÅ FASTA REDSKAP Artikel 13 För var och en av de regioner eller geografiska områden som anges i bilagorna V och VI, och i tillämpliga fall beroende på tidsperioden, skall det vara förbjudet att använda eller medföra ombord något slag av bottenstående garn, insnärjningsnät eller grimgarn om inte den fångst som tas med nätet ifråga och behålls ombord innefattar en procentsats för målarten på minst 70% och maskstorleken, vad gäller bottenstående garn och insnärjningsnät, överensstämmer med någon av de kategorier som anges i den relevanta bilagan, maskstorleken, vad gäller grimgarn, i den del av nätet som har de minsta maskoma överensstämmer med någon av de kategorier som anges i den relevanta bilagan. 2. Den lägsta procentsatsen för målarterna kan beräknas genom sammanräkning av kvantiteterna för samtliga fångade målarter. Artikel 14 1. Den procentsats som anges i artikel 13. 1 skall beräknas såsom viktandelen av samtliga marina organismer ombord efter sortering eller landning. 2. Procentsatsen far beräknas på grundval av ett eller flera representativa prover. Artiklarna 13 och 14 skall inte gälla fångster av salmonider, nejonöga eller pirål. Artikel 15 KAPITEL III : ALLMÄNNA BESTÄMMELSER OM NÄT OCH VILLKOREN FÖR DERAS ANVÄNDNING Sortering skall utföras omedelbart efter inhalning. Artikel 16 Artikel 17 1. Marina organismer, som bevaras ombord utöver de tillåtna procentsatserna enligt bilagorna II till och med VI, skall kastas överbord vid någon tidpunkt före återkomst till hamn. 2. Punkt 1 skall gälla för andra marina organismer än dem som definierats såsom målarter för någon av de maskstorlekar som anges i bilagorna II till och med VI. Artikel 18 Det är förbjudet att använda anordningar som gör att maskorna i någon del av fisknätet dras samman eller på annat sätt gör att deras storlek i praktiken minskas. Denna bestämmelse skall inte utesluta användandet av vissa redskap över vilka det kommer att upprättas en förteckning samt tekniska beskrivningar i enlighet med det förfarande som anges i artikc; 52. AVDELNING ID: MINIMISTORLEK PÅ MARINA ORGANISMER Artikel 19 En marin organism uppfyller inte storlekskraven om dess mått är mindre än de minimimått som fastställs i bilaga VII för de berörda arterna och det relevanta geografiska området. Artikel 20 1. Mätningen av storleken på en marin organism skall genomföras i enlighet med bestämmelserna i bilaga VIII. 2. När det finns mer än en metod för mätning av storleken på en marin mekanism skall organismen anses uppfylla kravet på minimistorlek om tillämpningen av någon av dessa metoder leder till en storlek som är lika med eller större än motsvarande minimistorlek. 3. Tvåskaliga blötdjur, ätliga krabbor och humrar får endast landas hela. Artikel 21 1. Marina organismer som inte uppfyller storlekskraven får inte behållas ombord, lastas om, landas, transporteras, lagras, säljas, ställas ut eller bjudas ut till försäljning, utan måste omedelbart kastas överbord. 2. Punkt 1 skall inte gälla a) sill, taggmakrill och makrill inom en gräns på 10 procent av vikten av de totala fångster som bevaras ombord av dessa arter. b) andra marina organismer än de som anges i bilagorna II, III och IV såsom målarter för maskstorlekskategorierna 0-15 eller 16-31, och som fångas med bogserat redskap med en maskstorlek på mindre än 32 millimeter, förutsatt att nämnda organismer inte sorteras och säljs, ställs ut eller saluförs för konsumtion av människor. 3. Ansjovis, taggmakrill eller makrill fångad för att användas som levande bete men som inte uppfyller storlekskraven kan få behållas ombord, förutsatt att de är levande. Artikel 22 1. Procentsatsen marina organismer som inte uppfyller storlekskraven skall beräknas som viktandelen av alla marina organismer ombord efter sortering eller vid landning. 2. Procentsatsen kan beräknas på grundval av en eller flera representativa prover. 10 AVDELNING IV: SÄRSKILDA BESTÄMMELSER MED AVSEENDE PÅ FISKE EFTER VISSA MARINA ORGANISMER Artikel 23 Begränsningar vad gäller sillfiske 1. Det är förbjudet att bevara ombord sill som fångas inom de geografiska områden och under de tidsperioder som anges nedan. a) b) Från och med den 1 januari till och med den 30 april, inom det geografiska området nordost om en linje dragen mellan Mull of Kintyre och Corsewall Point. Från och med den 1 juli till och med den 31 oktober, inom det geografiska område som avgränsas av följande koordinater: - Danmarks västra kust vid latitud 55°30' N. - Latitud 55°30' N, longitud 07°00' Ö. - Latitud 57°00' N, longitud 07°00' Ö. - Danmarks västra kust vid latitud 57°00' N. c) Från och med den 15 augusti till och med den 15 september, inom ett område av sex till tolv sjömil utanför Förenade kungarikets östra kust, mätt från baslinjerna, mellan latituderna 55°30* N och 55°45' N. d) Från och med den 15 augusti till och med den 30 september, inom det geografiska område som avgränsas av en linje som förbinder följande punkter: - Butt of L^ewis. - Cape Wrath. - Latitud 58°55' N, longitud 05°00* V. - Latitud 58°55' N, longitud 07°10' V. - Latitud 58°20' N, longitud 08°20' V. - Latitud 57°40' N, longitud 08°20' V. - Ön North Uists västra kust vid latitud 57°40' N, därefter längs öns norra kust fram till latitud 57°40'36" N, longitud 07°20,39" V. - Latitud 57°50T N, longitud 07°8,6" V. - Nordostvart längs ön Lewis västra kust fram till utgångspunkten (Butt of Lewis). c) Från och med den 15 augusti till och med den 30 september, inom ett område av sex till tolv sjömil utanför Förenade kungarikets östra kust, uppmätt från baslinjerna, mellan latituderna 54°10' N och 54°45* N. 11 f) Från och med den 21 september till och med den 31 december, inom de delar av ICES-område Vila som avgränsas av följande koordinater: Isle of Mans östra kust vid latitud 54°20' N. - - Latitud 54°20' N, longitud 03°40* V. - Latitud 53°50* N, longitud 03°50' V. - Latitud 53°50' N, longitud 04°50' V. - Isle of Mans sydvästra kust vid longitud 4°50' V. och - Nordirlands östra kust vid latitud 54° 15' N. - Latitud 54°15* N, longitud 05°15' V. - Latitud 53°50' N, longitud 05°50' V. - Irlands östra kust vid latitud 53°50' N. g) Under hela året inom ICES-område Vila, inom det geografiska området mellan Skottlands, Englands och Wales västkusteroch en linje dragen tolv sjömil från baslinjerna längs dessa kuster som avgränsas i söder av latitud 53°20? N och i nordväst av en linje dragen mellan Mull of Galloway (Skottland) och Point of Ayre (Isle of Man). h) Under hela året i Logan Bay, som utgörs av farvattnen öster om en linje dragen från Mull of Logan belägen vid latitud 54°44' N och longitud 04°59' V, till Langgantalluch Head, belägen vid latitud 54°41' N och longitud 04°58' V. i) Under 1998 och därefter vart tredje år, under hela året, inom det område som avgränsas av följande koordinater: Irlands södra kust vid longitud 09°00' V. - - Latitud 51 ° 15' N, longitud 09°00' V. - Latitud 51 ° 15' N, longitud 07°30' V. - Latitud 52°00* N, longitud 07°30' V. - Irlands sydöstra kust vid latitud 52°00' N. j) Under 1999 och därefter vart tredje år inom de områden som avgränsas av följande koordinater: i) Från och med den 15 januari till och med den 31 januari: Irlands sydöstra kust vid latitud 52°00' N. - - Latitud 52°00' N, longitud 06°00' V. - Latitud 52°30' N, longitud 06°00' V. - Irlands sydöstra kust vid latitud 52°30' N. ii) Från och med den 1 november till och med den 15 november: Irlands södra kust vid longitud 09°00' V. - - Latitud 51° 15' N, longitud 09°00' V. - Latitud 51 ° 15' N, longitud 11 °00' V. 12 - Latitud 52°30' N, longitud 11°00» V. - Irlands östra kust vid latitud 52°30' N. 2. Det är emellertid tillåtet att bevara ombord sillkvantiteter från något av de områden som beskrivs förutsatt att de inte överskrider 5% av den totala vikten av de marina organismer ombord som fångats inom varje separat område under en av de perioder som anges. Begränsningar av skarpsillfisket för att skydda sillen Artikel 24 1. Det är förbjudet att bevara ombord skarpsill som fångats inom de geografiska områden och under de perioder som anges nedan. a) b) Från och med den 1 januari till och med den 31 mars, samt från och med den 1 oktober till och med den 31 december, inom ICES statistiska rektangel 39E8. Vid tillämpningen av bestämmelserna i denna förordning skall denna ICES-rektangel vara det område som avgränsas av en linje rakt österut från Förenade kungarikets östra kust längs latitud 55°00' N till en punkt vid latitud 01°00' V, därifrån rakt norrut till en punkt vid latitud 55°30' N och därifrån rakt västerut till Förenade kungarikets kust. Från och med den 1 januari till och med den 31 mars, samt från och med den 1 oktober till och med den 31 december, inom Moray Firths inre farvatten väster om longitud 03°30' V, och i Firth of Forms infe farvatten väster om longitud 03°00' V. c) Från och med den 1 juli till och med den 31 oktober, inom det geografiska område som avgränsas av följande koordinater: - Danmarks västra kust vid latitud 55°30" N. - Latitud 55°30' N, longitud 07°00' V. - Latitud 57°00' N, longitud 07°00' V. - Danmarks västra kust vid latitud 57°00' N. 2. Det är emellertid tillåtet att ombord bevara kvantiteter skarpsill från något av de områden som beskrivs, forutsatt att de in överskrider 5% av den totala vikten av de marina organismer ombord som fångats i varje separat område under en av de perioder som anges. Ikgränsnmgar vad gäller makrillfisket Artikel 25 1. Det är förbjudet att bevara makrill ombord som fångats inom det geografiska område som avgränsas av i oljande koordinater: 13 - En punkt på Förenade kungarikets södra kust vid longitud 02°00' V. - Latitud 49°30' N, longitud 02°00' V. - Latitud 49°30' N, longitud 07°00' V. - En punkt på Förenade kungarikets västra kust vid latitud 52°00' N. förutsatt att makrillens vikt är högst 15 procent av vikten av de sammanlagda kvantiteterna av makrill och andra arter ombord som fångats inom detta område. 