eurovoc_concepts:
Community budget
Community loan
EU borrowing
budgetary reserve (EU)
report

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 05. 06. 1996 KOM(96) 243 endelig udg. BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL BUDGETMYNDIGHEDEN OM GARANTIER OPFØRT I DET ALMINDELIGE BUDGET SITUATIONEN PR. 31. DECEMBER 1995 Is f I denne beretning gøres der rede for garantier, der var opført i det almindelige budget pr. 31. december 1995. Med beretningen lever Kommissionen op til den erklæring, som den afgav i forbindelse med vedtagelsen af tillægs- og ændringsbudget nr. 1/91, og hvori den forpligtede sig til to gange om året at aflægge beretning for budgetmyndigheden om de garantier, der er opført på budgettet, og de tilknyttede risici. Kommissionen har allerede afgivet ni beretninger til budgetmyndigheden. Beretningen falder i tre dele: l. En redegørelse for nye tiltag siden foregående beretning, udviklingen i risikosituationen og gennemførte garantiinterventioner. 2. En beskrivelse af de transaktioner, der er opført i budgettet. 3. En vurdering af den økonomiske og finansielle situation i de tredjelande, som de største transaktioner vedrører. Del 1: Tiltag siden beretningen af 30. 06. 95, udviklingen i risikosituationen Indholdsfortegnelse og gennemførte budgetgarantiinterventioner Tiltag siden foregående beretning af 30. 06. 955 I. I. A. Makrofinansiel bistand til Ukraine LB. Lån garanteret over budgettet fra Den Europæiske Investeringsbank til lande i Middelhavsområdet Risikosituationen Risikoen i forbindelse med medlemsstaterne H. II. A. Den samlede II. B. U. C. Risici i forbindelse med tredjelande IH. m. A. Lån fra Den Europæiske Investeringsbank til tredjelande III. B. Lånoptagelse/långivning og lånegaranti over for tredjelande Garantiinterventioner risiko 4 4 4 4 4 5 6 7 8 8 8 Del 2: Transaktioner, som allerede er opført på budgettet I. I. A. I. B. I. C. II. II. A. II. B. 10. 10 Optagelse af lån med henblik på genudlån inden for Fællesskabet Fællesskabets optagelse af lån med henblik på betalingsbalancestøtte. 10 10 Euratom-lånoptagelse 11 Lånoptagelse beregnet til investeringsstøtte i Fællesskabet, 12 Optagelse af lån med henblik på genudlån til tredjelande Euratom-lån til fordel for visse tredjelande 12 Lån optaget af Fællesskabet med henblik på ydelse af makrofinansiel støtte til central- og østeuropæiske lande Lån optaget af Fællesskabet med henblik på ydelse af makrofinansiel støtte til de nyeuafhængige stater i det tidligere Sovjetunionen Lån optaget af Fællesskabet med henblik på ydelse af makrofinansiel 19 støtte til de baltiske lande Lån optaget af Fællesskabet med henblik på ydelse af makrofinansiel støtte 20 til Middelhavslandene 21 Garantier, som Fællesskabet har ydet tredjelande HI. m. A. Lån, der er ydet af Den Europæiske Investeringsbank til lande i U. C. ILD. ILE 15 12 Middelhavsområdet, og som er garanteret over det almindelige budget. 21 III. B. Lån ydet af Den Europæiske Investeringsbank til tredjelande i Central- og Østeuropa 22 m. C. Lån ydet af Den Europæiske Investeringsbank til andre tredjelande. 23 24 III. D. Lån ydet af Den Europæiske Investeringsbank til Sydafrika Del 3: Vurdering af mulige risici I. I. A. I. B. II. Transaktionernes art Transaktioner med makro-økonomisk sigte Transaktioner med mikro-økonomisk sigte Den generelle økonomiske situation i tredjelandene 25 25 25 25 26 Statistisk bilag Tabeller Forklarende bemærkninger Bilag: Definition af de i beretningen anvendte beløbsbetegnelser DEL 1: TILTAG SIDEN BERETNINGEN AF 30. 06. 95, UDVIKLINGEN I RISIKOSITUATIONEN OG GENNEMFØRTE BUDGETGARANTIINTERVENTIONER I. TILTAG SIDEN FOREGÅENDE BERETNING AF 30. 06. 95 A. MAKROFINANSIEL BISTAND TIL UKRAINE Som led i et samlet støtteprogram for Ukraine er Kommissionen ved Rådets afgørelse af 23. oktober 1995 blevet bemyndiget til på Fællesskabets vegne at optage et lån på 200 mio. ECU med en maksimal løbetid på ti år. Provenuet af dette lån skal genudlånes til Ukraine i to trancher. Ingen tranche var endnu pr. 31. december 1995 kommet til udbetaling. B. LÅN GARANTERET OVER BUDGETTET FRA DEN EUROPÆISKE INVESTERINGSBANK TIL LANDE I MIDDELHAVSOMRÅDET Rådets afgørelse af 30. oktober 1995 om indgåelse af protokollerne om finansielt og fagligt samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikkerne Malta og Cypern. I henhold til disse protokoller andrager de beløb, som EIB kan udlåne over egne midler henholdsvis 30 og 50 mio. ECU over 3 år. H. RISIKOSITUATIONEN Vurderingen af risiciene for fællesskabsbudgettet kan foretages på to måder: den ene måde, som ofte anvendes af bankerne, består i på en given dato at opgøre den samlede udestående kapital for de pågældende transaktioner den anden måde, som er mere egnet i budgetsammenhæng, består i at vurdere den højst tænkelige udbetalingsrisiko for Fællesskabet i et givet regnskabsår. I sidstnævnte tilfælde kan vurderingen ligeledes foretages på to måder, nemlig ved udelukkende at tage de beløb, der er udbetalt pr. 31. december 1995 i betragtning. Heraf ses minimumsrisikoen for Fællesskabet, hvis der ikke er tale om forskudsvise tilbagebetalinger (situationen beskrives i tabel 2) på grundlag af prognoser at vurdere, hvilken virkning de transaktioner, som Rådet har vedtaget elier som Kommissionen har fremsat forslag om, vil have for de kommende budgetter. Heraf fremgår maksimumsrisikoen for Fællesskabet, forudsat at alle Kommissionens forslag bliver vedtaget (situationen beskrives i tabel 3). Det er klart, at den sidstnævnte fremgangsmåde forudsætter, at der opstilles en række hypoteser vedrørende udbetalingsdatoerne, rentesatser og valutakurser, hvilket der redegøres for i detaljer i bilaget. Fremgangsmåden gør det dog muligt at anslå, hvorledes de risici, der er forbundet med de nuværende forslag, vil udvikle sig. tilbagebetalingsvilkår, Resultaterne fremgår af tabellen i bilaget, hvori der skelnes mellem risiciene for lande uden for og inden for Fællesskabet. Det skal desuden bemærkes, at de samlede tal, der er anført, dækker risici af forskellig art, herunder lån ydet til et enkelt land i forbindelse med mikrofinansiel støtte og lån til projekter, der garanteres af låntagerne i forbindelse med det nye fællesskabsinstrument (NIC) og EIB-transaktioner. I den følgende analyse skelnes der mellem den samlede risiko, risikoen for så vidt angår medlemsstaterne og risikoen i forbindelse med tredjelande. A. DEN SAMLEDE RISIKO 1. UDESTÅENDET PR. 31. DECEMBER 1995 Situationen beskrives i tabel. Den samlede risiko androg 13 114 mio. ECU pr. 31. december 1995, hvilket er uændret i forhold til 30. juni 1995. 2. DEN MAKSIMALE ÅRLIGE RISIKO FOR FÆLLESSKABSBUDGETTET: UDBETALINGER I FORBINDELSE MED TRANSAKTIONER PR. 31. DECEMBER 1995 Situationen beskrives i tabel 2. Den samlede risiko andrager 3 149 mio. ECU i 1996 og har fra år til år udviklet sig på følgende måde: År 1997 1998 1999* 2000 2001 2002 2003 Årligt risikobeløb (mio. ECU) 3049 3238 994 3481 776 600 360 Udvikling -3%- +6% -69% +250% -78% -23% -40% * Ingen tilbagebetalinger af hovedstol for betalingsbalancelån til medlemsstaterne, tilbagebetalingerne af hovedstol for lån til Ungarn, Den Tjekkiske og Den Slovakiske Republik og Bulgarien afsluttes i 1998. 3. DEN ÅRLIGE MAKSIMALE TEORETISKE RISIKO FOR FÆLLES SKABSBUDGETTET Situationen beskrives i tabel 3. Denne risiko andrager 3 500 mio. ECU i 1996 og vil stige jævnt indtil år 2000 (dog ikke i 1999: 2 508 mio. ECU) i følgende takt: År Årligt risikobeløb (mio. ECU) 1997 3858 1998 4425 1999 2508 2000 5267 2001 2716 2002 4617 2003 4783 Udvikling + 10% + 15% -43% + 110% -48% +70% +4% B. RISIKOEN I FORBINDELSE MED MEDLEMSSTATERNE 1. UDESTÅENDE PR. 31. DECEMBER 1995 Situationen beskrives i tabel 1. Kapitaludeståendet i forbindelse med transaktioner vedrørende medlemsstaterne androg pr. 31. december 1995 7 263 mio. ECU, hvilket er en nedgang på 3,7% i forhold til 30. juni 1995. Denne nedgang skyldes væsentligst faldet i udeståendet for Euratom-lån og NIC-lån. Udeståendet for de øvrige transaktioner er uændret. 2. DEN MAKSIMALE ÅRLIGE RISIKO FOR FÆLLESSKABSBUD GETTET: UDBETALINGER I FORBINDELSE MED TRANSAKTIONER PR. 31. DECEMBER 1995 Situationen beskrives i tabel 2. Der er tale om et beløb på 2 068 mio. ECU for 1996. Den maksimale årlige risiko for fællesskabsbudgettet i forbindelse med de udbetalinger, der er anført i tabel 2, udvikler sig i takt med forfaldstidspunkteme for tilbagebetalingerne af hovedstolene (hver andet år) for betalingsbalance-lånene til Grækenland og Italien. Således er maksimumsrisiciene i de lige år indtil år 2000 højere og vil nå 2 821 mio. ECU i dette år. 3. DEN ÅRLIGE MAKSIMALE TEORETISKE RISIKO FOR FÆLLES SKABSBUDGETTET Situationen beskrives i tabel 3. Udviklingen er stort set som vist i tabel 2 indtil år 2000, hvor risikoen vil andrage 3 215 mio. ECU. Den vil nå op på 2 370 mio. ECU i 2002 og 2 196 mio. ECU i 2003. C. RISICI I FORBINDELSE MED TREDJELANDE 1. UDESTÅENDE PR. 31. DECEMBER 1995 Situationen beskrives i tabel 1. Kapitaludeståendet pr. 31. december 1995 androg 5 851 mio. ECU, hvilket er en stigning på 5% i forhold til 30. juni 1995. 2. DEN MAKSIMALE ÅRLIGE RISIKO FOR FÆLLESSKABSBUD GETTET: UDBETALINGER I FORBINDELSE MED TRANSAKTIONER PR. 31. DECEMBER 1995 Situationen beskrives i tabel 2. Risikoen androg 1 081 mio. ECU i 1996. Derefter konstateres der en stigning i 1997 til 1 586 mio. ECU, fordi følgende beløb forfalder til betaling: 80 mio. ECU fra Ungarn - 127 mio. ECU fra Den Tjekkiske Republik - 63 mio. ECU fra Den Slovakiske Republik 140 mio. ECU fra Bulgarien - 250 mio. ECU fra Algeriet 160 mio. ECU fra Israel. 143 mio. ECU fra republikkerne i det tidligere Sovjetunionen År Årligt risikobeløb (mio. ECU) 1997 1586 1998 1178 1999 2000 2001 2002 2003 695 660 670 570 334 3. DEN ÅRLIGE MAKSIMALE TEORETISKE RISIKO FOR FÆLLES SKABSBUDGETTET Situationen beskrives i tabel 3. Risikoen falder fra 1 263 mio. ECU i 1996 til 2 057 mio. ECU i 1997. År Årligt risikobeløb (mio. ECU) 1997 1998 1999 2057 1942 1817 2000 2053 2001 2002 2003 2269 2247 2587 m. GARANTIINTERVENTIONER A. LÅN FRA DEN EUROPÆISKE INVESTERINGSBANK TIL TREDJELANDE EEB benyttede sig af budgetgarantien den 5. juli 1995 i forbindelse med lån til republikkerne i det tidligere Jugoslavien (den tidligere jugoslaviske republik Makedonien (ARYM) og Serbien). Beløbet var på ca. 8,6 mio. ECU. Udbetalingen til EIB fandt sted den 11. oktober 1995. Den 18. oktober 1995 benyttede EIB atter budgetgarantien ved lån til tidligere jugoslaviske republikker (ARYM, Serbien og Bosnien-Herzegovina) til et beløb på ca. 5,2 mio. ECU. Udbetalingen til EIB fandt sted den 26. januar 1996. Den 31. december 1995 androg de fordringer, som Fællesskabet har betalt, og som endnu ikke er tilbagebetalt af debitorerne, 68,2 mio. ECU, for så vidt angår republikkerne i det tidligere Jugoslavien med undtagelse af Slovenien og Kroatien, der har overholdt deres forfaldsplaner. Af de ikke-betalte fordringer på 68,2 mio. ECU er 28,6 mio. ECU blevet opført på budgettet som misligholdelser fra før 1994, og garantifonden har måttet træde til for et beløb på 39,6 mio. ECU henholdsvis den 11. januar (5,3 mio. ECU), den 30. januar (14,3 mio. ECU) og den 24. maj 1995 (6,08 mio. ECU), 11. oktober 1995 (8,6 mio. ECU) og 26. januar 1996 (5,2 mio. ECU). B. LÅNOPTAGELSE/LÅNGIVNING OG LÅNEGARANTI OVER FOR TREDJELANDE. 1. UDBETALING OVER DE LIKVIDE MIDLER Kommissionen foretager desuden udbetalinger over sine likvide midler i overensstemmelse med artikel 12 i Rådets forordning nr. 1552/89 af 29. maj 1989 om gennemførelse af afgørelse 88/376/EØF, Euratom vedrørende ordningen for Fællesskabets egne indtægter, for at undgå forsinkelser i Kommissionens lånebetjening, når en debitor er kommet bagud med betalingen. 2. UDBETALINGER OVER GARANTIFONDEN Såfremt modtageren af et lån eller en garanti bevilget af Fællesskabet ikke overholder betalingsfristen, træder garantifonden til og opfylder den pågældendes forpligtelse inden for en frist på tre måneder fra forfaldsdatoen. I løbet af de sidste seks måneder har fonden stillet garanti for følgende seks lande: Land Tadsjikistan Georgien Georgien Kasakhstan Georgien Armenien Tadsjikistan Turkmenistan Total Dato for garantistillelse Beløb (Kapital + renter) 20. 07. 95 20. 07. 95 17. 10. 95 17. 10. 95 21. 11. 95 21. 11. 95 21. 11. 95 21. 11. 95 1. 713. 431,10 2. 182. 277,63 1. 471. 300,30 835. 614,83 70. 931. 856,06 37. 996. 507,14 55. 692. 660,94 45. 850. 146,11 216. 673. 794,11 FORSINKEDE TILBAGEBETALINGER I løbet af den periode, der er omfattet af beretningen, har nedenstående tredjeland efterbetalt det forfaldne beløb, som garantifonden har interveneret til dækning af. Denne forsinkede indbetaling tilbageføres til fonden i overensstemmelse med artikel 2 (EF, Euratom) nr. 2728/94 af 31. oktober 1994 om oprettelse af en garantifond for aktioner i forhold til tredjelande. Land Tilbagebetalingsdato Beløb Kazakhstan 15. 11. 95 835 614,83 UBETALTE FORFALDNE FORDRINGER PR. 30. 06. 95: Følgende fordringer udestår ved periodens udløb: Land Tadsjikistan Georgien Armenien Turkmenistan Beløb ( Kap. + rent. ) 63 181 389,89 81 306 915,94 37 996 507,14 45 850 146,11 lait 228 334 959,08 | DEL 2: TRANSAKTIONER, SOM ALLEREDE ER OPFØRT PÀ BUDGETTET Budgetmyndigheden har givet tilladelse til, at der i budgettet for 1995 oprettes 29 p. m. -poster til opførelse af eventuelle garantibetalinger. Posterne kan opdeles i tre kategorier, nemlig lånoptagelse/långivning inden for Fællesskabet, lånoptagelse/långivning uden for Fællesskabet og garantier, som ydes finansielle institutioner. I. OPTAGELSE AF LÅN MED HENBLIK PÅ GENUDLÅN INDEN FOR FÆLLESSKABET A. FÆLLESSKABETS OPTAGELSE AF LÅN MED HENBLIK PÅ BETALINGSBALANCESTØTTE Fællesskabet kan optage lån på kapitalmarkederne eller i penge- og finansieringsinstitutter med det formål at stille beløbene til rådighed for medlemsstater, som har forbigående problemer med betalingsbalancen. De samlede optagne lån, der således kan ydes medlemsstaterne, er begrænset til 14 mia. ECU. Den 31. december 1995 omfattede långivningen et lån til Grækenland, som blev besluttet den 4. marts 1991, og et lån til Italien besluttet den 18. januar 1993. I forbindelse med de lån, der er ydet, var der den 31. december 1995 et udestående på henholdsvis 1 000 mio. ECU for Grækenland og 4 045 mio. ECU for Italien (jf. tabel 1). B EURATOM-LÅNOFTAGELSE Kommissionen fik i 1977 bemyndigelse til at optage lån med henblik på at bidrage til finansieringen af atomkraftværker. Lånene tager sigte på el-producenter og ledsages af de sædvanlige bankgarantier. Lånemodtagerne er ofte statsejede virksomheder eller virksomheder, der råder over en statsgaranti. Det højst tilladte lånoptagelsesbeløb er fastsat til 4 mia. ECU, hvoraf 500 mio. ECU blev godkendt i 1977, 500 mio. ECU i 1980, 1 mia. ECU i 1982, 1 mia. ECU i 1985 og 1 mia. ECU i 1990. Lånoptagelsen androg pr. 31. december 1994 ca. 2 900 mio. ECU, og der kan derfor optages lån på endnu 1 100 mio. ECU. Udeståendet på lånoptagelser androg pr. 31. december 1995 720 mio. ECU. Kommissionen foreslog den 9. december 1992, at det restbeløb, der ikke er udlånt til medlemsstaterne, anvendes til finansiering af effektivitetsforbedringer og øget sikkerhed i atomkraftanlæg i de central- og østeuropæiske lande og i SNG. 10 Rådet vedtog den 21. marts 1994 en afgørelse herom (se del II om låntagning til fordel for tredjelande). C. LÅNOPTAGELSE BEREGNET TIL INVESTERINGS STØTTE I FÆLLESSKABET Kommissionen har i medfør af Rådets afgørelse af 16. oktober 1978 fået bemyndigelse til at optage lån til fremme af investeringerne i Fællesskabet (det nye fællesskabsinstrument). Det højst tilladte lånoptagelsesbeløb er i afgørelsen af 16. oktober 1978 fastsat til 1 mia. ECU, men siden er det blevet hævet med 1 mia. ved afgørelse af 15. marts 1982. Loftet er derefter blevet hævet med yderligere 3 mia. ved afgørelse af 19. april 1983 og med 750 mio. ved afgørelse af 9. marts 1987. Provenuet af disse lån genudlånes af EIB - der i denne sammenhæng optræder på EF's vegne - til finansiering af investeringsprojekter, der bidrager til øget konvergens og integration, og som er i overensstemmelse med Fællesskabets prioriterede mål inden for energi- og industrisektorerne samt på infrastrukturområdet, idet