2. Punkt 1 skall inte gälla: a) för fartyg som enbart fiskar med nät och/eller handlinor, b) för fartyg som fiskar med bottentrålar, snurrevadar eller andra motsvarande bogserat redskap förutsatt att de ombord har minst 75 procent av den totala vikten av samtliga marina organismer ombord med undantag av ansjovis, sill, taggmakrill, makrill, pelagisk bläckfisk och sardiner, c) för fartyg som färdas igenom detta område, förutsatt att alla fiskeredskap stuvats i enlighet med bestämmelserna i artikel 20. 1 i rådets förordning (EEG) nr 2847/93, d) för fartyg som inte är utrustade för fiske och till vilka makrill lastas om. Begränsningar vad gäller ansjovisfisket Artikel 26 1. Det är förbjudet att bevara ansjovis ombord som fångats med pelagiska trålar i ICES- område VIIIc. 2. Inom området är det förbjudet att medföra pelagiska trålar och ringnot ombord samtidigt. I3egränsningar avseende tonfiskfisket Artikel 27 1. Det är förbjudet att bevara någon kvantitet boni, parathunnus obesus eller gulfenad tonfisk ombord som fångats med användning av ringnot i farvatten som lyder under Portugals överhöghet eller jurisdiktion i ICES-delområde X norr om 36°30' N, eller i CECAF-områdena norr om 31° N och öster om 17°30' V. 2. Det är förbjudet att bevara tonfisk ombord som fångats med drivnät i farvatten som lyder under Spaniens eller Portugals överhöghet eller jurisdiktion i ICES-områdena VIII, IX eller X eller, i CECAF-områdena runt Kanarieöarna. 14 Artikel 28 Begränsningar vad gäller räkfisket för att skydda plattfisk 1. Det är förbjudet att bevara vanliga räkor och aesopräkor ombord som fångats med bogserat redskap för fiske efter bottenlevande arter med en maskstorlek på mellan 16 och 31 millimeter om inte fartyget har ett fungerande selektionsnät permanent installerad ombord avsett att åtskilja ungplattfisk från vanliga räkor och aesopräkor, och en separationstrål eller ett nät med ett sorteringsgaller används för fångst av nämnda arter. 2. Det är emellertid tillåtet att bevara kvantiteter av vanliga räkor eller aesopräkor ombord på fiskefartyg som inte uppfyller bestämmelserna i punkt 1, förutsatt att dessa kvantiteter utgör högst 5% av den totala vikten av de marina organismerna ombord. Begränsningar vad gäller lax- och laxöringsfisket Artikel 29 1. Lax och öring får inte bevaras ombord eller lastas om, landas, transporteras, lagras, säljas, ställas ut eller bjudas ut till försäljning, utan måste omedelbart kastas överbord, när den tagits upp: inom farvatten belägna utanför en gräns om 12 sjömil uppmätt från medlemsstaternas baslinjer i regionerna 1, 2, 3 och 4, lyder under genom undantag medlemsstaternas överhöghet eller jurisdiktion inom regionerna 1, 2, 3 och 4, förutom i de farvatten som lyder under Grönlands och Färöarnas jurisdiktion, Iran artikel 1. 1, utanför farvattnen som med någon form av släpnät. 2. Denna artikel skall inte gälla för lax och öring som tagits upp i Skagerack och Kattegatt. Artikel 30 Begränsningar vad gäller fiske efter vitlinglyra för att skydda annan rundfisk 1. Det är förbjudet att bevara vitlinglyra ombord som fångats med något slags bogserat redskap inorn det område som avgränsas av en linje som sammanbinder följande punkter: 15 En punkt vid 56°N på Förenade kungarikets östra kust till 02° Ö, därifrån norrut till 58° N, västerut till 00°30' V, norrut till 59° 15' N, österut till 01° Ö, norrut till 60° N, västerut till longitud 00°00', därifrån norrut till 60°30' N, västerut till Shetlandsöarnas kust, därefter västerut från 60° N på Shetlandsöarnas västra kust till 03° V, söderut till 58°30' N, samt därifrån slutligen västerut till Förenade kungarikets kust. 2. Det är emellertid tillåtet att bevara vitlinglyra ombord som kommer från området och som fångats med det redskap som beskrivs i punkt 1, förutsatt att de utgör högst 5% av den totala vikten av de marina organismer ombord som fångats inom nämnda område med nämnda redskap. Begränsningar vad gäller kummelfiske Artikel 31 1. Det är förbjudet att fiska med trål, snurrevad eller liknande bogserat redskap i de geografiska områden och under de perioder som anges nedan. a) Från och med den 1 april till och med den 31 juli, inom det geografiska område som avgränsas av en linje som förbinder följande koordinater: - Latitud51035'N, longitud llo40* V. - Latitud 51 °35' N, longitud 11°25' V. - Latitud 51°25' N, longitud 11°25' V. - Latitud 51 °25' N, longitud 11°40' V. * " b) Från och med den 1 maj till och med den 31 juli, inom de geografiska områden som avgränsas av linjes som förbindes av följande koordinater: och t)ch - Latitud 51 °00' N, longitud 11°35' V. - Latitud 51 °00' N, longitud 11 °25' V. - Latitud 49°40* N, longitud 11°25' V. - Latitud 49°40' N, longitud 11°35' V, Latitud 50°30' N, longitud 10°30' V. Latitud 50°30* N, longitud 09°20' V. Latitud 50°45' N, longitud 09°20' V. Latitud 50°45' N, longitud 10°30' V. Latitud 51°45' N, longitud 14°30' V. Latitud 51°45' N, longitud 13°00' V. Latitud 52°30' N, longitud 13°00' V. Latitud 52°30' N, longitud 14°30' V. 16 och latitud 48° 10' N, longitud 09°40' V. - - Latitud 48°10' N, longitud 09°10' V. - Latitud 48°40' N, longitud 09°10* V. - Latitud 48°40' N, longitud 09°40' V. c) Från och med den 1 september till och med den 31 december, inom det geografiska område som avgränsas av en linje som förbinder följande koordinater: Den punkt på Spaniens norra kust som benämns Cabo Prior (latitud 43°34' N, longitud 08° 19'V. Latitud 43°50' N, longitud 08°19' V. Latitud 43°25' N, longitud 09°12* V. Den punkt på Spaniens västra kust som benämns Cabo Villano (latitud 43° 10' N, longitud 09° 12' V). d) Från och med den 1 oktober till och med den 31 december, inom det geografiska område som avgränsas av en linje som förbinder följande koordinater: Den punkt på Spaniens västra kust som benämns Cabo Corrubedo (latitud 42°35' N, longitud 09°05' V. Latitud 42°35' N, longitud 09°25' V. Latitud 43°00' N, longitud 09°30' V. Den punkt på Spaniens västra kust som ligger vid latitud 43°00* N. e) Från och med den 1 december till och med den' sista dagen i februari påföljande år, inom det geografiska område som avgränsas av en linje som förbinder följande koordinater: En punkt på Portugals västra kust vid latitud 37°50' N. Latitud 37°50' N, longitud 09°03' V. Latitud 37°00' N, longitud 09°06' V. En punkt på Portugals västra kust vid latitud 37°00' N. f) Från och med den 1 december till och med den sista dagen i februari påföljande år, inom det geografiska område som avgränsas av en linje som förbinder följande koordinater: Latitud 41 °32* 1 " N, longitud 09°073M V. Latitud 41 °20'7" N, longitud 09°05* 1 " V. Latitud 41 ° 12'0" N, longitud 09°02T V. Latitud 41°02,8" N, longitud 08o59'0" V. Latitud 40°38'5" N, longitud 09°04'6" V. Latitud 40°2T5" N, longitud 09°08,2" V. Latitud 40° 11 ' 1" N, longitud 09° 13'8" V. Latitud 40° 1 V1" N, longitud 09°33'5" V. Latitud 40°275" N, longitud 09°32'0" V. Latitud 40°38,5" N, longitud 09°19,5" V. 17 Latitud 41°02T N, longitud 09°19*0" V. Latitud 41°12'0" N, longitud 09°16T V. Latitud 41°20,7' N, longitud 09°078" V. Latitud 41°32T N, longitud 09°14T V. g) Under hela året, inom de geografiska områden som avgränsas av linjes som förbindes av följande koordinater: och och Latitud 47°40' N, longitud 04°40' V. Latitud 47°28' N, longitud 04°40' V. Latitud 47°23* N, longitud 03°45' V. Latitud 47°35' N, longitud 03°45' V, Latitud 46°50' N, longitud 03°31' V. Latitud 45°55' N, longitud 02°45' V. Latitud 46° 15' N, longitud 02°35' V. Latitud 46°50' N, longitud 03°20' V. Latitud 45°55' N, longitud 02°40' V. Latitud 45°45' N, longitud 02°40' V. Latitud 45°45' N, longitud 01°55' V. Latitud 45°55' N, longitud 02°00' V. Utöver detta är det förbjudet att fiska med fasta bottenredskap för fiske efter bottenlevande arter inom det område och under den tidsperiod som anges ovan. Inom de områden och under de tidsperioder som anges i punkt 1 är det förbjudet att medföra något bogserat redskap ombord, annat än om sådant nät stuvats i enlighet med bestämmelserna i artikel 20 punkt 1 i rådets förordning (EEG) nr 2847/93. j. Inom de områden och utanför de tidsperioder som anges i punkt 1 är det förbjudet att medföra ombord eller använda bogserat redskap med en minsta maskstorlek på mindre än 80 millimeter. Begränsningar vad gäller spättafiske Artikel 32 1. Det är förbjudet för fartyg med en största längd på mer än 8 meter att använda någon form av bomtrål, trål med trålbord eller bottenpartrål inom följande geografiska områden: a) Området inom 12 sjömil utanför Frankrikes kust, norr om latitud 51 °00' N, utanför Belgiens och Nederländernas kuster, upp till latitud 53°00' N, mätt från baslinjerna. 