der bl. a. lægges vægt på projekternes regionale betydning og deres arbejdsløshedsbekæmpende virkning. I medfør af en afgørelse af 26. april 1982 er også støtte til små og mellemstore virksomheder blevet et prioriteret mål. Desuden har Fællesskabet i medfør af en afgørelse af 20. januar 1981 fået bemyndigelse til at optage lån med det formål at yde en ekstraordinær genopbygningsstøtte på 1 mia. ECU til de områder i Italien, der blev ødelagt af jordskælvet i november 1980. Den 14. december 1981 blev der truffet en lignende afgørelse om et støttebeløb på 80 mio. ECU til fordel for de områder i Grækenland, der blev ødelagt af jordskælvene i februar og marts 1981. Det højst tilladte lånoptagelsesbeløb er således på 6 830 mio. ECU. Udeståendet lånoptagelsen var pr. 31. december 1995 1113 mio. ECU, hvilket er et fald på 29,11 % siden 31. december 1994. for Risikoen er fordelt på et stort antal låntagere i Den Europæiske Investeringsbank. Desuden er størstedelen af lånene globallån, der er ydet af EIB til penge- og finansieringsinstitutter, der er ansvarlige for tilbagebetalingen af midlerne. EIB giver årligt Kommissionen en liste over de debitorer, der ifølge Bankens oplysninger risikerer ikke at kunne overholde deres betalingsforpligtelser i de kommende år. Denne liste har hidtil været tom. 11 H. OPTAGELSE AF LÅN MED HENBLIK PÅ GENUDLÅN TIL TREDJELANDE A. EURATOM-LÅN TIL FORDEL FOR VISSE TREDJELANDE Rådet besluttede den 21. marts 1994 at ændre afgørelse 77/270/Euratom med henblik på at bemyndige Kommissionen til at optage Euratom-lån for at bidrage til finansieringen af forbedringen af sikkerheden og effektiviteten i visse tredjelandes atomkraftanlæg. Ved denne afgørelse udnyttes en stor del af lånemulighederne for Euratom-lån (ca. 1 100 mio. ECU) til projekter, der for at komme i betragtning enten - skal vedrøre atomkraftanlæg eller anlæg i brændselscyklen, der er i drift eller under konstruktion; eller - skal tage sigte på nedlæggelse af anlæg, hvis modernisering hverken teknisk eller økonomisk er berettiget. Anlæg i følgende tredjelande kan komme i betragtning: Republikken Bulgarien Republikken Ungarn Republikken Litauen Rumænien Republikken Slovenien Den Tjekkiske Republik Den Slovakiske Republik Den Russiske Føderation Republikken Armenien Ukraine Det blev i konklusionerne af Det Europæiske Råd på Korfu den 24. og 25. juni 1994 og af 7-landegruppens topmøde i Napoli den 7. og 8. juli 1994 anført, at der skulle ydes en international finansiel støtte bl. a. til lukning af Atomkraftværket i Tjernobyl. B. LÅN OPTAGET AF FÆLLESSKABET MED HENBLIK PÅ YDELSE AF MAKROFINANSIEL STØTTE TIL CENTRAL-OG ØSTEUROPÆISKE LANDE 1. UNGARN a) Ungarn I Fællesskabet bevilgede i 1990 Ungarn et mellemfristet lån med en hovedstol på maksimalt 870 mio. ECU og en løbetid på højst fem år. Lånet er beregnet til at lette omstillingen af den ungarske økonomi, så landet bliver i stand til at udnytte alle de fordele, der er forbundet med markedsøkonomi. Lånet stilles til rådighed for Ungarn i trancher. 12 Den første tranche på 350 mio. ECU blev udbetalt den 20. april 1990. Anden tranche på 260 mio. ECU blev udbetalt den 14. februar 1991. Den tredje tranche på maksimalt 260 mio. ECU skulle have været udbetalt i løbet af 1992. Denne tranche er ikke kommet til udbetaling, da Ungarns betalingsbalance er bedre end forventet. De udbetalte trancher skal tilbagebetales på én gang 5 år efter udbetalingen, og renterne, som beregnes efter en variabel sats, skal betales hvert halve år. Den første tranche på 350 mio. ECU blev tilbagebetalt i sin helhed af Ungarn den 20. april 1995. b) Ungarn II Da opløsningen af Rådet for Gensidig Økonomisk Bistand (Comecon) og Golfkrisen risikerer at bringe de første opmuntrende resultater af de iværksatte reformer i fare, besluttede Rådet i juni 1991 at yde Ungarn yderligere makrofinansiel støtte på 180 mio. ECU som i 24- landegruppens samlede finansielle støtteprogram. led Den første tranche på 100 mio. ECU blev udbetalt den 14. august 1991. Den skal tilbagebetales på én gang 7 år efter udbetalingen, og renterne, som beregnes efter en variabel sats, skal betales hvert halve år. Udbetalingen af anden tranche på 80 mio. ECU skete den 15. januar 1993. Den skal være tilbagebetalt i januar 1997, og renterne, der beregnes til fast sats, skal betales årligt. Udeståendet på lånoptagelserne til fordel for Ungarn androg pr. 31. december 1995 440 mio. ECU. 2. DEN TJEKKISKE OG DEN SLOVAKISKE REPUBLIK - I forbindelse med en samlet finansiel støtte fra 24-landegruppen er Kommissionen på Fællesskabets vegne blevet bemyndiget til at optage et lån i to trancher på 375 mio. ECU med en længste løbetid på syv år. Provenuet af dette lån blev på samme vilkår genudlånt til Den Tjekkiske og Slovakiske Føderative Republik. Den første tranche på 185 mio. ECU blev udbetalt den 14. august 1991. Den skal tilbagebetales på én gang 7 år efter udbetalingen, og renterne, som beregnes efter en variabel sats, skal betales hvert halve år. Anden tranche på 190 mio. ECU blev udbetalt den 2. marts 1992. Den skal tilbagebetales på én gang 6 år senere. - Landets deling i en Tjekkisk Republik og en Slovakisk Republik den 1. januar 1993 medførte, at Kommissionen foreslog en fordeling af lånet på de to republikker. Denne fordeling blev ved Rådets afgørelse af 24. januar 1994 foretaget således, at to tredjedele, dvs. 250 mio. ECU, tilfalder Den Tjekkiske Republik og en tredjedel, dvs. 125 mio. ECU, Den Slovakiske Republik. 13 Udeståendet på lånoptagelser til fordel for de to republikker androg pr. 31. december 1995 375 mio. ECU. - Den slovakiske Republik Kommissionen blev som led i en ny finansiel støtte til Den slovakiske Republik ved Rådets afgørelse af 22. december 1994 bemyndiget til på Fællesskabets vegne at optage et lån på 130 mio. ECU i to trancher med en maksimal løbetid på syv år. Provenuet af lånet skal på samme vilkår udbetales til Slovakiet. Fra oktober 1995 skete der en klar forbedring af Republikken Slovakiets betalingsbalance og i valutareserverne. Kommissionen har derfor forelagt Rådet et forslag til annullering af det mellemfristede lån, der blev bevilget ved afgørelse 94/939/EF af 22. 10. 94. 3. BULGARIEN a) Bulgarien I I forbindelse med en samlet fra 24-landegruppen er Kommissionen på Fællesskabets vegne blevet bemyndiget til at optage et lån i to trancher på 290 mio. ECU med en længste løbetid på syv år. Provenuet af dette lån blev på de samme vilkår genudlånt til Bulgarien. finansiel Den første tranche på 150 mio. ECU blev udbetalt til Bulgarien den 14. august 1991. Den skal tilbagebetales på én gang 7 år efter udbetalingen, og renterne, som beregnes efter en variabel sats, skal betales halvårligt. Anden tranche på 140 mio. ECU blev udbetalt den 2. marts 1992. Den skal tilbagebetales på én gang fem år senere, og renterne til variabel sats skal betales halvårligt. b) Bulgarien II Kommissionen er, som led i en ny støtte fra 24-landegruppen for perioden 1992-1993, på Fællesskabets vegne blevet bemyndiget til at optage lån på 110 mio. ECU med en længste løbetid på syv år i to trancher, idet provenuet af dette lån skal udbetales til Bulgarien. Som følge af forsinkelserne i de økonomiske reformer i Bulgarien blev gennemførelsen af denne transaktion udsat indtil december 1994, hvor der blev udbetalt en første tranche på 70 mio. ECU. Beløbet skal tilbagebetales på én gang den 7. december 2001, mens renterne til variabel sats skal betales halvårligt. Udeståendet på lånoptagelsen til fordel for Bulgarien androg pr. 31. december 1995 360 mio. ECU. 14 4. RUMÆNIEN a) Rumænien I led i en samlet finansiel støtte fra 24-landegruppen har Som Kommissionen på Fællesskabets vegne fået bemyndigelse til i to trancher at optage et lån på 375 mio. ECU med en længste løbetid på syv år. Provenuet skal på samme vilkår genudlånes til Rumænien. Første tranche på 190 mio. ECU med en løbetid på syv år blev udbetalt den 22. januar 1992. Den skal tilbagebetales på én gang den 1. februar 1999, og renterne til variabel sats skal betales halvårligt. Anden tranche på 185 mio. ECU og med en længste løbetid på seks år blev udbetalt i april 1992. Den skal tilbagebetales på én gang den 18. marts 1998, og renterne til variabel sats skal betales halvårligt. b) Rumænien II Som led i en ny støtte fra 24-landegruppen har Kommissionen på Fællesskabets vegne fået bemyndigelse til at optage et lån på 80 mio. ECU med en længste løbetid på syv år. Provenuet skal på samme vilkår genudlånes til Rumænien. Lånet blev udbetalt på én gang den 26. februar 1993. Det skal tilbagebetales på én gang den 26. februar 2000, og renterne skal betales halvårligt. c) Rumænien III Som led i en ny global makrofinansiel støtte er Kommissionen på Fællesskabets vegne ved Rådets afgørelse af 20. 06. 1994 blevet bemyndiget til at optage lån på 125 mio. ECU med en maksimal løbetid på 7 år i to trancher på henholdsvis 90 og 35 mio. ECU. Provenuet skal på samme vilkår genudlånes til Rumænien. Første tranche på 55 mio. ECU med en løbetid på 7 år blev udbetalt den 20. november 1995. Den skal tilbagebetales samlet den 20. november 2002 og renterne til variabel sats skal betales halvårligt. Anden tranche var ikke udbetalt pr. 31. december 1995. Udeståendet på lånoptagelsen til fordel for Rumænien androg pr. 31. december 1995 510 mio. ECU. C. LÅN OPTAGET AF FÆLLESSKABET MED HENBLIK PÅ YDELSE AF MAKROFINANSIEL STØTTE TIL DE NYE UAFHÆNGIGE STATER I DET TIDLIGERE SOVJETUNIONEN - Mellemfristet lån på 1 250 mio. ECU Rådet besluttede i december 1991 at åbne en kreditfacilitet på 1 250 mio. ECU for Sovjetunionen og dens republikker til finansieringen af import af 15 landbrugsprodukter, fødevarer og lægemidler med oprindelse i EF og Østeuropa. Facilitetens længste løbetid var tre år. Som følge af Sovjetunionens opløsning blev kreditten i begyndelsen af 1992 fordelt mellem de forskellige nye uafhængige stater (SNG). i. Underskrevne lånekontrakter pâ grundlag qfden oprindelige fordeling De fleste lånekontrakter blev underskrevet i 1992, bl. a. : - den 10. juli 1992 med Armenien (38 mio. ECU), Kirgisistan og Moldova (32 mio. ECU), Turkmenistan (27 mio. ECU). Beløbet til Kirgisistan blev senere nedsat til 23,7 mio. ECU efter ønske fra landets myndigheder. (45 mio. ECU) - den 13. juli 1992 med Ukraine (130 mio. ECU); - den 24. juli 1992 med Belarus (102 mio. ECU), Tadsjikistan (55 mio. ECU) og Georgien (70 mio. ECU); - den 9. september 1992 med Rusland (150 mio. ECU); - den 9. december 1992 med Rusland (349 mio. ECU); - den 15. december 1992 med Kasakhstan (25 mio. ECU). 2. Underskrevne lånekontrakter på grundlag af den ændrede fordeling En række lånekontrakter blev ligeledes underskrevet i 1993 efter en ændring af den oprindelige fordeling af det samlede lånebeløb - Den 5. maj 1993 blev to nye kontrakter underskrevet med henholdsvis Armenien (20 mio. ECU) og Georgien (10 mio. ECU). Beløbene til de to lån var oprindeligt tildelt Kasakhstan. - Den 6, december 1993 blev en yderligere lånekontrakt på 40 mio. ECU underskrevet med Georgien. Dette lån finansieres ved en nedsættelse af tildelingen til Usbekistan. - Den 14. december 1994 blev en kontrakt på 59 mio. ECU underskrevet med Usbekistan. - Den 12. oktober 1994 blev en kontrakt på 68 mio. ECU underskrevet med Aserbajdsjan. 16 4. Udnyttelse af lånet på 1 250 mio. ECU Lån Armenien a Armenien b Aserbajdsjan Belarus Georgien a Georgien b Georgien c Kasakhstan a Kasakhstan b Kirgisistan Moldova Rusland a Rusland b Tadsjikistan Turkmenistan Ukraine Usbekistan lait Oprindelig fordeling (1992) Fordeling pr. 30. 06. 95 Faktisk udnyttelse af lånet pr. 31. 12. 95 38 68 102 70 55 32 27 150 349 55 45 130 129 38 20 68 100,5 70 10 40 25 0 23,7 27 72,9 349 55 45 129,8 59 37,7 19,6 50,3 100,5 69,4 9,8 34,1 24,9 22,7 27 70,0 299,7 54,5 44,9 129,8 50,8 1250 1 132,9 i 1 053,9 1 Pr. 31. december 1995 androg modtagerlandenes faktiske udnyttelse af lånet 1 053,9 mio. ECU. 5. Forfaldsplanen for tilbagebetalingerne af hovedstol og renter Forfaldsplanen for tilbagebetalingerne af hovedstol og renter i forbindelse med denne transaktion varierer alt efter datoen for lånekontrakternes underskrivelse og beløbene. - Armenien (38 mio. ECU), Belarus, Georgien (70 mio. ECU), Kirgisistan, Moldova, Tadsjikistan, Turkmenistan, Ukraine og Rusland (150 mio. ECU): - renter den 20. april og 20. oktober, 17 - hovedstol den 20. august 1995, undtagen Belarus, Ukraine og Rusland, der betaler halvdelen henholdsvis den 20. august 1994 og 1995; - Armenien (20 mio. ECU), Kasakhstan, Rusland (349 mio. ECU), Georgien (10 og 40 mio. ECU): - renter den 15. januar og 15. juli, - hovedstol den 15. januar 1996, undtagen Rusland, der betaler halvdelen henholdsvis den 15. januar 1995 og 1996, og Georgien (40 mio. ECU), der betaler den 15. januar 1997. - Aserbajdsjan og Usbekistan: - renter den 28. marts og 28. september, - hovedstol den 28. september 1997. Pr. 31. december 1995 konstateredes der manglende tilbagebetalinger til et beløb på 228,33 mio. ECU, nemlig af hovedstol og renter fra Georgien, Armenien, Turkmenistan og Tadsjikistan (se IV, "Garantiinterventioner", anden del). - Makrofinansiel bistand til Moldova Som led i Fællesskabets deltagelse i den internationale hjælp til Moldova blev Kommissionen ved afgørelse af 13. 06. 1994 bemyndiget til på Fællesskabets vegne at optage lån i to trancher på i alt 45 mio. ECU med en maksimal løbetid på ti år. Provenuet af dette lån skal genudlånes på samme vilkår til Moldova. Den første tranche på 25 mio ECU blev udbetalt til Moldova i december 1994. Lånet skal tilbagebetales i 5 annuiteter fra det 6. år. Det skal være fuldstændigt betalt den 7. december 2004. Renterne til variabel sats skal betales halvårligt. Anden tranche på 20 mio. ECU og med en løbetid på 10 år blev udbetalt den 8. august 1995. Lånet skal tilbagebetales i 5 annuiteter fra 6. år. Det skal være fuldstændigt tilbagebetalt den 8. august 2005. Renterne til variabel sats skal betales halvårligt. Udeståendet på lånet til Ukraine androg pr. 31. december 1995 45 mio. ECU. - Makrofinansiel bistand til Ukraine Som led i et samlet låneprogram til Ukraine blev Kommissionen ved Rådets afgørelse af 22. december 1994 bemyndiget til på Fællesskabets vegne at optage et lån på 85 mio. ECU med en maksimal løbetid på ti år. Provenuet af dette lån skal i én tranche genudlånes til Ukraine. Lånet blev udbetalt i en tranche den 28. december 1995. Det skal tilbagebetales i 5 annuiteter fra det 6. år. Det skal være fuldstændigt tilbagebetalt den 28. december 2005. Renterne til variabel sats skal betales halvårligt. 18 Udeståendet på lånet til Ukraine androg pr. 31. december 1995 85 mio. ECU. - Makrofinansiel bistand til Belarus Som led i et samlet støtteprogram for Belarus er Kommissionen på Fællesskabets vegne ved Rådets afgørelse af 10. april 1995 blevet bemyndiget til at optage et lån på højest 75 mio. ECU med en længste løbetid på 10 år. Provenuet af dette lån skal udbetales i to trancher. Første tranche på 30 mio. ECU skal udbetales den 28. december 1995 og tilbagebetales i 5 annuiteter fra det 6. år. Det skal være fuldstændigt tilbagebetalt den 28. december 2005. Renterne til variabel sats skal betales halvårligt. Udeståendet på lånet til Belarus androg pr. 31. december 1995 30 mio. ECU. D. LÅN OPTAGET AF FÆLLESSKABET MED HENBLIK PÅ YDELSE AF MAKROFINANSIEL STØTTE TIL DE BALTISKE LANDE Som led i et samlet finansielt støtteprogram fra 24-landegruppen til de pågældende tre lande har Kommissionen på Fællesskabets vegne fået bemyndigelse til at optage et lån på 220 mio. ECU med en længste løbetid på syv år. Provenuet skal genudlånes på tilsvarende vilkår i to trancher til de tre lande med følgende fordeling: - - 40 mio. ECU til Estland, 80 mio. ECU til Letland, 100 mio. ECU til Litauen. De første lånetrancher til Estland (20 mio. ECU) og Litauen (40 mio. ECU) blev udbetalt den 31. marts 1993. Lånene skal tilbagebetales på én gang den 31. marts 2000, og renterne til variabel sats skal betales halvårligt den 31. marts og 30. september. Den første tranche af lånet på 50 mio. ECU til Litauen blev udbetalt den 27. juli 1993. Den skal tilbagebetales på en gang den 27. juli år 2000 og renterne til en fast sats den 27. juli hvert år. Anden tranche på 25 mio. ECU blev udbetalt til Litauen den 16. august 1995 og skal tilbagebetales på en gang den 16. august 2002. Renterne til variabel sats skal betales halvårligt den 16. februar og 16. august. Udeståendet på låntagningen til fordel for De Baltiske Lande androg pr. 31. december 1995 135 mio. ECU. 19 A E. LÅN OPTAGET AF FÆLLESSKABET MED HENBLIK PÅ YDELSE AF MAKROFINANSIEL STØTTE TEL MIDDELHAVSLANDENE 1. ISRAEL Med henblik på at yde finansiel støtte til Israel og befolkningerne i de besatte områder fik Kommissionen i juni 1991 bemyndigelse til på Fællesskabets vegne at optage et lån på 160 mio. ECU i én tranche med en længste løbetid på 7 år. Provenuet skal på samme vilkår genudlånes til Israel, der desuden modtager en rentegodtgørelse på 27,5 mio. ECU, der konteres over EF's budget. Transaktionen fandt sted den 2. marts 1992. Lånet skal være fuldstændigt tilbagebetalt den 15. december 1997. Udeståendet på lån, optaget til fordel for Israel androg pr. 31. december 1995 160 mio. ECU. 2. ALGERIET Kommissionen blev på Fællesskabets vegne i september 1991 bemyndiget til at optage lån på 400 mio. ECU i to trancher med en længste løbetid på syv år. Provenuet af dette lån skal på samme vilkår genudlånes til Algeriet. Første tranche på 250 mio. ECU blev udbetalt den 23. december 1991 ved hjælp af en midlertidig bankkredit, der blev tilbagebetalt med nettobeløbet for lånet, der blev optaget den 14. januar 1992 med en løbetid på seks år. Lånet skal betales tilbage på én gang den 15. december 1997, og renterne betales årligt den 15. december. På grund af forsinkelserne i det økonomiske reformprogram blev udbetalingen af anden tranche på 150 mio. ECU udsat og først foretaget i august 1994 som led i genoptagelsen af strukturtilpasningerne i Algeriets økonomi. Lånet skal være fuldstændig tilbagebetalt den 17. august 2001 og renterne betales årligt den 17. august. Rådet traf derfor i december 1994 beslutning om at yde en ny makrofinansiel støtte til Algeriet. Kommissionen blev derefter på Fællesskabets vegne bemyndiget til at optage lån på 200 mio. ECU med en maksimal løbetid på syv år. Provenuet af dette lån skal på samme vilkår i to trancher genudlånes til Algeriet. Første tranche på 100 mio. ECU og med en løbetid på 7 år blev udbetalt den 27. november 1995. Den skal tilbagebetales på en gang den 27. november 2002 og renterne til variabel sats betales halvårligt. Udeståendet på lånet optaget til fordel for Algeriet, androg pr. 31. december 1995 500 mio. ECU. 20 m. GARANTIER, SOM FÆLLESSKABET HAR YDET TREDJELANDE A. LÅN, DER ER YDET AF DEN EUROPÆISKE INVESTERINGSBANK TIL LANDE I MIDDELHAVSOMRÅDET, OG SOM ER GARANTERET OVER DET ALMINDELIGE BUDGET I overensstemmelse med Rådets afgørelse af 8. marts 1977 yder Fællesskabet som led i Fællesskabets finansielle forpligtelser over for landene i Middelhavsområdet garanti for de lån, der bevilges af Den Europæiske Investeringsbank. På grundlag af denne afgørelse blev der den 30. oktober 1978 (Bruxelles) og den 10. november 1978 (Luxembourg) underskrevet en kautionskontrakt mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Den Europæiske Investeringsbank, ifølge hvilken der ydes en samlet garanti svarende til 75% af de kreditter, der lande: Portugal lånetransaktioner åbnes (finansprotokol, støtte forud for tiltrædelsen), Grækenland, Spanien (finansielt samarbejde), Malta, Tunesien, Algeriet, Marokko, Tyrkiet, Cypern, Ægypten, Jordan, Syrien, Israel, Jugoslavien og Libanon. i forbindelse med i følgende Herudover ydes der undtagelsesvis en garanti på 100% for kreditterne i forbindelse med nødhjælpen til Portugal i henhold til bestemmelserne i Rådets afgørelse af 7. oktober 1975. For hver ny finansprotokol udarbejdes et dokument om forlængelse af kautionskontrakten. Den 31. december 1995 var den tilladte lånesum på i alt 7 862 mio. ECU, heraf 1 500 mio. ECU til Spanien, Grækenland og Portugal og 6 362 mio. ECU til tredjelande i Middelhavsområdet. Udeståendet pr. 31. december 1995 androg 2 167 mio. ECU, under hensyn til grænsen på 75% af kreditterne. Heraf faldt 385 mio. ECU på Spanien, Grækenland og Portugal og 1 782 mio. ECU på tredjelande i Middelhavsområdet. Desuden kan der ligeledes ydes lån fra EIB uden for protokollerne i henhold til Rådets forordning (EØF) nr. 1763/92 af 29. juni 1992 om finansielt samarbejde af interesse for alle tredjelande i Middelhavsområdet. I forbindelse med denne transaktion er det største beløb, der kan udlånes af EIB, 1 800 mio. ECU. Der er oprettet en samlet garanti på 75%. Pr. 31. december 1995 var der åbnet kreditter for 1 239 mio. ECU, hvoraf 98 mio. ECU er blevet udbetalt. Udeståendet svarer i øjeblikket til det udbetalte beløb. 21 Pr. 31. december 1995 var fordelingen af de godkendte lån følgende for tredjelande: Algeriet Cypern Egypten Israel Jordan Libanon Malta Marokko Slovenien Syrien Tunesien Tyrkiet Jugoslavien1 I alt protokoller Horisontalt finansielt samarbejde I alt Middelhavsområdet Godkendte lån 640 142 802 215 198 222 85 517 150 323 418 90 760 4 562 1 800 6 362 Lånene har som regel en gennemsnitlig løbetid på 15 år og er afdragsfri i en 3-4-års periode. B. LÅN YDET AF DEN EUROPÆISKE INVESTERINGSBANK TEL TREDJELANDE I CENTRAL- OG ØSTEUROPA På foranledning af en anmodning, som Rådet fremsatte den 9. oktober 1989, vedtog Den Europæiske Investeringsbanks Styrelsesråd den 29. november 1989 at tillade, at Banken af sine egne midler yder en række lån til finansiering af investeringsprojekter i Ungarn og i Polen til et samlet beløb på maksimalt 1 mia. ECU. Disse lån ydes til finansiering af investeringsprojekter, som opfylder de kriterier, der normalt lægges til grund ved Bankens udlån af egne midler. Kautionskontrakten mellem Fællesskabet og EIB blev undertegnet den 24. april 1990 i Bruxelles og den 14. maj 1990 i Luxembourg. Herefter er der oprettet en garanti på 100% af lånetransaktionerne. Den 14. maj 1991 vedtog budgetmyndigheden at udvide denne garanti, svarende til 100% af lånegarantien, til at omfatte et maksimumsbeløb på i alt 700 mio. ECU for lån, der ydes til Tjekkoslovakiet, Bulgarien og Rumænien. Tilføjelsen til kautionskontrakten blev undertegnet den 31. juli 1991. Anden protokol med Jugoslavien blev opsagt, da der endnu manglede at blive bevilget 100 mio. ECU. 22 Kommissionen forelagde den 23. oktober 1992 et forslag til afgørelse for Rådet om udvidelse af Fællesskabets garanti til 100% af lånetransaktionerne i tilfælde af tab på de lån, som EIB har ydet Estland, Letland og Litauen, og som er godkendt af budgetmyndigheden ved afgørelsen af 15. marts 1993. Det samlede loft for de lån, som EIB ønsker at yde disse lande, blev fastsat til 200 mio. ECU for en tre-års periode. Kommissionen forelagde ligeledes den 18. december 1992 et forslag om udvidelse af denne garanti til 100% af lånetransaktionerne i tilfælde af tab på lån fra EIB til Albanien. Budgetmyndigheden forlængede den 13. december 1993 Fællesskabets garanti til 100% af lånetransaktionerne for EIB's lån i de tre kommende år til De Central- og Østeuropæiske Lande, herunder De Baltiske Lande og Albanien, inden for et samlet loft på 3 mia. ECU. Kautionskontrakten blev underskrevet den 22. juli 1994 i Bruxelles og den 12. august 1994 i Luxembourg. Lånene er generelt langfristede, dvs. gennemsnitligt 15 år med 3-4 års afdragsfrihed på hovedstolen. Der var pr. 31. december 1995 åbnet kreditter for 3 541 mio. ECU i De Central- og Østeuropæiske Lande, men kun 952 mio. ECU var udbetalt på det pågældende tidspunkt. C. LÅN YDET AF DEN EUROPÆISKE INVESTERINGSBANK TIL ANDRE TREDJELANDE På ECOFIN-Rådet den 19. maj 1992 blev de retningslinjer vedtaget, som Kommissionen havde foreslået for udvidelsen af EIB's virksomhed til også at omfatte lande uden for Fællesskabet, og Banken opfordredes til at yde lån i overensstemmelse med sine vedtægter og sædvanlige kriterier til projekter af gensidig interesse i visse tredjelande (Udviklingslande i Latinamerika og Asien), med hvilke Fællesskabet har indgået samarbejdsaftaler. Der blev fastsat et samlet loft på 250 mio. ECU om året for en tre-års periode. Loftet skal revideres ved denne periodes udløb. Lånene garanteres med 100% over EF's budget. Kommissionen forelagde et forslag til afgørelse herom den 3. juni 1992, som Rådet formelt vedtog den 15. februar 1993. Kautionskontrakten mellem Fællesskabet og EIB blev underskrevet den 4. november 1993 i Bruxelles og den 17. november 1993 i Luxembourg. Pr. 31. december 1995 androg kontraktbeløbet 607 mio. ECU, men der var kun udbetalt 149 mio. ECU på dette tidspunkt. 23 D. LÅN YDET AF DEN EUROPÆISKE INVESTERINGSBANK TIL SYDAFRIKA Rådet vedtog den 1. juni 1995 de retningslinjer, som Kommissionen havde foreslået vedrørende udvidelsen af EIB's aktiviteter til at omfatte Sydafrika og opfordrede banken til at yde lån i overensstemmelse med sine vedtægter og sædvanlige kriterier til projekter af gensidig interesse i dette land. Der blev fastsat et samlet loft på 300 mio. ECU for 2 år, der kan forlænges til 2tøår. Disse lån garanteres med 100% over Fællesskabets budget. Kommissionen forelagde den 5. december 1994 er forslag i overensstemmelse hermed, som Rådet vedtog den 1. juni 1995. Garantikontrakten mellem Fællesskabet og EIB blev underskrevet den 4. oktober 1995 (Bruxelles) og 16. oktober 1995 (Luxembourg). Den 31. december 1995 var der undertegnet kreditter for 45 mio. ECU. Hidtil er der ikke foretaget udbetalinger. 24 DEL 3: VURDERING AF MULIGE RISICI De tal, der er anført i de foregående afsnit, angiver størrelsen af risiciene for det almindelige budget. Imidlertid bør disse oplysninger sammenholdes med risicienes beskaffenhed, som er afhængig af transaktionernes art og låntagernes situation. I. TRANSAKTIONERNES ART De risici, der er angivet i det ovenstående talmateriale, dækker over forskellige interventioner, som man kan opdele i to kategorier, nemlig transaktioner med henholdsvis makro- og mikro-økonomisk sigte. A. TRANSAKTIONER MED MAKRO-ØKONOMISK SIGTE Det drejer sig først og fremmest om betalingsbalancelån til medlemsstater, hvortil der normalt er knyttet nogle præcise økonomiske og forpligtelses- mæssige betingelser. Makrofinansielle støttetransaktioner tilhører den samme form for interventioner, men vedrørende tredjelande. Endelig hører under denne kategori den lånegaranti på 500 mio. ECU og de lån på 1 250 mio. ECU, der skal finansiere importen af landbrugsprodukter og fødevarer til det tidligere Sovjetunionen, idet risikoen i forbindelse med disse to transaktioner i vidt omfang afhænger af modtagerlandenes makro-økonomiske og politiske udvikling. B. TRANSAKTIONER MED MIKRO-ØKONOMISK SIGTE Der er tale om lån til finansiering af bestemte projekter, som normalt skal tilbagebetales over en lang periode ved hjælp af de forventede overskud af projekterne. Lånene tildeles som regel statslige virksomheder eller penge- og finansieringsinstitutter, og de er foruden af fællesskabsgarantien dækket af de sædvanlige bankgarantier. Der er tale om Euratom- og NIC-lån, der ydes i medlemsstaterne, samt om Euratom- og EIB-lån, der bevilges låntagere uden for Fællesskabet (Middelhavsområdet, Central- og Østeuropa, visse tredjelande - udviklingslande i Latinamerika, Asien og Sydafrika). 25 II. Den generelle økonomiske situation i tredjelandene A. ALGERIET 1. DEN ALMINDEUGE ØKONOMISKE SITUATION På trods af en del fremskridt på områder som stabilisering og strukturel tilpasning i såvel 1994 som 1995, befinder Algeriet sig generelt fortsat i en social og økonomisk vanskelig situation. Rytmen fremover for den økonomiske vækst, bedring af produktionen, ekspansionen i indenlandske og udenlandske investe ringer, de strukturelle reformer og gennemførelsen af effektiv social- og arbejds markedspolitik afhænger i afgørende grad af den igangværende demokratiserings proces, herunder en vellykket bilæggelse af de interne stridigheder. BNP i faste priser faldt beskedent i 1994 med 1,1 % (et positivt resultat sammen holdt med 1993-faldet på 2%). Et foreløbigt skøn for 1995 viser en stigning i BNP i faste priser på 5,3%. I perioden 1994/95 var den algeriske økonomi påny udsat for et udpræget inflationspres (det årlige forbrugerprisindeks var i april 1995 steget med 34%), hvilket afspejler den hidtil førte prisliberaliseringspolitik sideløbende med subsidiereduktionen og den voldsomme devaluering af dinaren (40,17%), der blev besluttet i april 1994. Inflationen ventes at falde til 10,3% ved udgangen af marts måned 1996. Underskuddet på de offentlige finanser reduceredes fra 8,7% i 1993 til 2,8% i 1995 og forventes at falde yderligere til 1,3% af BNP i 1996 på baggrund af et stigende provenu fra indirekte afgifter og told, et bredere beskatningsgrundlag og yderligere stramninger i de offentlige lønninger, fødevaresubsidier, prisstøtte til landbruget, statskassens finansiering af Fonden for Industriel Genopretning og overførselsindkomster til de fattige. De algeriske myndigheder holdt sig i 1994/95 til en stram penge- og finanspolitik som led i et strategiprogram, der finansieres over det stand-by-arrangement med IMF, der godkendtes i maj 1994, og senere udvidet med en treårig kreditfacilitet, godkendt i maj 1995. Den økonomiske politik fokuseredes på løntilbageholden hed. Der indføres nu markedsbaserede instrumenter til indenlandsk likviditets styring. Sideløbende med denne politik devalueredes den algeriske dinar betydeligt, en vekselkursordning med en kontrolleret, flydende kurs indførtes, valutareserverne styrkedes, priserne blev frigivet og subsidierne reduceret. Importen er nu fuldt liberaliseret og de statslige importmonopoler under gradvis afvikling. Der er ligeledes opnået gode resultater med især den strukturelle tilpasning og bankreformen. Der er vedtaget en ny lov om udenlandske investeringer og 26 oprettet en institution, der skal fremme private udenlandske og indenlandske investeringer. 2. BETALINGSBALANCEN Importliberaliseringspolitikken har sammen med indbyggernes fri adgang til udenlandsk valuta til alle transaktioner under betalingsbalancens løbende poster ført til en voldsom forværring af sidstnævnte, som er gået fra et overskud på 1,6% af BNP i 1993 til et underskud på 6,9% i programåret 1994/95. Denne vaklende situation ventes at fortsætte i 1995/96 med et forventet underskud på 5,7% af BNP. Importen er i stadig stigning, hvilket bidrager til at nedbringe mangelen på industrielle reservedele, råmaterialer samt basisvarer og halv fabrikata til forbrug, hvorimod eksportindtægterne faldt en smule i såvel 1994 som første kvartal i 1995 på grund af en utilfredsstillende kulbrinteeksport (mængde og priser). Den voldsomme nominelle devaluering af dinaren har fremme en eksport- forbedret eksportvarernes konkurrenceevne og vil diversificering hen imod nye produkter og markeder. Generelt synes betalingsbalancesituationen i 1995 at være forværret sammenholdt med sidste år, hvilket afspejler et stigende handelsunderskud og rente- og afdragsbetaling på uomlagt mellemfristet udlandsgæld (ikke omfattet Paris- og London-klubarrangementerne). I denne henseende planlægges nye omlægninger i Paris- og London-klubregi samt ny finansiering gennem IMF, andre internationale finansieringsinstitutter, EU og andre bilaterale partnere (navnlig Japan). De direkte udenlandske investeringer ventes fortsat lave i 1995. Landets valutareserver faldt i september 1995 til 1,9 mio. USD svarende til to måneders import (mod 2,6 mia. USD ved udgangen af 1994 eller 2,9 måneders import). 3. UDLANDSGÆLD Udlandsgælden (ca. 33,8 mia. USD ved udgangen af 1995) er fortsat en tung byrde for Algeriets offentlige finanser og betalingsbalance. Der blev i 1994 og 1995 indgået et omlægningsarrangement med de officielle bilaterale kreditorer i Paris-klubben. Arrangementerne ventes videreført inden for rammerne af det treårige IMF-strategiprogram. De algeriske myndigheder har også fået et arrangement i stand med forretningsbankerne (London-klubben), herunder en udskydelse af rente- og afdragsbetalingsforpligtelser pr. 1. marts 1994 til den 31. december 1997 (3,2 mia. USD). Forholdet mellem udlandsgæld og BNP (som ved udgangen af 1995 var ca. 78%) forventes at forblive stabil i den nærmeste fremtid. Forholdet mellem rente- og afdragsbetalinger og eksporten (som faldt dramatisk fra 82% i 1993 til ca. 50% i 1995) anslås at falde yderligere til ca. 40% i 1996 på baggrund af de positive virkninger af gældsomlægningsordningerne med London- og Paris-klubben. 