18 b) Det område som avgränsas av följande koordinater: En punkt på Danmarks västra kust vid latitud 57°00' N, Latitud 57°00' N, longitud 07°15' Ö. Latitud 55°00' N, longitud 07°15' Ö. Latitud 55°00' N, longitud 07°00' Ö. Latitud 54°30' N, longitud 07°00' Ö. Latitud 54°30* N, longitud 07°30' Ö. Latitud 54°00' N, longitud 07°30' Ö. Latitud 54°00' N, longitud 06°00' Ö. Latitud 53°50* N, longitud 06°00' Ö. Latitud 53°50' N, longitud 05°00' Ö. Latitud 53°30* N, longitud 05°00* Ö. Latitud 53°30' N, longitud 04°15' Ö. Latitud 53°00' N, longitud 04°15' Ö. En punkt på Nederländernas kust vid latitud 53°00' N. c) Området inom 12 sjömil utanför Danmarks västra kust från latitud 57°00' N så långt norr ut som rtirtshals fyr, mätt från baslinjerna. 2. a) Fartyg - vars namn och tekniska egenskaper finns upptagna på en lista, upprättad i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 52, - och för vilka ett särskilt fisketillstånd utfärdats i enlighet med artikel 7. 3 i rådets förordning (EEG) nr 1627/94 av den 27 juni 1994, lar emellertid fiska med bomtrålar i nämnda områden. b) För att ett fartyg skall kunna tas upp på den lista som avses i a måste det uppfylla följande krav: - vara upptaget i den nominativa fartygslistan i kommissionens förordning (1-1- 1996), - ha en maskinstyrka på högst 221 kW eller, vad gäller maskiner med reducerad maskinstyrka, ha en maskinstyrka som före reduceringen inte översteg 300 kW. c) Varje enskilt fartyg i listan kan bytas ut mot ett annat fartyg, Ibrutsattatt - ersättningsfartygets maskinstyrka inte överstiger den hos det fartyg som ersatts och - ersättningsfartygets största längd inte överstiger 24 meter. d) Maskinen på varje enskilt fartyg i listan får bytas ut, förutsatt att 19 - ersättningsmaskinen inte är en maskin med reducerad styrka och - ersättningsmaskinens styrka inte överstiger den ersatta maskinens. 3. Trots bestämmelserna i punkt 2 a är det förbjudet att använda bomtrål om bomlängden, eller bomtrålar om den sammanlagda bomlängden, överstiger 9 meter, eller kan sträckas ut till en längd på över 9 meter, om inte fisket bedrivs med redskap som har en maskstorlek på mellan 16 och 31 millimeter. 4. a) Som undantag till punkt 1 skall fartyg vars maskinstyrka inte överstiger 221 kW, och vad gäller maskiner med reducerad maskinstyrka inte översteg 300 kW före reduceringen, ha rätt att fiska inom nämnda områden med användning av trål med trålbord. skall pargående fartyg vilkas sammanlagda maskinstyrka inte överstiger 221 kW, och vad gäller maskiner med reducerad maskinstyrka inte översteg 300 kW före reduceringen, ha rätt att fiska inom nämnda områden med användning av bottenpartrålar. b) Fartyg vilkas maskinstyrka överstiger 221 kW skall emellertid tillåtas använda trålar med trålbord, och pargående fartyg vilkas sammanlagda maskinstyrka inte överstiger 221 kW skall tillåtas använda bottenpartrålar, förutsatt att i) den fångst som bevaras ombord består,av tobis och/eller skarpsill, och utgör minst 90% av totalvikten av de marina organismerna ombord, och ii) de kvantiteter av spätta och/eller tunga som bevaras ombord inte överstiger 2% av totalvikten av de marina organismerna ombord, eller iii) den använda maskstorleken är minst 110 millimeter, samt i v) de kvantiteter av rödspätta och/eller tunga som bevaras ombord inte överstiger 5% av den total vikten av de marina organismerna ombord. 5. 6. 7. Fiskefartyg som inte uppfyller de villkor som anges i punkterna 2 till 4 skall inte tillåtas bedriva de fiskeaktiviteter som anges i de punkterna. Tillämpningsföreskrifter för denna artikel skall utarbetas i enlighet med förfarandet i artikel 52. Inom områden där bomtrålar och trålar med trålbord inte lår användas, är förbjudet att medföra sådana nät ombord, om de inte stuvats i enlighet med bestämmelserna i artikel 20. 1 i rådets förordning (EEG) nr 2847/93. 20 Begränsningar vad gäller fiske efter tunga och rödspätta Artikel 33 Från och med den 1 februari till och med den 31 maj är det förbjudet att fiska med något slag av bogserat redskap för fiske efter bottenlevande arter i det geografiska område som avgränsas av en linje som sammanbinder följande koordinater: En punkt på Förenade kungarikets västra kust vid longitud 03°40' V. Latitud 53°40' N, longitud 03°40' V. En punkt på Förenade kungarikets västra kust vid latitud 53°40' N. Begränsningar vad gäller fiske efter bottenlevande arter Artikel 34 Från och med den 1 mars till och med den 30 april är det förbjudet att fiska med bogserat redskap för fiske efter bottenlevande arter inom det område som avgränsas av en linje som sammanbinder följande koordinater: En punkt på Förenade kungarikets västra kust vid latitud 50° 15' N. Latitud 50° 15' N, longitud 06°00' V. Latitud 51°00* N, longitud 06°00' V. Latitud 51 °00' N, longitud 04°40' V. En punkt på Förenade kungarikets västra kust vid longitud 04°40' V. 21 AVDELNING V: BEGRÄNSNINGAR I UTÖVNINGEN AV VISSA FORMER AV FISKE OCH ANKNUTNA VTOOÖAMHETER Artikel 35 Begränsningar vad gäller användningen av bomtrålar 1. Det är förbjudet för fartyg att ha bomtrålar ombord eller använda bomtrål vars bomlängd, eller bomtrålar för vilka den sammanlagda bomlängden, utgörande summan av längden på varje bom, överstiger 24 meter eller kan förlängas till en längd på mer än 24 meter. Längden på en bom skall mätas mellan dess yttersta punkter inbegripet alla riggtillbehör. 2. Inom något av följande geografiska områden är det förbjudet för fartyg att bevara ombord eller använda bomtrålar vars minsta maskstorlek ligger mellan 32 och 109 millimeter. a) Nordsjön norr om en linje som sammanbinds av följande punkter: En punkt på Förenade kungarikets östra kust vid latitud 55° N, därifrån österut till latitud 55° N, longitud 05° Ö, därifrån norrut till latitud 56° N, och slutligen österut till en punkt på Danmarks västra kust vid latitud 56° N. b) Området väster om Skottland norr om latitud 56° N. Artikel 36 Okonventionella fiskemetoder Det är förbjudet att bedriva fiske med metoder som innefattar användning av sprängämnen, gifter, sömnmedel, elektrisk ström eller skjutvapen. Artikel 37 Begränsningar vad gäller användningen av automatiska sorteringsapparater 1. 2. IX*t är förbjudet för fartyg som medför eller använder antingen bogserat redskap med en maskstorlek på mindre än 55 millimeter eller ringnot att medföra automatiska sorteringsapparater ombord. Frysfartyg skall emellertid tillåtas medföra automatiska sorteringsapparater ombord, förutsett att dess enda uppgift är att handelsklassificera fisk som fångas och som är avsedd att frysas in. Automatiska sorteringsapparater skall installeras på ett sådant sätt att fångsten omedelbart efter klassificeringen fryses in i syfte att saluföras och inte enkelt kan kastas i havet. 22 Begränsningar vad gäller användningen av ringnot Artikel 38 1. Det är förbjudet att med ringnot inringa stim eller grupper av marina däggdjur. 2. Trots bestämmelserna i artikel 1. 1, skall punkt 1 i denna artikel gäller för alla fartyg som för en medlemsstats flagg, eller är registrerat i en medlemsstat, i alla farvatten. Artikel 39 Begränsning av fiskeverksamhet inom ett områd av 12 sjömil kring Förenade kungariket och Irland 1. Det är förbjudet för varje fartyg att använda något slag av bomtrål inom områdena av 12 sjömil utanför Förenade kungarikets och Irlands kuster, mätt från de baslinjer som tjänar till att fastställa territorialvattnen. ' hittvg som IIOI (ill någon av nedanslfkude kategorier skall emellertid ha rätt alt fiska inom nämnda områden mal bomtrål: a) b) Fartyg som togs i bruk före den 1 januari 1987 med en maskinstyrka på högst 221 kW, och vad gäller maskiner med reducerad effekt, med en maskinstyrka som inte översteg 300 kW före reduceringen. Fartyg som togs i bruk efter den 31 december 1986, vars maskinstyrka inte har reducerats och inte överstiger 221 kW, och vars största längd inte överstiger 24 meter. c) Fartyg som fått sin maskin utbytt efter den 31 december 1986 mot en maskin, vars effekt inte är reducerad och inte överstiger 221 kW. Trots bestämmelserna i punkt 2 är det förbjudet att använda varje slag av bomtrål, vars bomlängd, eller bomtrålar vilkas sammanlagda bomlängd, är större än 9 meter, eller som kan sträckas till en längd på mer än 9 meter, förutom vid fiske med redskap med en maskstorlek på mellan 16 och 31 millimeter. Fiskefartyg som inte uppfyller de krav som anges i punkterna 2 och 3 skall inte tillåtas bedriva de former av fiske som anges i de punkterna. Tillämpningsföreskrifter för denna artikel skall utarbetas i enlighet med förfarandet i artikel 52. För fartyg som inte tår använda bomtrålar är det förbjudet att medföra sådana nät ombord inom de områden som anges i denna artikel, annat än om de stuvats i enlighet med bestämmelserna i artikel 20. 