27 B. BELARUS 1. DEN ALMINDEUGE ØKONOMISKE SITUATION Udbredt forsigtighed og tvivlsomme fremtidige forbindelser til Rusland har medført, at perioden siden uafhængigheden i 1992 har været præget af stor usikkerhed. Landet påbegyndte reformerne senere end de fleste lande i regionen og forlod først den russiske rubelzone i april 1994. I 1994 registreredes et betydeligt fald i produktionen (-20%), og BNP i faste priser faldt skønsmæssigt med 7% i 1995. Prisstigningerne skabte hyperinflation i 1993 og 1994 på grund af centralbankens ubegrænsede refinansiering af banksystemet. Siden begyndelsen af 1995 er der ført en stram stabiliseringspolitik med en skærpet kontrol med pengemængden. Inflationen faldt efterfølgende fra 40% om måneden i januar til 3% i august. Der er indført markedsmekanismer for central bankens långivning. Myndighederne førte en fleksibel rentepolitik for at opret holde positive og interessante realrentesatser og således mobilisere rubelinde ståender i banksystemet. Underskuddet på de offentlige finanser, som forblev under 2% i 1993 og 1994, anslås til 3,2% af BNP i 1995. De strukturelle reformer er kun netop påbegyndt og udgør derfor fortsat det svage punkt for Belarus. Der blev foretaget betydelige prisjusteringer ved udgangen af 1994 og i begyndelsen af 1995, og de fleste priser er nu frigivet. De fleste importtilladelser og modkøbskrav er nu afskaffet. Udenrigshandelen er imidlertid stadig underlagt en række begrænsninger. Banksektoren svækkes af dårlige lån og er fortsat generelt ineffektiv. Restancer mellem virksomhederne udgør mere end 50% af BNP. Privatiseringen er kun i den indledende fase. De hidtil privatiserede virksomheder udgør kun 6% af værdien af de samlede aktiver, der skal privatiseres. Reformerne forløber udpræget langsomt inden for landbrugs sektoren, og privatiseringen af landbrugsjorden er endnu ikke begyndt. IMF's bestyrelse godkendte den 12. september 1995 det første stand-by- arrangement med Belarus for at støtte landets reformprogram og behov for ekstern finansiering. 2. BETALINGSBALANCEN Der var underskud på de løbende poster i 1993 og 1994 (ca. -10% af BNP). De første tal for 1995 viser en stor vækst i eksporten i løbet af første halvår. Rublens faktiske kursstigning forventes dog sammen med tab af konkurrenceevne i forbindelse med den højere importafgift at lægge en dæmper på eksportens stigning på kort sigt, ligesom underskuddet på de løbende poster fortsat skønnes at ligge på -4% af BNP i 1995, og samme resultat ventes i 1996. På grund af stor tilstrømning af hård valuta var kapitalposterne i overskud i første halvår af 1995, men som følge af de nødvendige store rente- og afdragsbetalinger på udlandsgælden skønnes der at være underskud på kapitalposterne i andet 28 halvår. Reserverne af hård international valuta er fortsat knappe, svarende til kun ca. 1,5 måneders import ved udgangen af 1995. På trods af at der i 1992 indførtes en lov om udenlandske investeringer, som sikrer fri hjemtagelse af udbytte, ligger de direkte udenlandske investeringer fortsat på et meget lavt niveau (anslås til kun 20 mio. USD i 1995). De positive realrenter har bidraget til at stabilisere Belarus-rublen nominelt og ført til en betydelig opskrivning over for dollaren og den russiske rubel i 1995. Det vil dog blive vanskeligt at opretholde den nuværende kurs under en tocifret inflation uden samtidigt at skade landets konkurrenceevne alvorligt. Belarus har ved at ophæve restriktionerne på valutatransaktioner i 1995 gradvist bevæget sig hen imod konvertibilitet på de løbende poster. Ved udgangen af 1995 udsendte myndighederne imidlertid forvirrende signaler om genindførsel af restriktionerne på transaktioner i hård valuta bankerne imellem. 3. UDLANDSGÆLD Belarus har afhændet sin andel af den tidligere sovjetunions aktiver og passiver til Rusland. Landets eneste udlandsgæld består derfor i lån indgået efter den 1. januar 1992. Den samlede udlandsgæld skønnes ved udgangen af 1995 at beløbe sig til 2,1 mia. USD (svarende til 22% af BNP). Landets største kreditor er Rusland på grund af en akkumulation af gasrestancer indtil udgangen af 1994. Der er under det løbende IMF-program afsat et maksi malt beløb på 419 mio. USD hertil. Beløbet var imidlertid overskredet ved udgangen af 1995. Restancerne forventes gradvist afviklet under et langsigtet rammeprogram, som de russiske og belarussiske myndigheder forhandler om for øjeblikket. Rente- og afdragsbetalingerne blev øget betydeligt i 1995 med afviklingen af tyske lån og EU-lån, men befinder sig imidlertid fortsat på et beskedent niveau (7,6% af eksporten, afviklingen af gasrestancerne ikke medregnet). 29 C, BULGARIEN 1. DEN ALMINDELIGE ØKONOMISKE SITUATION I 1995 konsolideredes den bedring af den bulgarske økonomi, som startede i 1994. BNP i faste priser steg med 2,5%, og denne positive reelle tendens er i al væsentlighed udtryk for gode eksportresultater trods den fortsatte faktiske kurs stigning på den bulgarske lev. Ledigheden faldt yderligere i september 1995 til 11,1% (hvilket er godt sammenholdt med de ca. 13% ved udgangen af 1994). Inflationen faldt i 1995 til 33% årligt, trods stigning i en række kontrollerede priser (navnlig på energi). Det har i 1995 været sværere at gennemføre den stramme pengepolitik på grund af stor kapitaltilstrømning, der medførte et opadgående pres på lev-kursen. Den bulgarske centralbank greb ind for at forhindre en nominel kursstigning. De officielle rentesatser reduceredes for at holde på rentefølsom (kortfristet) kapital tilstrømning. Trods bestræbelserne på at kontrollere pengeforsyningen blev de pengepolitiske mål for 1995 dog overskredet. Centralbankens manøvrerum har ligeledes været begrænset af det stadigt meget høje likviditetsbehov i forbindelse med statsbudgettet, de skrantende banker og tabsgivende statsejede virksomheder. En relativ beskedent restriktiv indkomstpolitik hjalp regeringen i dens indsats for at dæmpe inflationen. Med hensyn til finanspolitikken vedtog regeringen i maj 1995 en ny finanslov, der indebærer et offentligt underskud på 5,5% af BNP for 1995. Foreløbige tal viser imidlertid, at underskuddet for sidste år beløber sig til 6,7% af BNP, hvilket mere eller mindre er uændret i forhold til 1994 (6,6%). Med hensyn til sektortilpasning og reformer var resultaterne for 1995 blandede. Som et negativt element er der indført en række restriktioner på salg af landbrugsjord til private og nye former for priskontrol. På den anden side er en del kontrollerede priser hævet, ligesom der er truffet foranstaltninger for at omstrukturere to skrantende banker og udarbejdet en liste over mere end 1 200 statsejede virksomheder med henblik på masseprivatisering (gennem udstedelse af ejendomsbeviser) fra marts 1996. Endnu ca. 200 mellemstore statsejede virksomheder er udvalgt til privatisering (gennem direkte salg) i 1996. Den førte politik for at styre de finansielle problemer i banksektoren synes endnu ikke at have ført til håndgribelige resultater. For så vidt angår de officielle forudsigelser for 1996 fremskrives BNP i faste priser med 3%, inflationen ventes at falde til 20-25%, det offentlige underskud ventes at ligge omkring 5-5,5% og landets stilling over for udlandet (handel og løbende poster, valutareserver osv. ) ventes bedret. Såvel inflationsmålet og de forventede bedringer i handelstallene og de løbende poster synes dog usikre og er sandsynligvis ikke realistiske. 30 2. BETALINGSBALANCEN Bulgarien havde i september 1995 et overskud på handelsbalancen på 300 mio. USD. Landet drager fortsat fordel af øget adgang til EU-markedet, den økono miske bedring i Vesteuropa, genoptagelsen af samhandelen med de østeuropæiske partnere og de positive virkninger af de faktiske kursjusteringer i 1994. På samme tidspunkt var der et mindre overskud på de løbende poster på ca. 100 mio. USD. De direkte udenlandske investeringer viste tegn på stigning (165 mio. USD mod 105 mio. USD ved udgangen af 1994). Ved udgangen af oktober 1995 beløb de officielle bruttoreserver sig til 1,8 mia. USD, svarende til ca. 3,6 måneders import (sammenholdt med 3 måneders import ved udgangen af 1994). 3. UDLANDSGÆLD Den principaftale, der blev indgået i november 1993 med forretningskreditorerne i London-klubben om en delvis eftergivelse af gælden og reducering af rente- og afdragsbetalingerne, trådte i kraft i juli 1994. Det skønnes, at aftalen alt i alt har nedbragt Bulgariens 8,2 mia. USD store gæld til vestlige forretningsbanker med ca. 46%. I april 1994 blev der indgået en tredje aftale i Paris-klubben mellem Bulgarien og dets officielle kreditorer om en gældsomlægningsordning, der omfatter alle de forpligtelser, der forfalder i henhold til den foregående gælds- omlægning indtil den 30. april 1995. Ved at rette op på Bulgariens økonomiske stilling i forhold til udlandet vil gældsaftalerne kunne tiltrække flere udenlandske direkte investeringer og bidrage til, at landet igen får adgang til de internationale kapitalmarkeder. Ved udgangen af 1995 androg udlandsgældens andel af BNP 83,0% (mod 109,3% i 1994), og rente- og afdragsbetalingernes andel var nedbragt til 17,5% (18,4% i 1994). 31 NYE UAFHÆNGIGE STATER I CENTRALASIEN (SNG) 1. DEN ALMINDELIGE ØKONOMISKE SITUATION Kasakhstans BNP skønnes i 1995 at være faldet med mere end 10%, men bedringen af den industrielle produktion fortsætter, og eksporten er påny øget. I begyndelsen af oktober måned var der næsten balance på statsbudgettet. Penge- og långivningspolitik fokuserer på bekæmpelse af inflationen. Den månedlige inflation faldt som følge heraf til ca. 2,4% i september, ligesom alle øvrige mål under IMF-programmet under det løbende stand-by-arrangement mere end opfyldtes. Der er gjort store fremskridt i den strukturelle tilpasning af økono mien, navnlig med hensyn til liberaliseringen af samhandelen. Tadsjikistans BNP mindskedes med 12% i 1994 og menes skønsmæssigt at være faldet yderligere i 1995, dog mindre end i 1994. Det offentlige underskud (13,8% af BNP i 1994) skønnes mindre i 1995/96. 11995 ødelagde bankernes overdrevne långivning de positive virkninger af den stramme finanspolitik, hvilket har medført en stærk stigning i den månedlige inflation (70% i august) og en fortsat kursnedgang for den tadsjikiske rubel. Samtidig med indførelsen af den tadsjikiske rubel i 1995 dereguleredes rentesatserne, ligesom restriktionerne for bankindeståender blev ophævet, brødpriserne justeret og udenrigshandelen liberaliseret. I løbet af 1994 mindskedes Turkmenistans BNP med 15%. Landet var tvunget til at indstille gaseksporten til nabolandene på grund af stadige udeblevne betalinger. 11995 steg de udeblevne betalinger for gaseksport til kritiske niveauer, industri produktionen faldt med 20% (på årsbasis) og bomuld- og frøhøsten levede ikke op til forventningerne. Turkmenistan havde i 1994 en inflation på over 2 000%, hvilket afspejler for store pengemængder og långivning. Inflationen skønnes at være steget til ca. 2 500% i 1995. Myndighederne har i 1995 energisk bestræbt sig på at holde budgetunderskuddet i ave, dog ikke tilstrækkeligt til at dæmpe inflationsproblemerne. Reformprocessen skrider meget langsomt fremad. Usbekistans BNP i faste priser skønnes faldet med ca. 2% i 1995 og ventes at falde yderligere omend beskedent i 1996. Myndighederne indførte i 1995 betyde lige fmanspolititiske stramninger, hvorefter den årlige inflation faldt fra 1 280% i 1994 til ca. 250% i september 1995. Inflationen synes at være faldet yderligere i årets sidste måneder. Det offentlige underskud var i første halvår af 1995 meget lavt (1% af BNP), men steg i slutningen af året til ca. 4% af BNP på grund af store lønstigninger i den offentlige sektor og stigninger i de sociale ydelser. Resultatet er dog stadig en omfattende forbedring i forhold til 1994-underskuddet (7% af BNP). Det offentlige underskud ventes at være begrænset i 1996 (4% af BNP). Trods en betydelig nettostigning i udenlandske aktiver lå både reserve- midler og pengemængden i bred forstand på linje med de planlagte niveauer, hvilket afspejler stram indenlandsk långivningspolitik. Med hensyn til de struk turelle reformer er der sket en hurtig prisliberalisering og omfattende libera lisering af vekselkurssystemet, hvorimod der er forsinkelser med bankreformen og privatiseringen af mellemstore og store virksomheder. 32 A 2. BETALINGSBALANCEN Kasakhstans løbende poster skønnes at være i underskud med ca. 600 mio. USD (3% af BNP) i 1995. På grund af stort overskud på kapitalposterne steg de officielle bruttovalutareserver fra 1,2 mia. USD ved udgangen af 1994 til ca. 1,7 mia. USD i september 1995. De officielle nettoreserver svarede til 2,7 måneders import i september 1995. Trods et nominelt kursfald på 16% i 1995 steg den faktiske kurs på den kasakhiske tenge over for dollaren med ca. 20%, hvilket er udtryk for den højere inflation. Kasakhstan har fået et struktur- tilpasningslån fra Verdensbanken og er omfattet af et IMF-stand-by-arrangement. Et omfattende aktuelt mellemfristet økonomisk og finansielt program vil måske i begyndelsen af 1996 kunne blive understøttet af et arrangement under IMF's udvidede facilitet. Trods en forbedret samhandel og et voldsomt fald i importmængden var Tadsjikistans underskud på de løbende poster fortsat meget stort i 1994 (15% af BNP). Sammen med et mere beskedent underskud på kapitalposterne blev resultatet et overordnet betalingsbalanceunderskud på 16% af BNP og næsten opbrugte officielle bruttoreserver. I 1995 blev der rettet gevaldigt op på de løbende poster, hvilket er udtryk for det bedre handelsresultat og den meget mindre import. Det eksterne finansieringsbehov er dog fortsat stort. Underskuddet på de løbende poster ventes at nå 9% af BNP i 1996 på grund af en forværret handelsbalance og store forfaldne rentebetalinger. Det finansieringsbehov, der således opstår, forventes delvis dækket af en betydelig omlægningsordning og af udbetalinger fra IMF og Verdensbanken. Det kan være, at IMF's bestyrelse i begyndelsen af 1996 godkender en første dellångivning under et nyt stand-by- arrangement, hvilket vil fordre supplerende finansiering fra de officielle donorlande. Uhensigtsmæssig finanspolitik og udeblevne betalinger for gasleverancer har i de seneste år sat Turkmenistans løbende poster under stærkt pres. De turkmenske myndigheder har derfor for at reducere importen indført strenge begrænsninger i adgangen til udenlandsk valuta. Trods dette forværredes de løbende poster på grundlag afbetalinger yderligere, nemlig fra et underskud på 8% af BNP i 1993 til et underskud på 14% af BNP i 1994. Gaseksportresultaterne var i 1995 utroligt dårlige. De officielle bruttoreserver har imidlertid været i stadig stigning til et meget højt niveau (1,2 mia. USD svarende til 10 måneders import ved udgangen af 1995). Den turkmenske manat er nominelt faldet med 2 500% siden dens indførelse for to år siden i november 1993. Den officielle vekselkurs holdes betydeligt overvurderet i forhold til det parallelle marked for at holde importomkostningerne nede. Der findes ingen IMF-aftale, men de igangværende forhandlinger mellem myndighederne og IMF vil kunne føre til et IMF-støttet stabiliseringsprogram. Usbekistans handelsbalance skønnes i 1995 at være i balance og de løbende poster at udvise et mindre underskud (2,5% af BNP). Nye låneaftaler, udenlandske direkte investeringer og uventet stor kapitaltilstrømning har øget de officielle bruttoreserver væsentligt (med ca. 500 mio. USD) til 1,8 mia. USD (svarende til seks måneders import). De løbende poster vil kunne forværres i 1996 på grund af stigende infrastrukturinvesteringer. Det deraf følgende finansieringsbehov vil 33 kunne dælckes af IMF- og Verdensbankopkøb. Vekselkursen for den usbekiske sum faldt betydeligt nominelt, men steg reelt overfor dollaren. 3. UDLANDSGÆLD Ved udgangen af 1995 vurderedes Kasakhstans udlandsgæld til 3,3 mia. USD (ca. 19% af BNP), heraf 1,4 mia. USD til Rusland. Rente- og afdragsbetalingen anslås til ca. 10% af eksporten. Der var i 1995 fortsat vanskeligheder med at overholde forfaldstidspunkter i forbindelse med rente- og afdragsbetalingen. En nylig omlægning af ansvarsområder i de institutioner, der forvalter gælden, bør dog kunne hindre dette i fremtiden. Den samlede restance er nedbragt til 6 mio. USD ved udgangen af oktober 1995. Tadsjikistans udlandsgæld (800 mio. USD) overskred ved udgangen af 1995 landets BNP. Gælden er for hovedpartens vedkommende indgået til markedsrente og med forholdsvis kort løbetid. Långiverne er hovedsageligt andre SNG. Der opstår sandsynligvis vanskeligheder med de eksterne betalinger i 1996, når meget store hovedstolsbetalinger forfalder, og den rente- og afdragsfrie periode på omlagte betalinger udløber. Turkmenistans samlede udlandsgæld steg i 1994 voldsomt til 18% af BNP, hovedsageligt på grund åf lån optaget for at finansiere underskuddet på de løbende poster. Rente- og afdragsbetalinger udgjorde 23% af eksporten. De mange kortfristede lån giver anledning til særlig bekymring. Usbekistans udlandsgæld androg i 1995 godt 15% af BNP (svarende til ca. 1,3 mia. USD), og rente- og afdragsbetalinger udgjorde godt 15% af eksporten. Under de løbende IMF-programmer (stand-by-arrangement og systemtrans- formationsfacilitet) har myndighederne forpligtet sig til at overholde kumulerede kvartalsmæssige beløbslofter for indgåelse af eller sikkerhedsstillelse for nye lån. 34 D. DEN TJEKKISKE REPUBLIK 1. DEN ALMINDELIGE ØKONOMISKE SITUATION Opsvinget i den tjekkiske økonomi, som begyndte i 1994, styrkedes betydeligt i 1995, og realvæksten i BNP på årsbasis øgedes til 5,2%. Den stærke vækst trækkes af den indenlandske efterspørgsel og især af investeringer. Industri produktionen tegnede sig for en stigning på 12,9% på årsbasis i november 1995. Arbejdsløsheden, som lå på 2,9% i december 1995, er fortsat meget lav. Realvæksten i BNP forventes at nå op på 5-6% i 1996. Trods den stærke konjunkturopgang faldt inflationen målt ved forbruger prisindekset fra 10,2% ultimo 1994 til 7,9% i november 1995. Den tjekkiske centralbank forventer imidlertid, at inflationen i årsgennemsnit vil ligge på omkring 9,5%, hvilket indebærer, at den officielle målsætning om at nedbringe den gennemsnitlige inflation til-under 9% i 1995 sandsynligvis ikke opfyldes. Den kraftige vækst i efterspørgslen, den destabiliserende effekt, som den store stigning i kapitaltilstrømningen har haft på pengemængden, og det stramme arbejdsmarked (som har medført, at reallønnen er steget med ca. 7,5% i 1995) vil gøre det vanskeligt for myndighederne at nå dette mål i de næste to år. Væksten i pengemængden var på 20,2% i 1995 sammenholdt med det oprindelige officielle mål på 14-17%. Den hurtige vækst i likviditeten afspejler virkningen af den kraftige tilstrømning af udenlandsk kapital, som den tjekkiske centralbank kun delvist har kunnet neutralisere gennem pengemarkedsoperationer, øgede minimumsreservekrav til bankerne og overførslen af indskud i den nationale ejendomsfond fra forretningsbankerne til centralbanken. For så vidt angår finanspolitikken viser de foreløbige tal, at der var et overskud på statsbudgettet på 8,6 mia. CZK (ca. 331 mio. USD). Det tjekkiske parlament godkendte i december 1995 et budget med ligevægt for 1996. Inden for de igangværende strukturreformer afsluttedes den anden store bølge af de omfattende kuponprivatiseringer i november 1994. Antallet af privatiseringer af de resterende statskontrollerede virksomheder steg støt i 1995. Således erhvervede et hollandsk-schweizisk telekommunikationskonsortium en andel på 27%, til en anslået værdi af 1,32 mia. USD, i landets teleselskab SPT, som hidtil har haft monopol, det blev besluttet at sælge en aktiepost på 49% i Czech Refineries, og regeringen offentliggjorde desuden planer om at privatisere yderligere andele i 53 store statsejede foretagender. 35 2. BETALINGSBALANCEN Overskuddet på de løbende poster (2,2% af BNP i 1993) forsvandt i 1994 og forventes at udvikle sig til et underskud i 1995 på 3,5% af BNP (godt 1,5 mia. USD). Forværringen i betalingsbalancens løbende poster afspejler væksten i den indenlandske efterspørgsel, den reale appreciering i den tjekkiske koruna og de slovakiske handelsrestriktioner. I perioden fra januar til september 1995 registre redes der på handelsbalancen og betalingsbalancens løbende poster underskud på henholdsvis 2,7 mia. USD og 1 mia. USD. Underskuddet på de løbende poster mere end opvejes imidlertid af den voldsomme tilstrømning af udenlandsk kapital. Kapitalbalancen udviste et overskud på 6 mia. USD i perioden januar-september 1995. Dette tal omfatter næsten 2 mia. USD netto i udenlandske direkte investeringer, 0,7 mia. USD i værdipapirinvesteringer, 2,1 mia. USD i anden langfristet kapital og 1,2 mia. USD i kortfristet kapital. De rekordhøje udenlandske direkte investeringer afspejler SPT-transaktionens succes. Den store tilstrømning af kortfristet kapital afspejler for sit vedkommende arbitragehandeler med henblik på at udnytte kombinationen af det relativt store rentespænd mellem de indenlandske og de udenlandske renter og så den tjekkiske korunas styrke. Den Tjekkiske Republiks adgang til de internationale kapitalmarkeder er blevet lettet ved, at landets kreditværdighedsvurdering løbende er blevet forbedret. I august 1995 gav det London-baserede institut IBCA Den Tjekkiske Republik karakteren A-, mens Moody's i september 1995 hævede landets vurdering fra Baa2 til Baal. I november 1995 hævede Standard & Poor sin vurdering fra BBB+ til A. Den Tjekkiske Republik er således et af de få ikke-industrialiserede lande, som kan bryste sig af en A-vurdering. Den Tjekkiske Republiks officielle optagelse i OECD pr. 21. december 1995 skulle yderligere bidrage til udlandets positive holdning til landet. Den kraftige stigning i kapitaltilstrømningen til landet har presset den nominelle valutakurs op og har medført en kraftig forøgelse af de officielle valutareserver, som i november 1995 blev opgjort til 12,9 mia. USD (svarende til godt 8 måneders import), en stigning fra 6,2 mia. USD ultimo 1994. For at opveje eller delvist begrænse tilstrømningen har myndighederne tilbagebetalt hele den resterende gæld til IMF (svarende til 1,1 mia. USD) før tiden, og i slutningen af juni 1995 lagde man loft over de samlede kortfristede udlandslån, som de tjekkiske banker må optage. Samtidig trådte en ny valutalovgivning i kraft den 1. oktober 1995, ifølge hvilken korunaen bliver fuldt konvertibel ved trans aktioner på de løbende poster (samtidig afskaffedes det tjekkisk-slovakiske clearingsystem med omgående virkning), og der gradvis indføres fuld konverti bilitet på kapitalposterne. Endelig overvejer den tjekkiske centralbank eventuelle muligheder for en mere fleksibel valutakurspolitik, f. eks. ved at øge udsvings margenen omkring referencevalutaerne DEM/USD og revaluere centralkursen. Der forventes imidlertid ikke at blive truffet beslutning om valutakurspolitikken før parlamentsvalget i juni 1996. 36 3. UDLANDSGÆLD Udlandsgælden er vokset kraftigt siden 1993, med en højere stigningstakt i 1995, hvilket især kan tilskrives de tjekkiske virksomheders og bankers omfattende låntagning i fremmed valuta. Den Tjekkiske Republiks gældsbyrde er imidlertid fortsat ganske beskeden, med en stigning i den samlede konvertible gæld fra 6,9 mia. USD pr. ultimo 1992 til 15 mia. USD i juni 1995, hvilket betyder, at gæld/BNP-forholdet på 31% stadig er relativt moderat. Gældsbetjening/eksport- forholdet på under 15% er stadig lavt. Udsigterne for 1995 og 1996 peger i retning af en stigning i gælds- og gældsbetjeningsindikatorerne, men de forventes at forblive på rimelige niveauer. 37 A E. ESTLAND 1. DEN ALMINDEUGE ØKONOMISKE SITUATION Efter et kraftigt fald i 1992 og først i 1993 kom den estiske økonomi ud af recessionen ved udgangen. af 1993. Væksten i BNP var på 4% i 1994, og vækst raten for 1995 vil sandsynligvis være af lignende omfang. Der er fortsat en moderat arbejdsløshed på 5,4% af arbejdsstyrken. Den makroøkonomiske stabilisering blev hovedsagelig tilvejebragt, efter at der i juni 1992 indførtes en ordning med et valutaråd, hvorefter udviklingen i pengemængden begrænses af centralbankens beholdning af hård valuta og guldreserver. Samtidig indførtes den nye valuta, den estiske kroon. Disse skridt var medvirkende til at stabilisere økonomien. Inflationen fortsatte med at falde i 1995 og nåede ned på 29% ved årets udgang i forhold til 47% ultimo 1994. I henhold til valutarådsordningen må centralbanken ikke yde lån til staten, hvilket styrker budgetdisciplinen. I 1995 var der et overskud på den finansielle balance (0,8% af BNP). Som følge af regeringens øgede indskud i banksektoren var overskuddet på statsfinanserne lidt lavere (0,3% af BNP). Der forventes næsten at være ligevægt på budgettet for 1996. Estland har allerede gennemført de fleste af strukturreformerne frem mod en markedsøkonomi. Prisdannelsen og samhandelen med udlandet er blevet liberaliseret. Privatiseringen af de mindre virksomheder, omfattende ca. 1 000 mindre virksomheder, er nu så godt som gennemført. Af de 500 mellemstore og større virksomheder er ca. 100 stadig på statens hænder. Jordprivatiseringen, som fik en langsom start, tager nu til i omfang. Reformen af finanssektoren ser ud til at være det mest følsomme område. Den estiske centralbank har styrket sine tilsynsfunktioner og reduceret sin andel af aktiverne i Savings Bank til 25% af aktiekapitalen, mens staten har nedbragt sine minoritetsposter i forretnings bankerne til under 10%. Kapitalbindingskravene øges gradvist. Estland opretholder liberale love for udenlandske investeringer. Frihandelsaftalen med EU trådte i kraft den 1. januar 1995. 2. BETALINGSBALANCEN Den kraftige stigning i samhandelen med udlandet fortsatte, især for importens vedkommende (de investeringsrelaterede varer udgjorde en stor andel heraf), idet den i 1995 registrerede en stigning på 33% i forhold til 1994. Efter landets selvstændighed steg Estlands samhandel med EU markant, men der er tale om et stort underskud for Estlands vedkommende. I 1994 androg det bilaterale handelsunderskud 1,3 mia. USD, og udviklingen var endnu mere markant i 1995, hvor underskuddet beløb sig til 1,2 mia. USD i de første syv måneder. 1 Det Data for 1994 og 1995 er ikke helt sammenlignelige. 1995-tallet for EU- samhandelen inkluderer Sverige og Finland, som er to af Estlands største handelspartnere. 38 samlede handelsunderskud forværredes til omkring 620 mio. USD eller 17% af BNP i 1995. Betalingsbalancens løbende poster registrerede ligeledes en betydelig forværring, idet underskuddet blev anslået til 10% af BNP (officielle overførsler er ikke medregnet). I henhold til valutarådsordningen er den estiske kroon bundet til DEM i et fastkursforhold på 8 til 1. I lyset af den vedvarende tocifrede inflationsrate har dette medført, at konkurrenceevnen på de udenlandske markeder er blevet forringet, hvilket der må tages højde for ved vurderingen af den fremtidige udvikling i samhandelen med udlandet. I marts 1995 godkendte IMF et nyt stand-by arrangement på 14 mio. SDR (21 mio. USD) for en 15-måneders periode, men myndighederne har ikke til hensigt at foretage opkøb under dette arrangement, medmindre betalingsbalancen uventet svækkes. For tredje år i træk var der overskud på kapitalbalancen, hvilket især skyldes den store tilstrømning af udenlandske direkte investeringer, omkring 200 mio. USD (ca. 5,9% af BNP). De officielle valutareserver steg støt og udgjorde 580 mio. USD ultimo 1995, hvilket svarede til godt tre måneders import. 3. UDLANDSGÆLD Estland har ikke overtaget gældsposter fra det tidligere Sovjetunionen. I 1995 øgedes Estlands udlandsgæld fra 271 mio. USD til anslået 353 mio. USD (dvs. 9,9% af BNP). Gældsbetjeningen forblev lav, nemlig på omkring 1% i forhold til eksporten af varer og ikke-faktortjenester. En stor del af Estlands udlandsgæld er optaget i de internationale finansielle institutioner. IMF har tildelt Estland en systemtransformationsfacilitet på 35 mio. USD og udbetalt 59 mio. USD i forbindelse med de løbende stand-by programmer siden 1992. 39 F. UNGARN 1. DEN ALMINDEUGE ØKONOMISKE SITUATION Til trods for de stabiliseringsforanstaltninger, som den ungarske regering vedtog i marts 1995, skønnes det, at BNP i faste priser steg med godt 2% i 1995, hvilket kun er lidt under stigningstakten i 1994, som lå på 2,9%. Skønt væksten aftog i anden halvdel af 1995, forventes det, at BNP vil fortsætte med at ligge inden for 2-3% niveauet i 1996. Efter at have toppet med 11,8% først i 1993 er ledigheden faldet til 10,4% ultimo 1995. Som en konsekvens af den hurtigere devaluering af forinten, indførelsen af en tillægsafgift på 8% på import og øgede indirekte skatter som led i regeringens "spareprogram" fra marts 1995 forværredes inflationen i 1995. Inflationen målt ved forbrugerprisindekset er steget fra 21,2% i december 1994 til 28,5% et år senere. Lønstigningerne var moderate i 1995 (19%), hvilket betød, at reallønnen faldt med omkring 10%. Myndighederne har for 1996 sat sig det ambitiøse mål, at inflationen skal nedbringes til omkring 20%. Takket være større indtægter end ventet fra privatiseringer (se nedenfor), selskabsskatter og toldafgifter lå det offentlige underskud ved årets udgang betydeligt under målene i det supplerende budget fra marts 1995. De sociale sikringsfonde har imidlertid rent finansielt klaret sig værre end forventet, og med 6% af BNP er statens underskud, eksklusive privatiseringsindtægter, fortsat stort. Uenighed inden for den regeringskoalition, som trådte til i juli 1994, førte i første omgang til dødvande i privatiseringsprocessen, men i anden halvdel og især hen mod slutningen af året tog privatiseringerne til. Salget af vigtige dele af elektricitets-, gasforsynings-, telekommunikations- og banksektoren samt af den kemiske industri, primært til udenlandske investorer, har indbragt privatiserings- indtægter på ca. 3,3 mia. USD, et langt bedre resultat end regeringen havde forventet. 2. BETALINGSBALANCEN Efter at være vokset til 3,9 mia. USD i 1994 (9,5% af BNP) og være blevet yderligere forværret først i 1995 reagerede underskuddet på de løbende poster positivt på spareprogrammet fra marts 1995. Det anslås, at de løbende poster sluttede året med et underskud på ca. 2,3-2,5 mia. USD (ca. 6% af BNP), og at der var ligevægt på posterne i årets sidste måneder. Kapitalbalancen blev også styrket betydeligt i 1995. I årets første halvdel placerede den ungarske centralbank fortsat internationale obligationer i stort omfang (1,8 mia. USD), de virksomheder og banker, der er valutaindlændinge, optog mange udenlandske lån, og de udenlandske direkte investeringer anslås at være steget fra 1,2 mia. USD i 1994 til et rekordtal på 3 mia. USD i 1995. I fjerde kvartal af 1995 har kortfristede arbitragehandler tegnet sig for en betydelig del af kapital tilstrømningen, idet investorer har søgt at udnytte kombinationen af 40 et stort rentespænd mellem den indenlandske og udenlandske rente og en forholdsvis moderat, forud-annonceret månedlig devalueringstakt for forinten i henhold til et "crawling-peg"-system. Den omfattende kapitaltilstrømning har ikke blot gjort det muligt for Ungarn at finansiere sit fortsat betydelige underskud på de løbende poster, men har ligeledes medført en kraftig stigning i valutareserverne. De officielle valutareserver er vokset fra 6,8 mia. USD ultimo-1993 til næsten 12 mia. USD ved udgangen af 1995, svarende til ca. 12 måneders import. Efter mere end et års vanskelige forhandlinger nåede de ungarske myndigheder til en foreløbig aftale med IMF om betingelserne for en 18-måneders stand-by ordning. Ordningen vil imidlertid være en "sikkerhedsforanstaltning", dvs. de ungarske myndigheder har i princippet ikke til hensigt at foretage opkøb under den. Faktisk besluttede Ungarn i november 1995 at førtidsindfri godt 600 mio. USD i IMF-lån, som forfaldt inden udgangen af 1998. Som følge af den nye valutalov og anden følgelovgivning, som trådte i kraft den 1. januar 1996, er den ungarske valuta nu fuldt konvertibel i forbindelse med transaktioner på de løbende poster. Forinten blev devalueret med 8,3% i marts 1995 og et "crawling-peg"-system blev indført, ifølge hvilket valutaen devalueres hver måned med en på forhånd offentliggjort procentsats. Den månedlige devalueringssats blev i anden halvdel af 1995 nedsat fra 1,9% til 1,3% og til 1,2% i januar 1996. Kursen på forinten beregnes i forhold til en valutakurv bestående af ECU (70%) og USD (30%). 