1 i rådets förordning (EEG) nr 2847/93. 3. 4. 5. 6. 23 AVDELNING VI: SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR SKAGERACK OCH KATTEGATT Artikel 40 Utan hinder av artikel 21. 1 tår marina organismer som inte uppfyller storlekskraven och som langats i Skagerack eller Kattegatt bevaras ombord, lastas om, landas, transporteras, lagras, säljas, ställas ut eller bjudas ut till försäljning inom en gräns på 10 procent av vikten av de totala fångsterna som bevaras ombord. Artikel 41 Lax och öring får inte bevaras ombord eller lastas om, landas, transporteras, lagras, säljas, ställas ut eller bjudas ut till försäljning, utan måste omedelbart kastas överbord, då de tas upp inom någon del av Skagerack eller Kattegatt utanför en gräns på 4 sjömil mätt från medlemsstaternas baslinjer. Artikel 42 1. Det är förbjudet att använda trålar med en maskstorlek på mindre än 32 millimeter från och med den 1 juli till och med den 15 september i farvattnen inom en gräns av 3 sjömil från baslinjerna i Skagerack och Kattegatt. 2. Vid fiske med trål inom nämnda farvatten och under nämnda period får emellertid, - nät med en minsta maskstorlek på 30 millimeter användas vid fiske av nordhavsräkor, - nät med valfri maskstorlek användas vid fiske av tånglake (Zoorces vivipams), smörbultfisk (Gobiidae) eller simpa (Cottus spp. ),som skall användas som bete. Artikel 43 Det är förbjudet att bevara sill, makrill eller skarpsill ombord som fångats med trålar eller ringnot i Skagerack mellan lördag kl. 24. 00 och söndag kl. 24. 00 och i Kattegatt mellan fredag kl. 24. 00 och söndag kl. 24. 00. Artikel 44 Det är förbjudet att fiska med bomtrål i Kattegatt. Artikel 45 l Jnder de perioder och inom de områden som anges i artiklarna 42, 43 och 44, där och dä bomtrålar inte lår användas, är det förbjudet att medföra sådana nät ombord, annat än om de stuvats i enlighet med bestämmelserna i artikel 20. 1 i rådets förordning (EEG) nr 2847/93. 24 Artikel 46 Trots bestämmelserna i artikel 36 skall det vara tillåtet att använda elektrisk ström eller harpunkanon för att fånga tonfisk och brugd (Cetorhinus maximus) i Skagerack och Kattegatt. 25 ARTIKEL VD: TEKNISKA BESTÄMMELSER Artikel 47 Beredning Det är förbjudet att ombord på ett fiskefartyg företa någon form av fysisk "eller kemisk beredning av fisk för att framställa fiskmjöl, fiskolja eller liknande produkter, och att lasta om fångst i sådant syfte. Detta förbud gäller inte för beredning av fiskavfall. Vetenskaplig forskning Artikel 48 1. Denna förordning skall inte gälla för fiske som uteslutande bedrivs i vetenskapligt forskningssyfte, vilket utförs med tillstånd och under överinseende av den eller de berörda medlemsstaterna och som kommissionen och den eller de medlemsstater inom vars farvatten forskningen skall bedrivas har underrättats om i förväg. 2. Marina organismer som fångats för de ändamål som anges i första punkten får säljas, lagras, ställas ut eller bjudas ut till försäljning, förutsatt att - de uppfyller de normer som fastställs i bilaga VII till denna förordning och de handelsnormer som antagits i enlighet med artikel 2 i rådets förordning (EEG) nr 3759/92 av den 17 december 1992 om den gemensamma organisationen av marknaden för fiskeri- och vattenbruksprodukter, eller - de säljs direkt för annan användning än för konsumtion av människor. Utsättning och flyttning Artikel 49 1. Denna förordning skall inte gälla verksamhet som bedrivs i samband med utsättning eller flyttning av marina organismer. 2. Marina organismer som fångas för de ändamål som anges i punkt 1 får inte användas i några andra syften. 26 AVDELNING VIII: SLUTBESTÄMMELSER Artikel 50 1. Om omedelbart agerande krävs för att bevara bestånd av marina organismer, får kommissionen utöver eller genom undantag från denna förordning anta alla åtgärder som är nödvändiga i enlighet med det förfarande som anges i artikel 52. 2. Om bevarandet av vissa arter eller fångstplatser är allvarligt hotat, och en fördröjning skulle medföra skador som det skulle vara svårt att reparera, får kuststaten vidtaga lämpliga icke diskriminerande åtgärder för bevarande med avseende på de farvatten som lyder under dess jurisdiktion. 3. Så snart beslut om sådana åtgärder fattats som avses i punkt 2 skall de, åtföljda av en motivering, anmälas till kommissionen och de övriga medlemsstaterna. Inom 10 arbetsdagar efter mottagandet av en sådan anmälan skall kommissionen godkänna sådana åtgärder, eller kräva att de ogiltigförklaras eller ändras. Medlemsstaterna skall ofördröjligen underrättas om kommissionens beslut. Medlemsstaterna äger rätt att hänskjuta kommissionens beslut till rådet inom 10 arbetsdagar räknat från mottagandet av den underrättelse som avses i b. Rådet kan, med kvalificerad majoritet, fatta ett annat beslut inom en månad. 1. Medlemsstater kan vidtaga åtgärder för att skydda och förvalta bestånd Artikel 51 a) b) när det gäller gäller rent lokala bestånd som enbart är av intresse för fiskarna i den berörda medlemsstaten, eller i form av villkor eller särskilda förfaranden avsedda att begränsa fångsterna genom tekniska åtgärder, som i) kompletterar dem som fastställs i gemenskapslagstiftningen för fiske eller ii) sträcker sig utöver de minimikrav som fastställts i nämnda lagstiftning, förutsatt att sådana åtgärder enbart gäller den berörda medlemsstatens fiskare och att de är förenliga med gemenskapsrätten samt överensstämmer med den gemensamma fiskeripolitiken. 2. Kommissionen skall underrättas i god tid om alla planer på att införa eller ändra nationella tekniska åtgärder, så att den kan få tillfälle att yttra sig. 27 Om kommissionen inom en månad efter sådan anmälan så begär skall den berörda medlemsstaten uppskjuta verkställandet av de planerade åtgärderna tre månader räknat från anmälningsdagen, så att kommissionen inom denna tid kan besluta huruvida ifrågavarande åtgärder är förenliga med bestämmelserna i punkt 1. Om kommissionen, genom ett beslut som den skall meddela alla medlemsstater, finner att en planerad åtgärd inte är förenlig med bestämmelserna i punkt 1, får medlemsstaten ifråga inte sätta den i kraft utan att ha vidtagit erforderliga ändringar i denna. Efter att eventuellt ha vidtagit erforderliga ändringar skall den berörda medlemsstaten omedelbart underrätta de övriga medlemsstaterna och kommissionen om de åtgärder som vidtagits. 3. Medlemsstaterna skall på begäran förse kommissionen med alla upplysningar som behövs för en bedömning av huruvida deras nationella tekniska åtgärder är förenliga med bestämmelserna i punkt 1. 4. På anmodan av kommissionen, eller på begäran av en medlemsstat, kan frågan om huruvida en nationell teknisk åtgärd som tillämpas av en medlemsstat överensstämmer med punkt 1 avgöras i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 52. Om ett sådant beslut fattas skall bestämmelserna i punkt 2 tredje och fjärde styckena tillämpas. 5. Åtgärder avseende fiske från land skall medlemsstaten meddela kommissionen endast för kännedom. Artikel 52 Tillämpningsföreskrifter till denna förordning får antas i enlighet med förfarandet i artikel 18 i rådets förordning (EEG) nr 3760/92 av den 20 december 1992. Dessa regler omfattar bland annat: Tekniska regler för fastställande av garndiameter. Tekniska regler för fastställande av maskstorlek. Regler för provtagning. Förteckningar och tekniska beskrivningar över anordningar som kan fästas vid nät. Artikel 53 Följande artiklar och punkter i och bilagor till förordning. upphör härmed att gälla: Artiklarna 1 till och med 8. Artikel 9. 1 och 9. 2, samt det sista stycket i punkt 3. Artikel 10. 28 Artiklarna 12 till och med 18. Bilagorna I till och med IV. Hänvisningar till nämnda förordning skall tolkas såsom hänvisningar till denna förordning och skall läsas i enlighet med jämförelsetabellen i bilaga IX Artikel 54 l^enna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapens officiella tidning. Den skall tillämpas från och med den. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. 29 BILAG 1 Kontroll lista över marina organismer CODE Vetenskapligt Namn Svenskt Namn ELE ANE OCC CTC BLI WHB SKJ SCO FOX TRA LEZ COE BSS NEP SBX LBE SCE GUX GUG HAD HKE LIN WRA SAL POL MAZ MUM MUL LAS PRA TRS BOG PAN DGS TUR SCL PLE CNZ DAB PIL POK ARG SOL LUM BIB SPR PLZ FLE Anguilla anguilla Engraulis encrasicolus Octopus vulgaris Sepia officinalis Molva dypterygia Micromesistius poutassou Katsuwonus pelamis, Scorpaenidae Phycis spp Trachinidae Lepidorhombus spp. Conger conger Dicentrarchus labrax Nephrops norvegicus Sparidae Belone belone Homarus gammarus Pecten maximus Triglidae Eutrigla gurnadus Melanogrammus aeglefinus Merluccius merluccius Molva molva Labridae Salmo salar Pollachius pollachius Scomber spp. Lophius spp. Mullidae Mugilidae Petromyzonidae - Pandalus borealis Salmo trutta Boops boops Pandalus spp. Squalus acanthias Psetta maxima Myxinidae Scyliorhinus spp. Pleuronectes platessa Crangon spp. Limanda limanda Sardina pilchardus Pollachius virens Argentina spp. Solea vulgaris Cyclopterus lumpus Trisopterus luscus Sprattus sprattus Pleuronectidae Platichthys flesus 3 o Al Ansjovis Attaarmad bläckfisk Bläckfisk, litenbläckfisk Blålånga Blavitling Bonit Drakhuvudfisk Fjällbrosme Fjärsing Glasvar Havål Havsabborre Havskräfta Havsruda Horngädda Hummer Kammussla Knorrhane, knot Knorrhane. gnoding Kolja Kummel, Kummelslätet Långa Läppfiskar, gyltor Lax Lyrtorsk Makrill Marulk Mullus Multe Nejonöga Nordhavsräka öring Oxögonfisk Pandalus, släkte Pigghaj Piggvar Pirålar. familj Rödhaj Rödspätta Sandräka, hästäka Sandskädda Sardin Sej Silverfisk Sjötunga Sjurygg, stenbit, kvabbso Skäggtorsk Skarpsill Skrubba Skrubbskädda BILAG 1 Kontroll lista över marina organismer CODE Vetenskapligt Namn Svenskt Namn Slätvar Strömming, Sill Taggmakrill Tångräka Tobis Tonfisk Torsk Tunnina Vit tonfisk Vitling Vitlinglyra BLL HER JAX SAN TUS COD LTA ALB WHG NOP ARA CLX PIC CET SCR OMZ AES DPS BET Scophthalmus rhombus Clupea harengus Trachurus spp. Palaemon adspersus Ammodytes spp. Katsuwonus spp. , Thunnus spp. Gadus morhua Auxis spp. , Euthynnus spp. Thunnus alalunga Merlangius merlangus Trisopterus esmarkii Aristaeomorpha foliacea Aristeus antennatus Bivalvia Centracanthidae Coris julis Dicologoglossa cuneata Loligo spp. Maja squinado Microchirus azevia Ommastrephidae Pandalus montagui Parapenaeus longirostris Salmonidae Thunnus obesus Venus verrucosa 3-1 BELAGAII: IVfinsta maskstoriekar och målarter i regionerna 1, 2, 3 och 4 (utom Skagerack och Kattegatt) Målarter Maskstorlek (mm) 0-15 16-31 32-54(4) 55-60f4> 70- 79O X«) 80- 109(WX6) >llf/" Tobisfiskar (Ammodytidaep Tobisfiskar (Ammodytidaep Vitlinglyra (Trisopterus esmarkiip Räkor (Pandalus montagui, Crangon spp. ) Skarpsill (Sprättas sprattus) Ål (Anguilla anguilla) Ansjovis (Engraulis encrasicholus) Räkor (Pandalus spp. p Makrill (Scomber spp. ) Taggmakrill (Irachurus spp. ) Sill (Clupea harengus) Blåvitling (Micromesistius poutassou) Sardin (Sardina pilchardus) Pelagisk bläckfisk (Loligo spp. ) Räka (Parapenaeus longirostris)*' Havsruda (Sparidae) Stenfisk (Scorpaenidae) Tunga (Microchirus aceviq) Kortfenad bläckfisk (Ommastrephidae) Havsål (Conger conger) Fjällbromse (Phycis spp. ) Fjärsing (Trachinidae) Knot (Triglidae) Picarell (Centracanthidae) Mulk? (Mullidae) Bläckfisk (Octopus vulgaris) Hel havskräita (Nephmps norvegicus) Räkor (Aristeus antennatus and A ristaeomorpha foliacea) Äkta tunga (Solea vulgaris) Rödspätta (Pleuronectes platessa) Kummel (Merluccius merluccius) Glasvar (Lepidorhombus spp. ) Vitling (Merlangius merlangus) Slätvar (Scophthalmus rhombus) Lyrtorsk (Pollachius pollachius) Sandskädda (Limanda limanda) Tioarmad bläckfisk (Sepia officinalis) Havsabborre (Dicentravhus labrax) Flundra (Platichtys flesus) Alla övriga marina organismer 95 * 90 * 30 * * * * * * * * Minsta procentats av målarter 90 * 70 * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * 40 70 ingen * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * + * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * i * I * i * * * * * * * * * * * * * * * * (1) Obligatorisk användning av nätstycken med kvadratiska maskor, i enlighet med artikel 7. (2) Inom områden och vid tidpunkter på året andra än dem som anges i fotnot (3). (3) 1 Nordsjön från och med den 1 november till och med den sista dagen i februari. I region 3. (4) Se artikel 35. 2. (5) Se artikel 30. (6) Se artikel 31. (7) Se artikel 8. 3. (8) Se artikel 8. 4. 3& BILAGA DL Minsta maskstorieker och målaiter i Skagerack och Kattegatt Målarter Maskstorlek (mm) 0-15 16-31 3 2 - 69 70-89 >90 Minsta procentsats av målarter Tobisfiskar (Ammodytidae)^ Tobisfiskar (Ammodytidœ)(4) Vitlinglyra (Trisopterus esmarkii) Ål (Anguilla anguilla) Blåvitling (Micromesistius poutassou) Fjärsing (Trachinus draco) (" Blötdjur (utom Sepia)(l) Horngädda (Belone belone^ Grå knorrhane (Eutriglagumanius/l) Silverfisk (Argentina spp. ) Vanlig räka/Östersjöräka (Crangon spp, Palaemon aaspersus)(y) Makrill (Scomberspp. ) Taggmakrill (Trachurus spp. ) Sill (Clupea harengus) Skarpsill (Sprattus sprattus) Nordhavsräka (Pandalus borealis) Vanlig räka/Östersjöräka (Crangon spp, Palaemon aaspersus)(2) Vitling (Merlangius merlangus) Hel havskräfta (Nephmps norvegicus) Alla övriga marina organismer 50% * 80 % * * * * * * * * * * * 20 % * * 60% 20% 50% ingen * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * (1) (2) (3) (4) Endast inom 4 sjömil från baslinjerna. Utanför 4 sjömil från baslinjerna. Från och med den I mars till och med den 31 juli. I Skagerack från och med den 1 november till och med den sista dagen i februari, med den 1 augusti till och med den sista dagen i februari. Kattegatt från och 5 3 BILAGA IV. Minsta maskstoriekar och målaiter i legionerna 5 och 6. A Region 5 Arter Oxögonfisk (Boops boops) Sardin (Sardina pilchardus) Makrill (Scomber spp) Taggmakrill (Trachurus spp. ) Alla övriga marina organismer B. Region 6 Arter Räkor (Penaeus subtilis, Penaeus brasiliensis, Xiphopenœus kroyeri) Samtliga arter Maskstorlek (mm) 20-39 40-64 >65 Minsta procentsats av målarter 5 0% * * 80% ingen * * ** * * * * * Maskstorlek (mm) 45-50 >100 Minsta procentsats av målarter 30% * ingen * * 3H BttAGAV FASTA REDSKAP Regionera loch 2 Arter /maska Sardin (Sardina pilchardus) Ål (Anguilla anguilla) Skarpsill (Sprattus sprattus) Taggmakrill (Trachurus spp. ) Sill (Clupea harengus) Makrill (Scomber spp. ) Mulle (Mullidae) Horngädda (Belone spp. ) Havsabborre (Dicentrarchus labrax) Multar (Mugilidaé) Sandskädda (Limanda limanda) Kolja (Melanogramus aeglefinus) Vitling (Meriangius merlangusf2) Flundra (Platichthys flesus) Sjötunga (Solea vulgaris) Spätta (Pleuronectes platessa) Bläckfisk (Sepia officinalis) Torsk (Gadus morrhua) Lyrtorsk (Pollachius pollachius)0) Inånga (Molva moha) Gråsej (Pollachius virens) Kummel (Merluccius meriuccius)(3) Pigghaj (Squdus acanthias) Rödhaj (Scyliorhinus spp) Glasvar (Lepidorhombus spp) Stenbit (Cyclopterus lumpus) Övriga 10-30 mm * 50-70 mm 90-99 mm 100-119 mm 120-220 mm >220 mm * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * *(D (1) (2) (3) Fångster av marulk (Lophius spp. ) som tagits i ICES-områdena [VI och VII] och bevaras ombord överstigande 30% av den totala fångsten från dessa områden måste tas med en minsta maskstorlek på 250 mm eller mer. I ICES-områdena VIle och Vild, under en period på [2] år efter det att denna förordning trätt i kraft, är minimistorleken 90 mm. I ICES-områdena VIle och Vild, under en period på [2] år efter det att denna förordning trätt i kraft, är minimistorleken 110 mm. 3-T BEAGA VI: FASTA REDSKAP Region 3 Arter /maskstorlek Sardin (Sardina pilchardus) Räkor (Palaemon spp. ) Junkergälla (Coris julis) Oxögonfisk (Boops boops) Räkor (Penaeus spp. ) Bönsyrseräka (Squilla mantis) Mulle (Mullidae) Tunga (Dicologoglossa cuneata) Läppfisk (Labridae) Taggmakrill (Trachurus spp. ) Makrill (Scomber spp. ) Skäggtorsk (Trisopterus luscus) Bläckfisk (Sepia officinalis) Knot (Triglidae) Havsabborre (Sparidae) Stenfisk (Scorpaenidae) Tunga (Microchirus acevia) Kortfenad bläckfisk (Ommatostrephidae) Havsål (Conger conger) Tveskägg (Phycis spp. ) Slätvar (Scophtalmus rhombus) Fjärsing (Trachinidae) Picarell (Centracanthidae) Havsabborre (Dicentrarchus labrax) Vitling (Merlangius merlangus) Piggvar (Psetta maxima) Lyrtorsk (Pollachius pollachius) Flundra (Pleuronectidaé) Tunga (Solea vulgaris)^ Kummel (Merluccius merluccius)^ Övriga(2) <40 mm 40-49 mm 50-59 mm 60-79 mm 80-99 mm > 100 mm * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * (1 ) I ICES-områdena VIIIc och IX är den minsta maskstorleken 80-90 millimeter. Under en period på [2] år efter det att denna förordning trätt i kraft är den minsta maskstorleken emellertid 60 millimeter. (2) Fångster av marulk (Lophius spp) som bevaras ombord överstigande 30% av den totala fångsten från dessa områden måste tas med en minsta maskstorlek på 280 mm eller mer. bG BILAGA Ml: Minsta iaixlningsstorlekar • i i. i m,. 