3. UDLANDSGÆLD Da underskuddet på den løbende betalingsbalance er betydeligt større end nettotilstrømningen af udenlandske direkte investeringer, er udlandsgælden både brutto og netto steget kraftigt mellem ultimo 1992 og tredje kvartal af 1995, og fra et allerede højt niveau. Bruttogældsætningen til udlandet i konvertibel valuta steg fra 21,5 mia. USD ultimo 1992 til 31,7 mia. USD (74,1% af BNP) i november 1995. Nettoudlandsgælden steg i samme periode fra 13,1 mia. USD til 20,4 mia. USD. Gældsbetjeningen (herud førtidige indfrielser) er også forøget siden 1992 og anslås at udgøre godt 50% af den samlede eksport i 1995. På plussiden kan det nævnes, at gældsstrukturen er blevet betydeligt forbedret siden 1992 og i øjeblikket er meget favorabel (mellem- og langfristet gæld udgør ca. 90% af den samlede gæld). Nedbringelsen af underskuddet på de løbende poster og den kraftige stigning i privatiseringsrelaterede udenlandske direkte investeringer burde ligeledes have ført til et kraftigt fald i nettogældsætningen til udlandet i anden halvdel af 1995. Den ungarske centralbank har meddelt, at de store valutareserver vil blive anvendt til at tilbagebetale ca. 3 mia. USD i udlandsgæld (herunder 1 mia. USD i førtidige tilbagebetalinger) i de første fire måneder af 1996, hvilket burde sikre et fald i bruttogælden i den periode. 41 G. ISRAEL 1. DEN ALMINDELIGE ØKONOMISKE SITUATION Israel oplevede ifølge de først prognoser en økonomisk vækst på 6,9% i 1995, den højeste vækstrate i 23 år. Den stigende vækst er blevet trukket af investe ringer. Fredsprocessen har ligeledes sat skub i den økonomiske vækst, idet den bevirkede en delvis ophævelse af de arabiske landes handelsboykot mod Israel. Ledigheden faldt til ca. 6,3% mod 7,8% i 1994. Israels økonomi står imidlertid over for alvorlige problemer, især på handelssiden. 1995-inflationen forventes at være nået op på 8%, det laveste niveau i en hel generation, og i den lavere ende af regeringens oprindelige mål på 8-11 %. Israels centralbank mener dog stadig, at de økonomiske forhold kræver en meget forsigtig pengepolitik som følge af en stærk indenlandsk efterspørgsel, faldende arbejdsløshed og det store underskud på betalingsbalancens løbende poster. Erhvervslivet klagede over, at den stærke shekel ramte eksporten og øgede underskuddet på de løbende poster. I de sidste uger af 1995 svækkedes shekelen imidlertid efter forhandlinger om budgetnedskæringer, som forventes offentlig gjort i januar, og som vil tilskynde centralbanken til en rentelempelse. Underskuddet på statsbudgettet steg fra 2% af BNP i 1994 til 3,5% i 1995, hvilket afspejlede lavere offentlige indtægter end ventet, som følge af en skatte reform og større overførsler til de palæstinensiske myndigheder end forventet. Privatiseringsindtægterne androg 600 mio. USD i 1995 mod et mål på 1,5 mia. USD. Der er planer om at indføre omsættelige kuponer for at støtte privatise- ringsinvesteringerne og øge offentlighedens tilslutning til privatiseringsprocessen. Målet med en sådan ordning er at opnå en ligelig fordeling af udbyttet blandt befolkningen, hvilket skulle bidrage til at modvirke indblanding fra indflydelses rige lobbyer og modvilligheden blandt visse af de politiske grupperinger. Desuden vil ordningen fremme det israelske kapitalmarkeds udvikling. 2. BETALINGSBALANCEN Det anslåede underskud på vare- og tjenestebalancen, eksklusive importen til forsvaret, steg brat fra 7,9 mia. USD i 1994 til 10,2 mia. USD i 1995, samtidig med at underskuddet på de løbende poster forværredes. Mens Israel stadig forventer at modtage støtte til civile formål på 1 mia. USD fra USA, som budget krisen i Washington har forsinket, anslår det centrale statistiske kontor, at uden denne støtte ville det samlede underskud på de løbende poster andrage 5,2 mia. USD eller ca. 6% af BNP. Det er en kraftig stigning fra 2,5 mia. USD (3% af BNP) i 1994. De udenlandske direkte investeringer i Israel steg kraftigt i de første ni måneder af 1995 til 1,5 mia. USD, hvilket er dobbelt så meget som tallet for hele 1994. De udenlandske direkte investeringer udgjorde i alt 826 mio. USD, udlændinges finansielle investeringer tegnede sig for 358 mio USD, og udlændinges 42 investeringer i israelske aktier, der handles på udenlandske børser, var på 329 mio. USD, sammenholdt med henholdsvis 241 mio. USD, 146 mio. USD og 242 mio. USD i samme periode i 1994. De officielle valutareserver øgedes betydeligt i løbet af det sidste år og nåede op på 8,2 mia. USD ved udgangen af 1995, et tilfredsstillende niveau, som svarer til 2,6 måneders import. Bank of Israel opererer med et "crawling-peg"-system for valutakursen, med en årlig sats (p. t. fastsat til 6%) og en udsvingsmargen på +/- 7% i forhold til centralkursen. 3. UDLANDSGÆLD Israels nettoudlandsgæld steg til 18,5 mia. USD ultimo 1995 fra 16,5 mia. USD ultimo 1994. Nettogælden målt i procent af BNP fortsatte med at falde og nåede ned på 22% i 1995 mod 28,6% i begyndelsen af 90'erne. Den amerikanske regering godkendte i november 1995 Israels anmodning om at måtte anvende kreditgarantierne for hele 1996, i alt 2 mia. USD, til at finansiere underskuddet på statsbudgettet. En klausul havde tidligere begrænset budget finansieringen til 900 mio. USD, mens det resterende beløb blev anvendt til infrastrukturprojekter som f. eks. vandforsyning, veje, skoler og hospitaler. I november 1995 opnåede Israel en kreditværdighedsvurdering på A3 for landets gæld, og i december hævede Standard & Poor sin vurdering af Israels gæld fra BBB+ til A-. Både Moody's og Standard & Poor mente, at den forbedrede vurdering afspejlede en større politisk enighed i landet om finanspolitisk tilbageholdenhed, som var tilstrækkelig til at sikre, at statens gældsbyrde, som anslås til 114% af BNP i år, vil fortsætte sin nedadgående tendens. Israels stadig sikrere geopolitiske stilling, bedringen i væksten på længere sigt og et højt BNP pr. indbygger (anslået til 15 000 USD i år, et niveau der svarer til niveauet i flere europæiske lande) talte også for en forbedret vurdering. I december 1995 foretog Israel for første gang en obligationsemission uden en statsgaranti fra USA. Emissionen, som blev overtegnet 3,5 gange, ses i brede kredse som et tegn på Israels ønske om at etablere en selvstændig tilstedeværelse på de internationale kapitalmarkeder, inden det af USA sponsorerede garanti program udløber i 1998. Der er planer om at foretage andre emissioner uden de amerikanske lånegarantier i første halvdel af 1996. 43 H. LETLAND 1. DEN ALMINDEUGE ØKONOMISKE SITUATION Efter en kraftig produktionsnedgang i 1992 og 1993 blev Letlands samlede økonomiske situation styrket i 1994 med en vækst i BNP på 2%. I april 1995 bekræftede IMF sin støtte til regeringens politik ved at godkende endnu en standby-aftale for en 13-måneders periode. 11995 var det oprindelig planen, at budgetunderskuddet skulle have holdt sig på 2% af BNP som i 1994 og skulle være finansieret ved udstedelse af skatkammer beviser. Letlands budgetsituation forværredes imidlertid i begyndelsen af 1995, og budgetunderskuddet steg til 92 mio. LVL (184 mio. USD) i 1995 svarende til 4% af BNP. Desuden opstod der i april 1995 en omfattende krise i banksektoren, der mundede ud i, at Letlands største forretningsbank, Banka Baltija (som alene tegnede sig for 20% af landets indlån), blev erklæret konkurs. Omkring midten af 1995 var otte andre banker blevet erklæret konkurs. På grund af krisen i den finansielle sektor faldt pengemængden i bred forstand med 10% i andet kvartal, hvilket menes at have haft en opbremsende effekt på den økonomiske aktivitet (der mangler fyldestgørende tal til at vurdere den reelle virkning af krisen). Dej forhold, at en høj procentdel af opsparingen var i form af fremmed valuta i kontanter, mildnede dog den opbremsende effekt. Ledigheden forblev uberørt og lå på 6,3% ved udgangen af 1995. Det nuværende skøn går på, at Letland kom igennem 1995 med nulvækst. Letlands centralbank fastholdt sin forsigtige pengepolitik, og inflationen fortsatte derfor med at falde, fra 26% i 1994 til ca. 23% i 1995. Regeringen har vedtaget en pakke med foranstaltninger, der tager sigte på at tilgodese de umiddelbare og langsigtede behov i den finansielle sektor, bl. a. i form af en forbedring af forsigtighedstilsynsreglerne og indførelse af en indskuds garantiordning. De øvrige strukturreformer fortsatte i 1995. Privatiseringsorganet er nu fuldt operationelt, og yderligere 230 virksomheder blev privatiseret i 1995. Salget af aktier i Universal Bank, en af de tre største statsbanker, blev indledt i årets tredje kvartal. Frihandelsaftalen med Den Europæiske Union trådte i kraft den 1. januar 1995. 2. BETALINGSBALANCEN Importen og eksporten steg med ca. 200 mio. USD i 1995, samtidig med at omlægningen af landets udenrigshandel i retning af Vesten fortsatte. Efter en kraftig forringelse i 1994 stabiliseredes underskuddet på den løbende betalings balance på omkring 4% af BNP. Dette underskud dækker over et handelsbalance underskud på ca. 8% af BNP, der delvis opvejes af et overskud på tjeneste balancen, primært inden for transportsektoren. 44 Regeringen har med stort held ført en fastkurspolitik med en uofficiel kobling til SDR. På trods af spekulative angreb, der medførte et tab af fremmed valuta på 90 mio. USD i foråret, holdt kursen på LVL sig igennem 1995 på sit hidtidige niveau med en tocifret inflationsrate. Dette var ensbetydende med en reel opskriv ning af valutaen. Økonomiens samlede konkurrenceevne synes dog fortsat at ligge på et acceptabelt niveau. For at kunne dække betalingsbalanceunderskuddet er Letland afhængig af en høj tilstrømning af privat kapital, som holdt sig på et betragteligt niveau i 1995 på trods af krisen i den finansielle sektor. Dette lader formode, at den skade, krisen har forvoldt, er begrænset, og Letlands reservestilling vedblev da også at være forholdsvis stærk, idet nettoreserverne ved årets udgang lå på henved 600 mio. USD, hvilket svarer til næsten fem måneders import. 3. UDLANDSGÆLD Letland har ikke overtaget nogen udlandsgæld fra det tidligere Sovjetunionen, og landets nuværende udlandsgæld er derfor af nyere dato. I 1994 steg udlands gælden fra 360 mio. USD til ca. 540 mio. USD svarende til 12% af BNP. Gældsbetjeningsforholdet (gældsbetjeningen i forhold til eksporten) er med 2,6% meget lavt. Omtrent halvdelen af Letlands udlandsgæld skyldes til de internationale finansie ringsinstitutioner. Letland skylder IMF 163 mio. USD (95 mio. USD hidrørende fra standby-aftalerne fra 1992 og 1993 og 68 mio. USD fra systemtransforma- tionsfaciliteten fra 1993-1994). I august 1995 lånte regeringen et beløb svarende til 45 mio. USD på det japanske marked til at dække det stigende behov for finansiering af budgetunderskuddet. 45 I. LITAUEN 1. DEN ALMINDEUGE ØKONOMISKE SITUATION Efter 4 års økonomisk tilbagegang begyndte Litauens økonomi at vise tegn på fremgang i 1994, hvor BNP steg med 2%. Væksten skønnes i 1995 at have ligget på omtrent 3%, selv om BNP faldt i årets første kvartal. Ledigheden er dog steget betragteligt i løbet af 1995. Den nåede op på ca. 7% af arbejdsstyrken ved årets udgang sammenlignet med 4% ved udgangen af 1994. Inflationen, som i 1992 toppede med hyperinflation, faldt i 1993 og i begyndelsen af 1994. Den 1. april 1994 blev der indført en ordning med et valutaråd, hvorunder væksten i pengemængden følger stigningen i markedsværdien af den litauiske centralbanks beholdninger af guld og hård valuta. Faldet i inflationen efter indførelsen af valutarådsordningen har været markant, idet der opnåedes en kraftig opbremsning i prisstigningerne i 1994, der ved årets udgang lå på 45%. Der var dog fortsat inflationspres i 1995 hidrørende fra den lave kurs på LTL, stigningerne i priserne på offentlige ydelser og tilstrømningen af kapital. Som følge heraf endte inflationen, med anslået 35% (ved årets udgang), i 1995 med at ligge over regeringens oprindelige mål om en 25% inflation. Strukturreformerne er blevet videreført. De eneste artikler, hvor priserne stadig er statskontrollerede, er artikler, der udbydes under monopollignende forhold. Privatiseringen inden for boligsektoren og de mindre virksomheder er nu næsten afsluttet, men på grund af forsinkelser med oprettelsen af privatiseringsorganet vil privatiseringen af større virksomheder reelt først komme i gang i løbet af 1996. Reformen af den finansielle sektor er det mest følsomme område. Efter at nationalbankloven og loven om forretningsbankerne blev vedtaget i begyndelsen af 1995, og forsigtighedstilsynsreglerne efterfølgende blev strammet op, undergik banksektoren en drastisk omstrukturering i 1995, hvor 14 mindre banker ud af 28 (der dog kun tegnede sig for 1,6% af de samlede aktiver inden for bank sektoren) blev erklæret insolvente og i de fleste tilfælde sandsynligvis vil ende med at træde i likvidation. I december blev yderligere to banker, Litimpeks Bank og Innovative Bank, erklæret insolvente. Regeringen er nu med bistand fra IMF og Verdensbanken ved at lægge sidste hånd på et nyt sæt foranstaltninger til konsolidering af sektoren. Den 1. januar 1995 trådte frihandelsaftalen med Den Europæiske Union i kraft. Litauen har liberale udenrigshandels- og investeringslove. 2. BETALINGSBALANCEN Vestens andel af Litauens udenrigshandel stiger fortsat. I 1994 gik ca. 50% af landets eksport til de vestlige markeder. I første halvår af 1995 skønnes eksporten at være steget med 19,7% sammenlignet med en stabil import. Dette medvirkede til at stabilisere det løbende betalingsbalanceunderskud på et niveau i nærheden af 1994-niveauet (278 mio. USD svarende til 4% af BNP, hvis officielle over førsler ikke medregnes). 46 A Under valutarådsordningen er LTL koblet til USD i forholdet 4 LTL til 1 USD. Stigende tillid til valutarådsordningen sammenholdt med den lave kurs på LTL medførte en voksende tilstrømning af privat kapital frem til udgangen af november. Desuden banede en omfattende optagelse af mellem- og langfristede lån i 1995 vejen for et betydeligt overskud på kapitalbalancen, nemlig på ca. 300 mio. USD. I december førte det forhold, at to banker (Litimpeks Bank og Innovative Bank) blev erklæret insolvente, til et betydeligt tab af fremmed valuta, nemlig 45 mio. USD. Ved årets udgang udgjorde valutareserverne skønsmæssigt 800 mio. USD svarende til 3,5 måneders import. I oktober 1994 godkendte IMF en 3-årig udvidet lånefacilitet på 134,55 mio. SDR, hvor 51,75 mio. SDR (75 mio. USD) allerede er blevet købt. Dette skal bidrage til at konsolidere reserverne og hjælpe med til at finansiere den vigtige energi- og investeringsrelaterede import. 3. UDLANDSGÆLD Litauen har ikke overtaget noget af statsgælden fra det tidligere Sovjetunionen. I 1995 steg gældsætningen til udlandet med mere end 300 mio. USD og kom dermed op på 860 mio. USD. På trods af denne kraftige stigning er udlands gælden moderat set i forhold til BNP (14%). Gældsbetjeningen set i forhold til eksporten er også lav (ca. 2%). I december 1995 optog Litauen for første gang lån på det private kapitalmarked, nemlig et lån til et beløb af 60 mio. USD. 47 J. MOLDOVA 1. D EN ALMINDEUGE ØKONOMISKE SITUATION Efter et fald på 31% i 1994 på grund af dårligt vejr og de fortsatte forstyrrelser i produktionen og samhandelen i kølvandet på sammenbruddet i den centrale planlægning skønnes Moldovas BNP at være steget en smule - med ca. 1 % - i 1995. Denne forbedring skyldes til dels et opsving i den vigtige landbrugssektor efter en tilbagevenden til normale klimatiske forhold, men også en opbremsning i nedgangen i industriproduktionen, der skønnes at være faldet med "kun" 10%. Den officielle arbejdsløshed var fortsat lav (2%) ved udgangen af 1995, men en stor del af arbejdsstyrken er hjemsendt uden løn, så det faktiske ledighedstal kan ligge på over 10%. Efter seks måneder med lav inflation - med en månedlig inflationsrate på under 0,75% sammenlignet med en årlig inflationsrate på ca. 800% i 1993 og 120% i 1994 - opstod der på ny inflationspres i efteråret 1995 på grund af en kraftig kapitaltilstrømning. Med en gennemsnitlig månedlig inflationsrate på 3,5% i perioden fra september til december nåede inflationen op på 24% for året som helhed. I fjerde kvartal strammede centralbanken pengepolitikken, hvilket sås afspejlet i et opadgående pres på rentesatserne. Underskuddet på statsfinanserne ventes at være faldet fra 8% i 1994 til skøns mæssigt 4% i 1995, ikke langt fra det officielle mål på 3,5%. Kun en stram kontrol med udgifterne gjorde denne reduktion mulig. Skatteindtægterne var langt fra tilstrækkelige, og privatiseringsindtægterne blev mindre end ventet på grund af mangelen på indenlandsk kapital. På strukturreformområdet blev der igangsat en række betydningsfulde initiativer i 1995. Privatiseringsprocessen mistede pusten i begyndelsen af 1995, men blev på ny vakt til live med parlamentets vedtagelse i marts måned af det nye priva tiseringsprogram for 1995/96. Ifølge regeringens skøn var den private sektors andel af økonomien steget til omkring to tredjedele i november 1995 (afslutningen på kuponprivatiseringsprogrammet). Der kunne noteres betydelige fremskridt med omstruktureringen af virksomhederne, ideten række kriseramte statsvirksomheder trådte i likvidation, og konkurslovgivningen blev revideret. 2. BETALINGSBALANCEN Betalingsbalancen forblev under stærkt pres i første halvår af 1995 først og fremmest på grund af følgevirkningerne af bytteforholdschokket forårsaget af forhøjelsen af priserne på importeret energi til verdensmarkedsniveauet. I årets andet halvår førte bedre eksportresultater end ventet sammenholdt med en væsentlig nedgang i importen, hovedsagelig energiimporten, derimod til, at der næsten opnåedes ligevægt på handelsbalancen. Som følge heraf ventes under skuddet på betalingsbalancens løbende poster at være faldet kraftigt fra et revideret tal på 13% af BNP i 1994 til 3,5% af BNP i 1995. 48 Mellem- og langfristede lån udgjorde fortsat størstedelen af kapitaltilstrømningen i 1995. De direkte investeringer var lave. Centralbankens bruttoreserver var ved udgangen af 1995 nået op på ca. 265 mio. USD svarende til 4,8 måneders import sammenlignet med 3 måneders import ved udgangen af 1994 og 1,4 måneders import ved udgangen af 1993. 3. UDLANDSGÆLD Moldova indvilligede i nulløsningen med Den Russiske Føderation og har derfor intet ansvar for det tidligere Sovjetunionens gæld. Landets udlandsgæld blev ved udgangen af 1995 anslået til ca. 650 mio. USD (eller ca. 42% af BNP), og kreditorerne er primært Rusland, IMF og Verdensbanken. Gældsbetjeningen udtrykt som en procentdel af eksporten ventes at være steget fra 2% i 1994 til omkring 13% i 1995. 49 K. RUMÆNIEN 1. DEN ALMINDELIGE ØKONOMISKE SITUATION Den markante forbedring i den økonomiske vækst og de økonomiske resultater i Rumænien, der var begyndt i 1994, fortsatte et godt stykke ind i 1995 og var primært drevet af eksporten, opsvinget i det indenlandske forbrug og investerin gerne. Væksten i BNP i faste priser steg til ca. 5% (sammenlignet med 3,9% i 1994) på grund af bedre resultater inden for landbruget og en imponerende fremgang i industriproduktionen (+ 14% i løbet af de første elleve måneder af 1995). Også investeringerne steg hurtigt og lå gennem de første ni måneder af 1995 6,3% højere end investeringsniveauet gennem samme periode året før. Særligt opmuntrende er stigningen i de private investeringer (+ 9,3% i samme periode). Inflationsraten faldt fra en årlig inflationsrate på 62% i 1994 til 24,3% i oktober 1995. Underskuddet på statsfinanserne var i 1995 på 2,8% af BNP. Ledigheden faldt gradvis fra omtrent 11% ved udgangen af 1994 til omtrent 9% i oktober 1995. Den stramme penge-, skatte- og indkomstpolitik, der blev ført i 1994, blev lempet noget i andet og tredje kvartal af 1995 som en afspejling af de gode resultater med inflationsbekæmpelsen og sandsynligvis også med henblik på parlamentsvalget i 1996. I 1996 ventes BNP i faste priser at stige med 4% og investeringerne med 8,8%; ledigheden ventes at nå helt op på 11,2%; underskuddet på statsfinanserne set i forhold til BNP vil blive yderligere reduceret til 2,2-2,4%, og den årlige inflation ventes at falde til 20%. Strukturreformerne udviser blandede resultater. Parlamentets vedtagelse af den længe ventede konkurslov i marts 1995 skulle nu give regeringen mulighed for at skride til lukning og likvidation af de urentable virksomheder. I 1995 igang satte regeringen et masseprivatiseringsprogram gennem udstedelse af privatise- ringskuponer. På basis af den nuværende lovgivning skal omkring 3 900 stats virksomheder afhændes. Handelen med aktier vil blive stimuleret med fonds børsens åbning den 20. november 1995. Et lovforslag om privatisering af bankerne ligger for øjeblikket til behandling i parlamentet. 2. BETALINGSBALANCEN Opsvinget i den økonomiske aktivitet i 1995 førte til en kraftig stigning i eksporten, og dette, kombineret med en smule mindre eksportvækst, medførte en forværring af betalingsbalancens løbende poster. I september 1995 nåede betalingsbalanceunderskuddet op på næsten 1 mia. USD sammenlignet med et underskud på 430 mio. USD i 1994. 50 Regeringen udtrykker stigende bekymring over forværringen i stillingen over for udlandet og overvejer at iværksætte nye og mere effektive eksportfremme- initiativer. I denne forbindelse ventes en vis forbedring i handelsbalancen at kom me fra landbrugseksporten, som blev liberaliseret i andet halvår af 1994. Blandt de instrumenter, der overvejes for at stimulere eksporten, hører rentetilskud og midlertidige skattefritagelser. Det rumænske eksportfremmecenter ventes at være operationelt i begyndelsen af 1996. Frihandelsaftalen med EU, der letter Rumæniens adgang til EU-markedet, trådte i kraft den 1. februar 1995. Hvad kapitalbalancen angår, skete der en opbremsning i de direkte udenlandske investeringer og porteføljeinvesteringerne, som faldt til 306 mio. USD i de første ti måneder af 1995 (sammenlignet med 341 mio. USD i 1994). Omkring midten af 1995 beløb de samlede direkte udenlandske investeringer sig til 1,4 mia. USD. Lån fra officielle kreditorer er fortsat den vigtigste eksterne finansieringskilde. I denne forbindelse godkendte IMF i december 1995 en forlængelse af den gældende standby-aftale frem til april 1997 og besluttede at øge det disponible lånebeløb under aftalen med 188,5 mio. SDR (til 320,5 mio. SDR svarende til ca. 475 mio. USD). Verdensbankens FES AL (280 mio. USD) ventes at blive stillet til disposition snart. Efter næsten 15 års fravær vendte Rumænien tilbage til de internationale kapital markeder i 1995 med to syndikerede lån til den rumænske centralbank på henholdsvis 150 mio. USD og 110 mio. USD. Centralbanken har fået bemyndi gelse til at låne op til 1 mia. USD i 1996, og i takt med at kreditværdigheden forbedres, vil bankerne og virksomhederne også få adgang til det internationale kapitalmarked. I oktober 1995 beløb de samlede valutareserver i banksystemet sig til 2,5 mia. USD svarende til to måneders import. Lidt mere end 695 mio. USD lå i depot i centralbanken. Dette svarer til 0,6 måneders import. For øjeblikket har Rumænien en flydende valutakurs og et interbankvalutamarked, der har været under udbygning siden 1994. I 1995 kom ROL under pres, fordi landets balance over for udlandet forværredes. Dette førte i sidste ende til en yderligere 10% nedskrivning af den referencevalutakurs, centralbanken opererer med. Forskellen mellem referencekursen og den vekselkurs, de private veksel- bureauer kan tilbyde, steg til op til 20% i november 1995 fra den normale forskel på 3-5%, hvilket afspejler en fornyet segmentering på valutamarkedet. 3. UDLANDSGÆLD I oktober 1995 blev den samlede udlandsgæld (mellem- og langfristet) stabiliseret på 4,8 mia. USD svarende til 18,7% af BNP (18,9% i 1994). Det eksterne gældsbetjeningsforhold steg til 13% (8,9% i 1994) og ventes at stige yderligere til næsten 22% i 1996. På trods af denne bratte stigning er både gælden og gældsbetjeningsforholdet stadig under rimelig kontrol. 51 A L. RUSLAND 1. DEN ALMINDELIGE ØKONOMISKE SITUATION Efter flere år med alvorlig recession fortsatte produktionen med at falde i 1995 om end i mindre takt (-4% af BNP). Industriproduktionen faldt med kun 3% i forhold til det foregående år, mod et fald på 24% i 1994. Arbejdsløsheden steg til 8,2% ved årets udgang sammenlignet med 7% ved udgangen af 1994. Prisstigningerne, der havde nået et hyperinflationsniveau i 1992-1993, lå fortsat på et højt niveau i 1994 og indtil begyndelsen af 1995 med en månedlig stigning på 18% i januar. 1995 var et vendepunkt for den makroøkonomiske situation. I marts vedtog dumaen 1995-budgettet med et målunderskud på 5,5% af BNP (i forhold til 11% i 1994). I april godkendte IMF's styrelsesråd en tolv måneders standby-aftale, som primært skal bringe den månedlige inflation ned til 1 % ved årets udgang, især ved hjælp af en stram pengepolitik. Pengemængden voksede med 7% i første halvår 1995 og med 6% i andet halvår. Budgetunderskuddet, der var på ca. 4% af BNP, lå fortsat inden for målet på 5,5%. Der var trods voksende skatterestancer tale om en stigning i indtægterne, medens udgifterne blev reduceret med ca. 17% i 1994. Inflationen faldt imidlertid kun langsomt til 3,2% i december fra det høje niveau ved årets begyndelse, men ligger stadig langt over målet. Parlamentet godkendte i december 1996 budgettet med et forventet underskud på 3,85%. Udenrigshandelen, som indtil begyndelsen af 1995 havde været præget af administrative forvridninger, blev liberaliseret. Importfritagelser blev begrænset til nogle få tilfælde. Efter afslutningen af massekuponprivatiseringsprogrammet, som ved udgangen af 1994 resulterede i, at 112 000 virksomheder gik over på private hænder, fortsatte privatiseringsprocessen i 1995 i et langsommere tempo end i de foregående år. 2. BETALINGSBALANCEN Efter en kraftig nedskrivning af rublen i forhold til dollaren i løbet af første kvartal stabiliserede rublen sig i juni på et niveau noget under 5 000 rubler pr. dollar og blev i resten af året opskrevet i faste priser. Denne stærke udvikling i rublen, som var en følge af den stramme pengepolitik, der blev gennemført i forbindelse med standby-aftalen, blev støttet af det høje renteniveau på statsobligationsmarkedet og ledsaget af en betydelig tilstrømning af hård valuta (herunder valutaindlændinges salg af kontantbeholdninger af dollar). For at bremse op for inflationsforventningerne lagde myndighederne sig i juli fast på et valutakursinterval på mellem 4 300 r/USD og 4 900 r/USD som fungerede tilfredsstillende indtil årets udgang. I november blev der offentliggjort en ny valutakursbåndbredde for første halvår 1996 på mellem 4 550 r/USD og 5 150 r/USD. På grund af stigende eksportindtægter, en stigning på 23% i dollar i løbet af årets første tre kvartaler, var der i 1995 et betydeligt overskud på handelsbalancen, der 52 blev anslået til 17,4 mia. USD i forhold til 14 mia. USD i 1994. Det tyder på, at rublens værdi i begyndelsen har været undervurderet, hvilket kun til dels blev opvejet af opskrivningen i årets løb i faste priser (+72% ved årets udgang). Der var fortsat overskud på de løbende poster på ca. 6 mia. USD (eller 1,5 % af BNP) trods underskud på tjenestebalancen. Der var underskud på kapitalposterne, som var belastet af betydelige amortise- ringsbetalinger (ca. 12 mia. USD) trods IMF's store køb (5,4 mio. USD). Udsættelse af private rente- og afdragsbetalinger og gældsomlægning i Paris klubben sikrede en engangsforbedring på ca. 24 mia. USD. Valutabeholdningen blev væsentligt forbedret. Ved årets udgang beløb de internationale nettoreserver sig til ca. 8 mia. USD, eller 1,2 måneders import, i forhold til kun 2,3 mia. USD et år før. 3. UDLANDSGÆLD I overensstemmelse med de aftaler, der er indgået med de nye uafhængige stater, har Rusland overtaget det tidligere Sovjetunionens aktiver og passiver. Gældens størrelse udgør et stadig større problem for Rusland på grund af den fortsatte recession og kapitaliseringen af akkumulerede restancer. Ved udgangen af 1995 blev udlandsgælden anslået til 130 mia. USD, hvilket svarer til ca. 33% af BNP. Størstedelen af gælden består af officielle bilaterale lån (ca. 80 mia. USD), hvoraf handelsbankerne tegner sig for en væsentlig del (ca. 33 mia. USD), og de internationale finansieringsinstitutter tegner sig for en mindre, men hurtigt voksende del. Størstedelen af Ruslands gæld består af ikke-betalt gæld fra det tidligere Sovjetunionen (ca. 115 mia. USD) Ruslands manglende evne til at betale sin gæld har siden 1992 ført til en række møder i Paris-klubben. Den 3. juni 1995 indgik Rusland en aftale med sine kreditorer i Paris-klubben om en ny omlægning af den gæld, der forfalder til betaling i 1995. De samlede afdrags- og rentebetalinger androg i 1995 ca. 17,6 mia. USD (heraf 5 mia. USD i renter) eller 22% af den anslåede eksport. Paris-klubbens kreditorer var desuden villige til at starte forhandlinger om en mere omfattende omlægning af gælden, så snart der i begyndelsen af 1996 kan opnås enighed om en treårig udvidet finansieringsfacilitet. Det skulle herved være muligt at få rente- og afdragsbetalingerne ned på et realistisk niveau i de kommende år. Der blev endvidere i november opnået principiel enighed om en bred omlægning af den private gæld med kreditorerne i London-klubben. Man er nu i færd med at få ca. 600 banker til at overtage de nøjagtige betingelser i denne aftale med henblik på at nå til endelig enighed inden udgangen af juni 1996. 53 M. DEN SLOVAKISKE REPUBLIK 1. DEN ALMINDELIGE ØKONOMISKE SITUATION Efter en vækst på 4,8% i 1994 fortsatte den økonomiske vækst i Slovakiet i 1995. Væksten i BNP steg med 7,4% i januar-september (på årsbasis) og industri produktionen steg med 10,1% i novembei (på årsbasis). Den indenlandske efterspørgsel har afløst nettoeksporten som drivkraften i den økonomiske vækst. Arbejdsløsheden er faldende fra 15,2% i januar 1995 til 12,8% i november. Trods denne stærke vækst er inflationen fortsat faldende, idet den var på 7,2% ved udgangen af 1995 sammenlignet med 11,7% ved udgangen af 1994. Slovakiet er derfor et af de få overgangslande, der har en etcifret inflationstakt. Der var en stigning i reallønnen på ca. 5% i 1995, men det synes i vidt omfang at opvejes af produktivitetsstigninger. Faldet i inflationen støttes fortsat af en stram makroøkonomisk politik. Som følge af større indtægter af moms og indkomstskat end forventet var underskuddet på statsbudgettet ved udgangen af 1995 på 8,3 mia. Sk, hvilket er langt under det planlagte underskud på 21 mia. Sk. Der blev fortsat ført en stram pengepolitik i 1995, idet pengemængden i bred forstand blev udvidet med 7,9% i årets første 9 måneder, kun lidt over inflationen. I sin pengepolitik for 1996 har Slovakiets nationalbank planlagt en stigning i pengemængden i bred forstand på 13,2%, hvilket er i overensstemmelse med en reduktion af inflationen til 6-7,5% og en vækst i BNP på 5,8%. Den nye regering, der blev dannet i december 1994, besluttede i juni 1995 at annullere kuponprivatiseringsprogrammet. I stedet for aktier i statsvirksomheder har de 3,5 millioner slovakiske statsborgere, som i 1994 købte kuponer, fået 5 års rentebærende statsobligationer, der udstedes af den nationale ejendomsfond. Privatisering ved hjælp af standardmetoder (ofte i form af direkte salg til direktører og ansatte) er i stigende grad blevet populær siden midten af 1995, men kritiseres på grund af manglende gennemsigtighed. 