1. * » * —i ,. _ — ^ —. i , „ Arter Minsta landningsstorlek Regionerna 1 till 5 förutom Skagerack / Skagerack/Kattegatt Kattegat Torsk (Gadus morhua) Kolja (Melanogramus aeglefinus) Gråsej (Pollachius virens) Lyrtorsk (Pollachius pollachius) Kummel (Merluccius merluccius) Glasvar (Lepidorhombus spp. ) Tunga (Solea spp. ) Spätta (Pleuronectes platessa) Vitling (Merlangius merlangus) Långa (Molva molva) Blå långa (Molva dipterygia) Havsabborre (Dicentrarchus labrax) 30 cm 27 cm 30 cm 30 cm 25 cm 24 cm 27 cm 23 cm 33 cm 31cm 37 cm 26 cm 26 cm 20 cm 24 cm 17 cm 25 cm 63 cm 70 cm 36 cm Hel havskräfta (Nephmps norvegicus}l) 105(30) mm 130(40) mm Makrill (Scomber scombrus) Sill (Clupea harengus) Taggmakrill (Trachurus trachurus) Ansjovis (Engraulis encrasicholus) Sardin iZardiim pilchardus) Hummer (Homants gammarus}2) Spindelkrabba (Mcua squinado) Ätlig krabba (Cancer pagurus) Kammussla (Pecten maximus) Kammussla (Chlamys spp. ) Räffelsnäcka (Ruditapes decussatus) Snäcka (Venerupis pullastra) Mussla (Ruditapes philipinanim) Mussla (Venus verrucosa) (1) Total längd (ryggsköldens längd) (2) 30 cm i Nordsjön (3) 30 cm enbart for industriella ändamål 20 cm(3) 18 cm 15 cm 20 crcP 20 cm 15 cm 12 cm 11cm 240(85) mm 220(78) mm 120 mm 100 mm 100 mm 40 mm 40 mm 38 mm 40 mm 40 mm 3 )1 BHAGAVffl MÄTNING AV STORLEKEN PÅ EN MARIN ORGANISM 1. Storleken av varje fisk skall mätas, i enlighet med figur 1, från nosspetsen och till änden på stjärtfenan. 2. Storleken på en havskräfta skall mätas, i enlighet med figurerna 2 och 3, respektive: - som längden på ryggskölden, parallellt med mittlinjen, från bakänden på endera ögonhålan och till ryggsköldens distala kant, och/eller - som den totala längden, från spetsen på pannhornet och till bakänden av mellersta stjärtfenan, ej medtagande hårkanten, och/eller - i händelse av avskilda havskräftstjärtar: från framänden på det första ingående stjärtsegmentet till bakänden av mellersta stjärtfenan, ej medtagande hårkanten. Stjärten skall mätas platt, ej sträckt och på den dorsala sidan. 3. 4. Storleken på en spindelkrabba skall mätas, som framgår av figur 4, längs mittlinjen, från kanten på ryggskölden mellan pannhomen och till bakänden på ryggskölden. Storleken på varje typ av tvåskaligt blötdjur skall mätas, som framgår av figur 5, över skalets längsta del. 3 S BILAGA IX KORRELATlONfS TABELL FÖRORDNING (EQ Nu. (kodifierad vereion 3094/86) DENNA FORORDNING 2. 1 2. 2 2. 3 2. 4 2. 5 2. 6 2. 9 2. 10 3 4 5. 1 5. 2 5. 3 5. 4 6. 1 6. 2 7 8 9. 1 9. 2 10. 2. a 10. 2. b 10. 3 10. 4 10. 5 10. 6 10. 9 10. 10 10. 11 10. 12 10. 14 10. 15 10. 16 10. 17 10. 18 10. 19 1,2 4 ,5 12 6 16, 17 9 6. 4 4. 2,7. 1, 7. 2, 8 4. 3, 13, 15 52 18,52 19, 20. 2, 40 20. 1, Bilaga VIII 21,22 20. 3 29 41 23 24 25. 1 25. 2 35. 1 44 32 39 32. 8, 39. 4 32. 9, 39. 5 42 26. 1 26. 2,31. 14,31. 15,32. 10,45 36,46 35. 1 31 37 38 43 27. 1 33 FÖRORDNING (EG) Nu. (kodifierad veision 3094/86) DENNA FÖRORDNING I I I ! 12 13 14 15 16 17 18 19 20 Bilaga I, fotnot5 Bilaga I, äkta tunga Bilaga I Bilaga II Bilaga III Bilaga V Bilaga VI Bilaga VII 27. 2 47 48 49 50 51 52 53 54 30 35. 2 Bilagor II, III, IV Bilaga VII Bilaga VII Bilaga IX Bilaga V Bilaga VI MO M'1 HUMMER HAVSKRÄFTA (A) Carapax längd (B) Total längd FIGUR 2 FIGUR 3 W<L FIGUR 4 FIGUR 5 W3 ISSN 1024-4506 KOM(96) 296 slutlig DOKUMENT SV 03 15 10 Katalognummer : CB-CO-96-303-SV-C ISBN 92-78-05716-9 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg IM


title: Padomes Lēmums (1996. gada 25. jūnijs) par Kopienas darbības programmas īstenošanu Eiropas rūpniecības konkurētspējas pastiprināšanai

eurovoc_concepts:
EU industrial policy
European industrial area
action programme
competitiveness
industrial cooperation
industrial development

formats: html pdf print

text: 13/17. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 5 31996D0413 6. 7. 1996. EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS L 167/55 PADOMES LĒMUMS (1996. gada 25. jūnijs) par Kopienas darbības programmas īstenošanu Eiropas rūpniecības konkurētspējas pastiprināšanai (96/413/EK) EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 130. panta 3. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1), ņemot vēra Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzi- numu (2), ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (3), (1) (2) (3) (4) (5) tā kā valstu vai valdību vadītāji, sapulcējoties 1993. gada 10. un 11. decembrī Briselē kā Eiropas Padome, parak- stījuši Balto grāmatu “Augšupeja, konkurētspēja un no- darbinātība”, ar to iezīmējot Eiropas Savienības un tās dalībvalstu darbības kompetences loku, atbalstot pieeju rūpnieciskai attīstībai uz globālās konkurētspējas pamata, kas ir augšupeju un nodarbinātību veicinošs faktors; tā kā 1994. gada 22. aprīlī Padome pieņēmusi secināju- mus par Eiropas rūpniecības konkurētspējas paaugstinā- šanu, pamatojoties uz minēto Balto grāmatu; tā kā uz Komisijas 1994. gada septembra paziņojuma pamata Padome pieņēmusi 1994. gada 21. novembra lēmumu (4) par Kopienas rūpniecības konkurētspējas pa- stiprināšanu, kurā īpaši pasvītrots, ka konkurētspējīga, uz jauninājumu ieviešanu orientēta rūpniecība Kopienā ir ilgstošās ekonomiskās augšupejas un jauno darbavietu radīšanas obligāts priekšnoteikums; tā kā konkurētspējas un konkurences pamatnoteikumi jāpilnveido, lai Eiropas Savienība joprojām būtu pievilcīga vieta uzņēmējdarbī- bai, kas veicina jauno firmu un jauno darbavietu radīša- nu; lē- tā kā 1994. gada 10. oktobrī Padome pieņēmusi integrēto programmu mumu, kas atbalsta Komisijas mazo un vidējo uzņēmumu, kā arī amatniecības nozares labā; tā kā Eiropas Padomes sēde Kannās 1995. gada 26. un 27. jūnijā ar lielu interesi apsveica Padomdevējas grupas konkurētspējas jautājumos (Ciampi grupa) pārskatu; (6) (7) (8) (9) (10) (11) tā kā 1995. gada 29. jūnijā Eiropas Parlaments pieņēmis lēmumu sakarā ar Komisijas paziņojumu par rūpniecības konkurētspējas politiku Eiropas Savienībai; tā kā rūpnieciskā ražošana un pakalpojumi arvien lielākā mērā papildina viens otru; tā kā tādēļ konkurētspējīgs rūpniecības sektors ir obligāti vajadzīgs, lai pilnībā iz- mantotu darbavietu radīšanas iespējas pakalpojumu sek- torā; tā kā iekšējie enerģijas un telekomunikāciju tirgi jāizvei- do tā, lai panāktu konkurētspējas strauju pastiprināšanos šajā sektorā un rūpniecībā kopumā; tā kā ekonomiskā un sociālā izlīdzināšana un Eiropas rūpniecības konkurētspēja ir cieši saistītas tādā ziņā, ka konkurētspējīga Eiropas rūpniecība var sekmēt izlīdzinā- šanu, un izlīdzināšana var nodrošināt rūpniecību ar plašākas komerciālās un ģeogrāfiskās bāzes labumiem; tā kā rūpniecības konkurētspējas saglabāšana un palieli- nāšana ir pirmām kārtām uzņēmēju uzdevums, bet Kopienai un tās dalībvalstīm jānodrošina tam nepiecieša- mie apstākļi; to attiecīgo pilnvaru robežās, īpaši steidzami jāparedz pasā- kumi, lai to panāktu; tā kā Kopienai un tās dalībvalstīm, tā kā tehniskā progresa paātrināšanās, arvien lielāka tirgu globalizācija, arvien intensīvāka starptautiskā kon- kurence un arvien lielāka vides aizsardzības nozīme prasa no visiem, kas ieņem atbildīgus amatus ekonomi- kā, politikā un sociālajā jomā, lielākus pūliņus, lai veici- nātu vajadzīgos strukturālos pielāgojumus, lai nodrošinātu ilgstošu attīstību un radītu jaunas darbavie- tas; inter alia, (1) OV C 308, 20. 11. 1995. , 470. lpp. (2) OV C 39, 12. 2. 1996. , 1. lpp. (3) OV C 100, 2. 4. 1996. , 14. lpp. (4) OV C 343, 6. 12. 1994. , 1. lpp. (12) tā kā lielāka uzmanība pret tirgus vajadzībām pētījumu politikas un informatīvās sabiedrības izveidošanas ziņā noteicoši iespaidos visu veidu rūpniecisko darbību Eiro- pas Savienībā; LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/17. sēj. 6 (13) (14) (15) (16) jāizvairās no konkurences traucējumiem un tā kā ir jāveicina tirgu atklāšanu kā Kopienā, tā arī ārpus tās; tā kā darbaspēka attīstība, jo īpaši, izmantojot profesio- nālo sagatavošanu, ir to strukturālo pielāgojumu būtisks aspekts, kas vajadzīgi rūpniecības konkurētspējas paaug- stināšanai; tā kā ir jāizskaidro tiesiskos pamatus pasākumiem, ko veic rūpniecības jomā, lai īstenotu to darbību, kas paslu- dināta paziņojumā par rūpniecības konkurētspējas poli- tiku Eiropas Savienībai; tā kā investīcijām ir stratēģiskā loma rūpnieciskās sadar- bības nostiprināšanā, kura, tās pastiprinošo ir sociālās un ekonomiskās attīstības, un tautu efektu, ciešākas tuvināšanas prioritārs līdzeklis, ievērojot IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU. 1. pants Ar šo tiek pieņemtas pielikumā izklāstītās darbības program- mas nostādnes, lai pastiprinātu Eiropas rūpniecības konkurēt- spēju, kas ir ilgstošās ekonomiskās augšupejas un jauno darba- vietu radīšanas obligāts priekšnoteikums, un sekmēs ekonomi- skās un sociālās izlīdzināšanas panākšanu; programmai ir šādi mērķi: a) pilnveidot valsts iestāžu lomu rūpniecībā, likvidētu ne- vajadzīgus juridiskus un administratīvus ierobežojumus uz- ņēmumiem, it sevišķi maziem un vidējiem uzņēmumiem; b) garantēt netraucēto konkurenci kā Kopienas iekšienē, tā arī lai ārpus tās; c) pastiprināt rūpniecisko sadarbību; d) veicināt nemateriālus konkurētspējas faktorus. 2. pants Komisija katru gadu nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai pārskatu, kurā izvērtē gūtos rezultātus un vajadzības gadījumā iekļauj attiecīgus priekšlikumus. Luksemburgā, 1996. gada 25. jūnijā Padomes vārdā — priekšsēdētājs M. PINTO 13/17. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 7 PIELIKUMS DARBĪBAS PROGRAMMA EIROPAS SAVIENĪBAS RŪPNIECĪBAS KONKURĒTSPĒJAS PASTIPRINĀŠANAI Galvenās nostādnes 1. Paziņojumā par rūpniecības konkurētspējas politiku Eiropas Savienībai pasludināto iniciatīvu īstenošana šādās jomās: — nemateriālās investīcijas, — rūpnieciskā sadarbība, — konkurences rūpnieciskie aspekti, — valsts iestāžu lomas pilnveidošana. 2. Sabiedrības, kas izglītojas, veidošana, galvenokārt veicinot nepārtrauktas mācības. 3. Rūpnieciskās sadarbības attīstība, ievērojot konkrēto situāciju katrā valstī, ar: — Centrālās un Austrumeiropas, Baltijas un NVS valstīm, — Vidusjūras reģiona un Latīņamerikas valstīm, — Āzijas valstīm, — ACP and Dienvidāfrikas valstīm. 4. Eiropas Savienības un Savienoto Valstu attiecību nostiprināšana un padziļināšana, galvenokārt sniedzot atbalstu Transatlantijas komercdarbības dialogam. 5. Datu bāzes izveidošana par visiem tirgiem attiecībā uz šķēršļiem, ar kuriem Eiropas kompānijas sastopas trešās to sadarbībā ar kompetento komiteju komerciālās politikas jautājumos, ar valstu pārvaldēm un valstīs, veicot rūpniecību. 6. Rūpniecības un pakalpojumu uzņēmumu pārvietošanas jautājuma izpēte un ziņojuma par tās rezultātiem sniegšana rūpniecības uzņēmumu ģenerāldirektoriem. 7. Iekšējā tirgus funkcionēšanas uzlabošana, jo īpaši, lai paātrinātu standartizācijas procesu un pastiprinātu centienus koordinēt atsevišķo valstu iniciatīvas, kas vērstas uz palīdzības sniegšanu kompānijām, kuras sastopas ar tirdznie- cības barjerām Eiropas Savienībā. 8. Rūpnieciskās darbības un ar to saistīto pakalpojumu savstarpējās papildināšanās izpēte un uzlabošana. 9. Gada pārskata sagatavošana par Eiropas rūpniecības konkurētspējas attīstību, pamatojoties jo īpaši uz informāciju, ko iegūst izdevumam “Eiropas rūpniecības panorāma”. 10. Regulāro progresa ziņojumu sniegšana rūpniecības uzņēmumu ģenerāldirektoriem par darbības programmas īstenošanas norisi un par šīs programmas iespējamām korekcijām turpmākiem gadiem


title: Rozporządzenie Komisji (WE) nr 1147/96 z dnia 25 czerwca 1996 r. zmieniające załączniki II i III do rozporządzenia Rady (EWG) nr 2377/90 ustanawiającego wspólnotową procedurę określania maksymalnych limitów pozostałości weterynaryjnych produktów leczniczych w środkach spożywczych pochodzenia zwierzęcegoTekst mający znaczenie dla EOG

eurovoc_concepts:
animal product
food inspection
health control
medicinal product
veterinary medicinal product
waste

text: 196 PL Dziennik UrzŒdowy Unii Europejskiej 03/t. 19 31996R1147 L 151/26 DZIENNIK URZ˚DOWY WSP(cid:1)LNOT EUROPEJSKICH 26. 6. 1996 ROZPORZ¥DZENIE KOMISJI (WE) NR 1147/96 z dnia 25 czerwca 1996 r. zmieniaj„ce za‡„czniki II i III do rozporz„dzenia Rady (EWG) nr 2377/90 ustanawiaj„cego wsp(cid:1)l- notow„ procedurŒ okre(cid:1)lania maksymalnych limit(cid:1)w pozosta‡o(cid:1)ci weterynaryjnych produkt(cid:1)w leczniczych w (cid:1)rodkach spo¿ywczych pochodzenia zwierzŒcego (Tekst maj„cy znaczenie dla EOG) KOMISJA WSP(cid:1)LNOT EUROPEJSKICH, uwzglŒdniaj„c Traktat ustanawiaj„cy Wsp(cid:2)lnotŒ Europejsk„, uwzglŒdniaj„c rozporz„dzenie Rady (EWG) nr 2377/90 z dnia 26 czerwca 1990 r. ustanawiaj„ce wsp(cid:2)lnotow„ procedurŒ okre(cid:1)lania maksymalnych limit(cid:2)w pozosta‡o(cid:1)ci weterynaryj- nych produkt(cid:2)w leczniczych w (cid:1)rodkach spo¿ywczych pocho- dzenia zwierzŒcego (1), ostatnio zmienione przez rozporz„- dzenie Komisji jego art. 6, 7 i 8, (WE) nr 0000/96 (2), w szczeg(cid:2)lno(cid:1)ci a tak¿e maj„c na uwadze, co nastŒpuje: zgodnie z rozporz„dzeniem (EWG) nr 2377/90 maksymalne limity pozosta‡o(cid:1)ci musz„ byÇ ustanawiane stopniowo dla wszystkich substancji farmakologicznie czynnych, stosowanych w weterynaryjnych produktach leczniczych we Wsp(cid:2)lnocie, przeznaczonych do podawania zwierzŒtom s‡u¿„cym do produkcji ¿ywno(cid:1)ci; maksymalne limity pozosta‡o(cid:1)ci powinny zostaÇ okre(cid:1)lone wy‡„cznie po analizie wszelkich istotnych informacji dotycz„- cych bezpieczeæstwa tych pozosta‡o(cid:1)ci dla konsument(cid:2)w (cid:1)rodk(cid:2)w spo¿ywczych pochodzenia zwierzŒcego oraz wp‡ywu tych pozosta‡o(cid:1)ci na przebieg proces(cid:2)w przetw(cid:2)rstwa przemy- s‡owego (cid:1)rodk(cid:2)w spo¿ywczych, przeprowadzanej w ramach Komitetu ds. Weterynaryjnych Produkt(cid:2)w Leczniczych; przy ustanawianiu maksymalnych limit(cid:2)w pozosta‡o(cid:1)ci wetery- naryjnych produkt(cid:2)w leczniczych w (cid:1)rodkach spo¿ywczych pochodzenia zwierzŒcego nale¿y okre(cid:1)liÇ gatunki zwierz„t mog„cych wykazywaÇ obecno(cid:1)Ç pozosta‡o(cid:1)ci; limity tych pozosta‡o(cid:1)ci w tkankach miŒsnych uzyskiwanych ze zwierz„t leczonych (tkanka docelowa) oraz charakter pozosta‡o(cid:1)ci w‡a(cid:1)ciwej do kontroli limitu pozosta‡o(cid:1)ci (pozosta‡o(cid:1)Ç znaczni- kowa); zgodnie z przepisami odpowiedniego prawodawstwa wsp(cid:2)lno- towego maksymalny limit pozosta‡o(cid:1)ci do cel(cid:2)w kontroli powi- nien byÇ zazwyczaj ustanawiany dla tkanek docelowych w„troby lub nerek; niemniej jednak, poniewa¿ w„troba i nerki s„ czŒsto usuwane z tusz bŒd„cych przedmiotem handlu miŒdzynarodowego, nale¿y tak¿e ustanowiÇ maksymalne limity pozosta‡o(cid:1)ci dla tkanki miŒ(cid:1)niowej i t‡uszczowej; nale¿y ustanowiÇ maksymalne limity pozosta‡o(cid:1)ci weterynaryj- nych produkt(cid:2)w leczniczych przeznaczonych dla niosek, zwierz„t mlecznych lub pszcz(cid:2)‡ miodnych w odniesieniu do jaj, mleka i miodu; do za‡„cznika II do rozporz„dzenia (EWG) nr 2377/90 nale¿y dodaÇ propan, n-butan, izobutan, papawerynŒ, glikole polietyle- nowe (o masie cz„steczkowej 200(cid:3)10 000), polikrezulen, magnez i jego zwi„zki, papainŒ oraz fenol; w celu umo¿liwienia zakoæczenia badaæ naukowych do za‡„cznika III do rozporz„dzenia (EWG) nr 2377/90 nale¿y dodaÇ klorsulon oraz wedaprofen; w celu uwzglŒdnienia przepis(cid:2)w niniejszego rozporz„dzenia przed jego wej(cid:1)ciem w ¿ycie nale¿y przewidzieÇ sze(cid:1)ÇdziesiŒ- ciodniowy okres, aby umo¿liwiÇ Paæstwom Cz‡onkowskim przyjŒcie wszelkich dostosowaæ, kt(cid:2)re mog„ okazaÇ siŒ niezbŒdne w zwi„zku z dopuszczeniem do obrotu okre(cid:1)lonych weterynaryjnych produkt(cid:2)w leczniczych, przyznanym zgodnie z dyrektyw„ Rady 81/851/EWG (3), ostatnio zmienion„ przez dyrektywŒ 93/40/EWG (4); (cid:1)rodki przewidziane w niniejszym rozporz„dzeniu s„ zgodne z opini„ Sta‡ego Komitetu ds. Weterynaryjnych Produkt(cid:2)w Lecz- niczych, PRZYJMUJE NINIEJSZE ROZPORZ¥DZENIE: Artyku‡ 1 W za‡„cznikach II i III do rozporz„dzenia (EWG) nr 2377/90 wprowadza siŒ zmiany okre(cid:1)lone w Za‡„czniku do niniejszego rozporz„dzenia. Artyku‡ 2 Niniejsze rozporz„dzenie wchodzi w ¿ycie sze(cid:1)Çdziesi„tego dnia po jego opublikowaniu w Dzienniku UrzŒdowym Wsp(cid:1)lnot Europejskich. (1) Dz. U. L 224 z 18. 8. 1990, str. 1. (2) Dz. U. L 151 z 26. 6. 1996, str. 6. (3) Dz. U. L 317 z 6. 11. 1981, str. 1. (4) Dz. U. L 214 z 24. 8. 1993, str. 31. 03/t. 19 PL Dziennik UrzŒdowy Unii Europejskiej 197 Niniejsze rozporz„dzenie wi„¿e w ca‡o(cid:1)ci Paæstwach Cz‡onkowskich. i jest bezpo(cid:1)rednio stosowane we wszystkich Sporz„dzono w Brukseli, dnia 25 czerwca 1996 r. W imieniu Komisji Martin BANGEMANN Cz‡onek Komisji A. W załączniku II wprowadza się następujące zmiany: 1. Nieorganiczne substancje chemiczne ZAŁĄCZNIK Substancja(-e) farmakologicznie czynna(-e) Gatunki zwierząt Inne przepisy „1. 9. Magnez Wszystkie gatunki zwierząt służących do produkcji żywności 1. 10. 1. 10. Siarczan magnezu Wszystkie gatunki zwierząt służących do produkcji żywności 1. 11. 1. 11. Wodorotlenek magnezu Wszystkie gatunki zwierząt służących do produkcji żywności 1. 12. 1. 12. Stearynian magnezu Wszystkie gatunki zwierząt służących do produkcji żywności 1. 13. 1. 13. Glutaminian magnezu Wszystkie gatunki zwierząt służących do produkcji żywności 1. 14. 1. 14. Orotan magnezu Wszystkie gatunki zwierząt służących do produkcji żywności 1. 15. 1. 15. Krzemian glinowo-magnezowy Wszystkie gatunki zwierząt służących do produkcji żywności 1. 16. 1. 16. Tlenek magnezu 1. 17. 1. 17. Węglan magnezu Wszystkie gatunki zwierząt służących do produkcji żywności Wszystkie gatunki zwierząt służących do produkcji żywności 1. 18. 1. 18. Fosforan magnezu Wszystkie gatunki zwierząt służących do produkcji żywności 1. 19. 1. 19. Glicerofosforan magnezu Wszystkie gatunki zwierząt służących do produkcji żywności 1. 20. 1. 20. Asparaginian magnezu Wszystkie gatunki zwierząt służących do produkcji żywności 1. 21. 1. 21. Cytrynian magnezu Wszystkie gatunki zwierząt służących do produkcji żywności 1. 22. 1. 22. Octan magnezu Wszystkie gatunki zwierząt służących do produkcji żywności 1. 23. 1. 23. Trikrzemian magnezu Wszystkie gatunki zwierząt służących do produkcji żywności” 2. Związki organiczne Substancja(-e) farmakologicznie czynna(-e) Gatunki zwierząt Inne przepisy 2. 37. Propan 2. 38. 2. 38. n-butan 2. 39. 2. 39. Izobutan 2. 40. 2. 40. Fenol 2. 41. 2. 41. Papaweryna 2. 42. 2. 42. Polikrezulen 2. 43. 2. 43. Papaina Wszystkie gatunki zwierząt służących do produkcji żywności Wszystkie gatunki zwierząt służących do produkcji żywności Wszystkie gatunki zwierząt służących do produkcji żywności Wszystkie gatunki zwierząt służących do produkcji żywności Bydło Wyłącznie nowo narodzone cielęta Wszystkie gatunki zwierząt służących do produkcji żywności Wyłącznie do stosowania miejscowego Wszystkie gatunki zwierząt służących do produkcji żywności 1 9 8 P L D z i e n n i k U r z ę d o w y U n i i E u r o p e j s k i e j 0 3 / t. 1 9 3. Substancje uznane ogólnie za bezpieczne Substancja(-e) farmakologicznie czynna(-e) Gatunek zwierząt Pozostałe przepisy „3. 62. Glikole polietylenowe (o masie cząsteczkowej 200– Wszystkie gatunki zwierząt służących do produkcji żywności” 10 000) B. W załączniku III wprowadza się następujące zmiany: 1. Środki przeciwzakaźne 1. 1. Chemioterapeutyki 1. 1. 5. Benzenosulfonamidy Substancja(-e) farmakologicznie czynna(-e) Pozostałość znacznikowa Gatunki zwierząt Maksymalny limit pozostałości Tkanka docelowa, narząd, środek spożywczy Inne przepisy „1. 1. 5. 1. Klorsulon Klorsulon Bydło 5. Leki przeciwzapalne 5. 1. Niesteroidowe leki przeciwzapalne 5. 1. 1. Pochodne kwasu arylpropionowego 50 µg/kg Mięśnie 150 µg/kg Wątroba 400 µg/kg Nerki Maksymalny limit pozostałości wprowadzony tymczasowo do dnia 1 stycznia 2000 r. ” Substancja(-e) farmakologicznie czynna(-e) Pozostałość znacznikowa Gatunki zwierząt Maksymalny limit pozostałości Tkanka docelowa, narząd, środek spożywczy Inne przepisy „5. 1. 1. 1. Wedaprofen Wedaprofen Koniowate 100 µg/kg Wątroba 1 000 µg/kg Nerki 50 µg/kg Mięśnie Maksymalny limit pozostałości wprowadzony tymczasowo do dnia 1 stycznia 1998 r. ” 0 3 / t. 1 9 P L D z i e n n i k U r z ę d o w y U n i i E u r o p e j s k i e j 1 9 9


title: Πρόταση ΑΠΟΦΑΣΗΣ ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ με την οποία εξουσιοδοτείται η Γαλλική Δημοκρατία να εφαρμόσει ή να συνεχίσει να εφαρμόζει, σε ορισμένα πετρελαιοειδή που χρησιμοποιούνται για συγκεκριμένους σκοπούς, μειωμένους συντελεστές ειδικών φόρων κατανάλωσης ή απαλλαγές από τους ειδικούς φόρους κατανάλωσης, σύμφωνα με τις διαδικασίες του άρθρου 8, παράγραφος 4 της οδηγίας 92/81/ΕΟΚ

eurovoc_concepts:
France
excise duty
mineral oil
pollution control measures
tax harmonisation

text: ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ Βρυξέλλες, 25. 06. 1996 COM(96) 299 τελικό Πρόταση ΑΠΟΦΑΣΗΣ ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ με την οποία εξουσιοδοτείται η Γαλλική Δημοκρατία να εφαρμόσει ή να συνεχίσει να εφαρμόζει, σε ορισμένα πετρελαιοειδή που χρησιμοποιούνται για συγκεκριμένους σκοπούς, μειωμένους συντελεστές ειδικών φόρων κατανάλωσης ή απαλλαγές από τονειδικούς φόρους κατανάλωσης, σύμφωνα με τις διαδικασίες του άρθρου 8, παράγραφος 4 της οδηγίας 92/81/ΕΟΚ (υποβληθείσα από την Επιτροπή) ΑΙΤΙΟΛΟΓΙΚΗ ΕΚΘΕΣΗ Σύμφωνα με το άρθρο 8, παράγραφος 4, της οδηγίας 92/81/ΕΟΚ του Συμβουλίου1 σχετικά με την εναρμόνιση των διαρθρώσεων των ειδικών φόρων κατανάλωσης που επιβάλλονται στα πετρελαιοειδή, το Συμβούλιο, με ομόφωνη απόφαση του μετά από πρόταση της Επιτροπής, μπορεί να εξουσιοδοτήσει ένα κράτος μέλος να εισαγάγει απαλλαγές ή μειώσεις των ειδικών φόρων κατανάλωσης για λόγους που συνδέονται με ορισμένες ειδικές πολιτικές. Οι γαλλικές αρχές ενημέρωσαν την Επιτροπή για την επιθυμία τους να χορηγήσουν απαλλαγή από τους ειδικούς φόρους κατανάλωσης,στα όρια μιας ετήσιας ποσόστωσης, στο αέριο υγροποιημένου πετρελαίου και το φυσικό αέριο όταν χρησιμοποιούνται ως καύσιμα για τις δημόσιες μεταφορές στο πλαίσιο ενός προγράμματος για τη μείωση της ρύπανσης, για το οποίο μπορεί να εφαρμοστεί η διαδικασία που προβλέπεται στο άρθρο 8, παράγραφος 4. Σύμφωνα με τις διατάξεις της οδηγίας, το αίτημα αυτό κοινοποιήθηκε στα κράτη μέλη. Η οδηγία προβλέπει ότι η Επιτροπή εξετάζει ανά τακτά διαστήματα αυτές τις απαλλαγές και μειώσεις. Αν η Επιτροπή θεωρήσει ότι δεν μπορούν να διατηρηθούν γιατί στρεβλώνουν τον ανταγωνισμό ή τη λειτουργία της εσωτερικής αγοράς ή λόγω της πολιτικής της Κοινότητας στον τομέα της προστασίας του περιβάλλοντος, υποβάλλει ανάλογες προτάσεις στο Συμβούλιο. Σε κάθε περίπτωση αυτή η παρέκκλιση θα πρέπει να εξετασθεί το αργότερο την 31 Δεκεμβρίου 1998. Το Συμβούλιο εξετάζει την κατάσταση έχοντας ως βάση μια πρόταση της Επιτροπής και αποφασίζει κατά πόσο είναι απαραίτητο να την αναστείλει, την προσαρμόσει ή την παρατείνει. ΕΕ αριθ. L 316 της 31ης Οκτωβρίου 1992, σελ. 12. Πρόταση ΑΠΟΦΑΣΗΣ ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ με την οποία εξουσιοδοτείται η Γαλλική Δημοκρατία να εφαρμόσει ή να συνεχίσει να εφαρμόζει, σε ορισμένα πετρελαιοειδή που χρησιμοποιούνται για συγκεκριμένους σκοπούς, μειωμένους συντελεστές ειδικών φόρων κατανάλωσης ή απαλλαγές από τονειδικούς φόρους κατανάλωσης, σύμφωνα με τις διαδικασίες του άρθρου 8, παράγραφος 4 της οδηγίας 92/81/ΕΟΚ ΤΟ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟ ΤΗΣ ΕΥΡΩΠΑΪΚΗΣ ΕΝΩΣΗΣ, Έχοντας υπόψη : τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, την οδηγία 92/81/ΕΟΚ του Συμβουλίου, της 19ης Οκτωβρίου 1992, για την εναρμόνιση των διαρθρώσεων των ειδικών φόρων κατανάλωσης που επιβάλλονται στα πετρελαιοειδή, και ιδιαίτερα το άρθρο 8, παράγραφος 4, την πρόταση της Επιτροπής, Εκτιμώντας : ότι, σύμφωνα με το άρθρο 8, παράγραφος 4, της οδηγίας 92/81/ΕΟΚ το Συμβούλιο μπορεί με ομόφωνη απόφαση του μετά από πρόταση της Επιτροπής να εξουσιοδοτήσει ένα κράτος μέλος να εισαγαγάγει απαλλαγές από ειδικούς φόρους κατανάλωσης ή μειωμένους συντελεστές ειδικών φόρων κατανάλωσης σε πετρελαιοειδή για λόγους που συνδέονται με ορισμένες ειδικές πολιτικές· ότι οι γαλλικές αρχές ενημέρωσαν την Επιτροπή για την επιθυμία τους να χορηγήσουν απαλλαγή από τους ειδικούς φόρους κατανάλωσης, από την 1η Ιανουαρίου 1997, στο αέριο από υγροποιημένο πετρέλαιο και το φυσικό αέριο όταν χρησιμοποιούνται ως καύσιμα για τις δημόσιες μεταφορές, στα όρια μιας ετήσιας ποσόστωσης και στο πλαίσιο ενός προγράμματος για τη μείωση της ρύπανσης, για το οποίο μπορεί να εφαρμοστεί η διαδικασία που προβλέπεται στο άρθρο 8, παράγραφος 4· ότι τα άλλα κράτη μέλη ενημερώθηκαν για την κοινοποίηση αυτή· ότι η Επιτροπή και όλα τα κράτη μέλη δέχονται ότι η απαλλαγή αυτή δικαιολογείται εξαιτίας ειδικών πολιτικών και ότι δεν δημιουργεί στρεβλώσεις του ανταγωνισμού ούτε παρεμποδίζει τη λειτουργία της εσωτερικής αγοράς· ότι η Επιτροπή εξετάζει ανά τακτά διαστήματα τις μειώσεις των συντελεστών και τις απαλλαγές από ειδικούς φόρους κατανάλωσης για να ελέγξει ότι είναι συμβιβάσιμες με τη λειτουργία της εσωτερικής αγοράς ή με την πολιτική της Κοινότητας στον τομέα της προστασίας του περιβάλλοντος· ότι σύμφωνα με το άρθρο 8, παράγραφος 6, της οδηγίας 92/81/ΕΟΚ, το Συμβούλιο εξετάζει εκ νέου την κατάσταση το αργότερο στις 31 Δεκεμβρίου 1996, με βάση έκθεση της Επιτροπής, ότι η Γαλλία ζήτησε μια παρέκκλιση εφαρμοστέα από την 1η Ιανουαρίου 1997, το Συμβούλιο θα εξετάσει εκ νέου την παρούσα παρέκκλιση, έχοντας ως βάση μια έκθεση της Επιτροπής, πριν από την 31 Δεκεμβρίου 1998. ΕΞΕΔΩΣΕ ΤΗΝ ΠΑΡΟΥΣΑ ΑΠΟΦΑΣΗ : Αρθρο 1 Ως τις 31 Δεκεμβρίου 1998 σύμφωνα με τις διατάξεις του άρθρου 8, παράγραφος 4, της οδηγίας 92/81/ΕΟΚ και τηρουμένων των υποχρεώσεων που προβλέπονται από την οδηγία 92/82/ΕΟΚ του Συμβουλίου της 19ης Οκτωβρίου 1992, για την επιβάλλονται στα ειδικών φόρων κατανάλωσης που προσέγγιση των πετρελαιοειδή2 η Γαλλία εξουσιοδοτείται να εφαρμόσει απαλλαγή των ειδικών φόρων κατανάλωσης για το αέριο υγροποιημένου πετρελαίου που χρησιμοποιείται ως καύσιμο για οχήματα τοπικών δημοσίων μεταφορών, στα όρια μιας ετήσιας ποσόστωσης Η παρούσα απόφαση απευθύνεται στη γαλλική δημοκρατία. Αρθρο 2 Έγινε στις Βρυξέλλες, στις Για το Συμβούλιο Ο Πρόεδρος ΕΕ αριθ. L 316 της 31ης Οκτωβρίου 1992, σελ. 19. ISSN 0254-1483 COM(96) 299 τελικό ΕΓΓΡΑΦΑ GR 02 09 12 Αριθ. καταλόγου : CB-CO-96-308-GR-C ISBN 92-78-05764-9 Υπηρεσία Επισήμων Εκδόσεων των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L-2985 Λουξεμβούργο L