2. BETALINGSBALANCEN Der er sket en væsentlig forbedring af betalingsbalancen efter andet kvartal 1994. De løbende poster gik fra et underskud på 0,6 mia. USD (5,4% af BNP) i 1993 til et overskud på 0,7 mia. USD (6% af BNP) i 1994 og på 0,4 mia. USD i de første 7 måneder af 1995. Udviklingen på handelsbalancen ved årets udgang tyder imidlertid på, at overskuddet på de løbende poster er begyndt at mindskes i takt med den stigende indenlandske efterspørgsel. Situationen på kapitalposterne er også blevet forbedret, selv om nettostrømmen af udenlandske direkte investeringer stadig er ubetydelig. Der er udbetalt ca. 300 mio. USD i officiel makrofinansiel bistand (IMF, Verdensbankens økonomiske genopretningslån og Japan Exim Bank) i 1994. Desuden udstedte den slovakiske nationalbank i juli 1994 et obligationslån på 250 mio. USD på 54 A Samurai-markedet, og en række selskaber og banker har kunnet optage lån i udlandet med forholdsvis lange løbetider. Nationalbankens strenge styring af interbank-likviditeten kombineret med den slovakiske krones tilsyneladende stabilitet (og i første halvår 1995 forventningen om en revaluering i forhold til den tjekkiske krone) har endvidere resulteret i tilførsel af kortsigtet kapital. Slovakiets adgang til det internationale kapitalmarked er blevet forbedret, efter at Standard & Poor i april 1995 forbedrede Slovakiets rating fra BB* til BB+ og Moodys i maj 1995 tildelte en investerings-rating på Baa3. Denne positive udvikling i både de løbende poster og kapitalposterne er kommet til udtryk ved en betydelig stigning i reserverne. Statens reserver af udenlandsk valuta (eksklusive reserver opnået ved guld-swap) er vokset fra 416 mio. USD ved udgangen af 1993 til 2,8 mia. USD i oktober 1995, eller hvad der svarer til 3,5 måneders import. Efter devalueringen på 10% i juli 1993 har kronekursen ligget stabilt i forhold til en kurv af vestlige valutaer. I juli 1994 blev antallet af valutaer i kurven reduceret fra fem til to (den tyske mark og US-dollaren). I januar 1996 blev udsvingsmargenen omkring den centrale kurs øget fra ±1,5% til ± 3%. Trods forbedringen af betalingsbalancen har de slovakiske myndigheder til hensigt at opretholde den importafgift, der blev indført i marts 1994 indtil udgangen af 1996. 1 oktober 1995 blev den slovakiske krone gjort fuldstændig konvertibel med henblik på de løbende poster, og det bilaterale clearingsystem med Den Tjekkiske Republik blev bragt til ophør. Myndighederne har endvidere planer om at liberalisere nogle af kapitalstrømmene. Midtvejsgennemgangen af IMF's standby-aftale, der oprindelig skulle finde sted i februar 1995, er ikke afsluttet. Myndighederne meddelte under alle omstændig heder i april 1995, at man i betragtning af forbedringen af betalingsbalancen og reserverne ikke havde til hensigt at foretage yderligere køb i forbindelse med denne IMF-facilitet. 3. UDLANDSGÆLD Slovakiet overtog en meget lille udlandsgæld fra Den Tjekkoslovakiske Føderation. Selv om forholdet mellem gæld og rente- og afdragsbetalinger er blevet dårligere siden landets uafhængighed, er der fortsat tale om et rimeligt niveau. Forholdet mellem udlandsgæld/BNP steg fra 25,7% ved udgangen af 1992 til 33,7% i juli 1995. Rente- og afdragsbetalingerne udtrykt i procent af eksporten steg fra 3,3% i 1992 til anslået 9,5% i 1995. 55 N. TRANSKAUKASISKE REPUBLIKKER 1. DEN ALMINDELIGE ØKONOMISKE SITUATION Efter et kraftigt fald i 1990-1993 (75%) var der vækst i Armeniens BNP i 1994 (+ 5,4%). Denne positive vækst forventes at være fortsat i 1995 med en stigning på ca. 5%, hvilket til dels skyldes bedre resultater i industriproduktionen, som voksede med 10% i 1994 og 13% i første halvår 1995. Ved hjælp af en stramning af pengepolitikken lykkedes det at bremse hyperinflationen i andet halvår 1994. Inflationen forventes i 1995 at ligge på ca. 30%, et fald i forhold til 1900% i 1994 på grund af en yderligere stramning af pengepolitikken og stigning i udbuddet af landbrugsprodukter. I løbet af de sidste to år har Armenien bevæget sig fra en stærkt ekspanderende finanspolitik, der var præget af meget store underskud, som blev finansieret ved hjælp af central banklån, til én politik med meget mindre underskud, som primært finansieres af eksterne kilder. Finansunderskuddet efter tilskud anslås at være faldet til ca. 10% af BNP i 1995 fra 16% i 1994 og ca. 50%i 1993. Der er gjort væsentlige fremskridt i strukturreformerne, især inden for prisliberalisering, omstrukturering af virksomheder og privatisering i mindre målestok. I Azerbaijan fortsatte faldet i BNP - ca. 20% om året mellem 1992 og 1994 - med lavere takt - 15% - i første halvår af 1995, men i statistikkerne er der ikke taget hensyn til aktiviteterne inden for en ny uformel sektor, især inden for i 1995 var handel og tjenesteydelser. Hovedmålet for finanspolitikken pengestabilitet, og den gennemsnitlige månedlige inflation faldt til 1,5% i perioden april-oktober 1995 sammenlignet med en inflation på 1700% i 1994. Det var muligt på grund af den fiskale konsolidering, der blev indledt i 1995: på grund af nedskæringen i udgifterne blev finansunderskuddet bragt ned på anslået 8% af BNP i forhold til 11% i 1994, idet hovedparten af underskuddet blev finansieret ved hjælp af eksterne midler, der er knyttet til undertegnelsen af olieaftaler med en række vestlige lande. I forbindelse med strukturreformerne er der gjort fremskridt med hensyn til liberaliseringen af priser og handel, men der skal stadig gøres en stor indsats hvad angår omstrukturering af virksomheder og privatisering. Efter det kraftige fald i Georgiens produktion mellem 1990 og 1994 - 70% - var økonomien i 1995 fortsat konfronteret med alvorlige flaskehalse, især på grund af energimanglen. Der var imidlertid tegn på en bedring i 1995, hovedsagelig på grund af stigningen i landbrugsproduktionen trods manglende basisinputs og en svag ejendomsstruktur. Det officielle arbejdsløshedstal var fortsat forholdsvis lavt (ca. 4%) i 1995, men en nylig uformel opgørelse viste en arbejdsløshed på over 11%. Ved hjælp af en stram pengepolitik er det lykkedes at bremse hyperinflationen (en gennemsnitssats på 2,5% i de første otte måneder af 1995 sammenlignet med 66% i de første ni måneder af 1994) og stabilisere kursen på kuponer, der blev afløst af larien i oktober 1995. Finansunderskuddet efter tilskud blev reduceret til ca. 7% i 1995, hvilket hovedsagelig skyldes den betydelige nedskæring i udgifterne og salg af udefra kommende fødevarehjælp. Udviklingen på indtægtssiden er imidlertid fortsat svækket. Der er indført en række 56 strukturreformer (prisliberalisering, ophævelse af statsordresystemet, privatise ringsproces). Der skal dog stadig gennemføres betydelige foranstaltninger, især inden for privatisering, jordreformer og fastlæggelse af en passende juridisk ramme for en markedsbaseret økonomi. 2. BETALINGSBALANCEN På grund af stigningen i importen i forbindelse med de officielle overførsler blev situationen omkring Armeniens løbende poster inden overførsler yderligere forringet udtrykt i dollar i første halvår 1995. Underskuddet udtrykt i procent af BNP faldt imidlertid fra 35% i 1994 til 25% i samme periode. På grund af køb under IMF-programmerne og lån fra Verdensbanken steg de officielle reserver i 1995 til ca. 100 mio. USD (eller to måneders import) i november. I første halvår 1995 holdt dram-kursen sig stabil i forhold til dollaren, mens den reelle effektive vekselkurs steg med ca. 4%, hvilket er udtryk for en nedskrivning i forhold til det tidligere Sovjetunionens valutaer, der mere end udlignes af en opskrivning i forhold til valutaerne uden for det tidligere Sovjetunionen. Meget af den seneste forværring i Azerbaijans løbende poster skyldes et kraftigt fald i bytteforholdet (en stigning i importpriser fra NIS-landene til verdens- prisniveau og stigning i transportomkostningerne på grund af krigssituationen i nabostaten Tjetjenien). Udtrykt i procent af BNP var der tale om en forværring i handelsbalancen og de løbende poster på henholdsvis 7% og 8,5% i 1994 til 12,5% og 16,9% i 1995. Der blev i 1995 registreret betydelig tilstrømning på kapitalposterne på grund af anvendelsen af EU-lånet til import af fødevarer og medicin, men også på grund af virkningerne af undertegnelsen mellem regeringen og et konsortium bestående af internationale olieselskaber om en olieproduktions- aftale. Disse tilførsler samt IMF's udbetalinger resulterede i en styrkelse af de internationale reserver, som nåede op på ca. 140 mio. USD - svarende til to måneders import - ved udgangen af 1995, og som forventedes at stige yderligere inden udgangen af 1995. Som følge af en stramning af kreditpolitikken i begyndelsen af 1995 og den hermed forbundne rentestigning til positive realniveauer holdt manat-kursen sig relativt stabil i forhold til US-dollaren i 1995 efter en devaluering på over 90% i 1994. Til dels på grund af et kraftigt fald i gasforbruget forventes Georgiens handels underskud at falde med 28% i første halvår 1995. Situationen med hensyn til de løbende poster, inden overførsler, har fulgt samme udvikling som handels balancen med et forventet underskud i 1995 på 410 mio. USD (ca. 16% af BNP), hvilket er en nedgang i forhold til 450 mio. USD (35% af BNP) i 1994. De seneste års underskud på de løbende poster er hovedsagelig blevet finansieret ved hjælp af de officielle overførsler. Kapitalbalancen, der domineres af officielle overførsler, har udvist underskud siden 1994 på grund af de store rente- og afdragsbetalinger. Det heraf følgende underskud på den samlede betalingsbalance blev stort set finansieret gennem akkumulering af restancer, hvilket er udtryk for, at de officielle reserver er næsten opbrugt. Disse reserver voksede imidlertid kraftigt i 1995 til 165 mio. USD eller ca. tre måneders import ved udgangen af november. Denne stigning skyldtes til dels planlagte træk på IMF-kreditter, men også den vellykkede indførelse af den nye valuta, larien. Vekselkursudviklingen i 1995 har været kraftigt påvirket af centralbankens interventioner, som har haft 57 A til formål at neutralisere virkningen af kreditekspansionen for centralregeringen. Dette resulterede i en forholdsvis stabil officiel valutakurs og en væsentlig opskrivning af den reelle valutakurs. 3. UDLANDSGÆLD De tre lande accepterede nul-løsningen med Den Russiske Føderation og indledte deres uafhængighed med få eksterne forpligtelser. Siden er situationen blevet kraftigt forværret, da Armenien og Georgien er i restancer med deres rente- og afdragsbetalinger, og Azerbaijan allerede har forhandlet en gældssanering. Armeniens udlandsgæld voksede hurtigt til 310 mio. USD ved udgangen af juni 1995 (ca. 25% af BNP) og anslås at have nået ca. 350 mio. USD ved udgangen af 1995, medens de samlede rente- og afdragsbetalinger vil kunne nå op over 20% af eksporten af varer og passive tjenesteydelser (non-factor). Ved udgangen af 1994 havde Azerbaijan akkumuleret en udlandsgæld på 230 mio. USD, der vil kunne nå op på 277 mio. USD i 1995 (ca. 15% af BNP). I 1995 kunne Azerbaijan ikke indfri sine gældsforpligtelser, men kreditorerne - Rusland, Turkmenistan og Tyrkiet - indvilligede i en gældsomlægning. Hele landets gæld består nu af og kort- og mellemfristet gæld, der skal tilbagebetales mellem 1996 og 1999. Ved udgangen af 1994 havde Georgien akkumuleret en udlandsgæld på næsten 1 mia. USD (80% af BNP). Landet er nu i restancer med størstedelen af denne gæld, der blev optaget for at finansiere importen. I første halvår 1995 blev rente- og afdragsbetalingerne anslået til 119 mio. USD (over 50% af eksporten af varer og passive tjenesteydelser (non-factor)). I betragtning af denne meget store gældsbyrde har Georgiens myndigheder henvendt sig til kreditoren og anmodet om finansiel støtte med henblik på at bringe landets eksterne forpligtelser i overensstemmelse med dets meget begrænsede evne til at betale renter og afdrag. 58 A O. UKRAINE 1. DEN ALMINDEUGE ØKONOMISKE SITUATION Efter et kraftigt produktionsfald mellem 1990 og 1994 var der en mærkbar opbremsning i nedgangen i BNP i 1995 (gennemsnitlig ændring på - 13% i forhold til - 23% i 1994). Industriproduktionen skønnes at være faldet med ca. 20% sidste år efter et fald på 36% i 1994. Det officielle arbejdsløshedstal på 0,4% afspejler stadig ikke det langvarige fald i produktionen. Den Internationale Arbejdsorganisation anslår, at den skjulte arbejdsløshed når helt op på 20%. I første halvår 1995 fortsatte Ukraines myndigheder stabiliseringspolitikken, først som led i IMF's systemtransformationsfacilitet fra oktober 1994 og derefter som led i IMF's standby-aftale fra april 1995. Den forholdsvis stramme penge- og kreditpolitik resulterede i en hurtig opbremsning af inflationen til en månedlig sats på 5% i midten af 1995. En lempelse af politikken i sommermånederne forhindrede imidlertid en yderligere nedsættelse af inflationen i andet halvår 1995 til det fastsatte mål på 1-2%. I gennemsnit faldt inflationen fra 401% i 1994 til 180% i 1995. Budgetunderskuddet på kontantbasis blev mere end halveret fra 8,6% af BNP i 1994 til 4,1% i 1995. Det fastsatte mål på 3,3% af BNP blev imidlertid ikke nået, hvilket hovedsagelig skyldes regeringens beslutning om at udvide budgetgarantierne for Ukraines gasimport fra Rusland ud over den fastsatte tidsfrist i september 1995. Det var en vigtig årsag til IMF's beslutning i december om at udsætte afslutningen af den tredje kvartalsrevision i henhold til standby-aftalen, indtil programmet er på rette spor igen. Overskridelsen af de offentlige udgifter skyldes imidlertid også store lønstigninger til statsansatte og støtte til kulminesektoren. Mellem efteråret 1994 og foråret 1995 blev der gennemført en række vigtige reformer, herunder liberalisering af priser og valutamarkedet samt en kraftig nedskæring af statsindkøb i landbrugssektoren. Reformprocessen blev imidlertid kraftig bremset, og inden for nogle områder var der endog tale om tilbageslag. Udviklingen var især utilfredsstillende hvad angår privatiseringen, men udenrigs handelspolitikken var endvidere ikke tilstrækkelig liberaliseret, således at den fortsat hindrede eksporten, især af landbrugsprodukter. 2. BETALINGSBALANCEN Ukraines betalingsbalancesituation var stadig meget vanskelig i 1995. Under skuddet på de løbende poster stabiliserede sig på 1,4 mia. USD (ca. 4,5% af BNP). Underskuddet på handelsbalancen holdt sig også uændret på 2,1 mia. USD. Den tidligere nedgang i handelsmængden (i en størrelsesorden af 15% i 1994) blev imidlertid bremset. Generelt var der en moderat stigning i eksporten (3%), selv om der var tale om en dynamisk ekspansion i forhold til Vesten (15%). Importen fra de vestlige lande steg også kraftigt (ca. 10%), men generelt var der nedgang i importen på grund af den kraftige nedgang i energiimporten. 59 Som led i det program, der støttes af IMF, indvilligede Ukraines myndigheder i ikke at oparbejde flere restancer over for Rusland og Turkmenistan. Dette tilsagn dannede grundlag for, at Rusland i marts 1995 accepterede en omlægning af gælden for gasleverancer. I løbet af 1995, og især i forbindelse med begyndelsen af opvarmningssæsonen, blev der imidlertid igen oparbejdet restancer (især i forhold til Rusland). Det har haft stor betydning for suspensionen af standby-aftalen. Ved udgangen af 1995 androg de eksterne restancer 236 mio. USD. I 1995 var den eksterne finansiering noget lavere end forventet, hvilket hovedsagelig skyldes problemer i forbindelse med gennemførelsen af IMF- programmet. Alligevel var der oparbejdet en bruttovalutareserve til et niveau, der svarer til en måneds import. 3. UDLANDSGÆLD I 1995 var Ukraines udlandsgæld steget fra 7,1 mia. USD i 1993 til 8,1 mia. USD. Udtrykt i procent af BNP er der tale om et fald fra 29% til 24%. Forholdet mellem rente- og afdragsbetalinger på udlandsgælden og eksporten af varer og tjenesteydelser faldt fra 12% til 10%. Ukraines myndigheder drøfter i øjeblikket muligheden af, at Rusland indvilliger i en omlægning af en del af den gæld, der er oparbejdet i forbindelse med gasleverancerne. 60 Statistisk bilag Tabeller Forklarende bemærkninger Bilag: Definition af de i beretningen anvendte beløbsbetegnelser 1 18 24 IÊBEL1 KAPITALUDESTAENDER FOR GARANTIER FOR GODKENDTE TRANSAKTIONER (i mio. ECU) Transaktioner MEDLEMSSTATER A. Betalingsbalance 1. Grækenland 2. Italien B. Øvrige 3. Euratom 4. NIC og NIC TT 5. EIB, Middethavsornradet Spanien, Grækenland, Portugal MEDLEMSSTATERNE 1 ALT. TREDJELANDE A. Finansiel støtte 1. Ungarn 2. Den Tjekkiske Republik 3. Den Slovakiske Republik 4. Bulgarien 5. Rumænien 6. Algeriet 7. Israel 8. Baltiske stater 9. Moldova 10. Ukraine 11. Hviderusland 12. Ex-USSR B. Øvrige 13. EIB, Middelhavsområdet 14. EIB, central- og østeuropæiske lande I 15. EIB, central- og østeuropæiske lande II 16. EIB, udviklingslande i Asien og Latinamerika 17. EIB, Sydafrika Godkendte maksimumsbeløb KapRaludeståender pr. 30. 06. 95 KaptakJdestaender pr. 31. 12. 95 Rest til udbetaling pr. 31. 12. 95 2200 8000 14000 4000 6830 1500 26330 1050 250 255 400 580 600 160 220 45 265 75 1250 6362 1700 3000 750 300 1000 4071 741 1289 439 7540 440 250 125 360 455 400 160 110 25 702 1756 658 24 107 1000 4045 720 1113 385 7263 440 250 125 360 510 500 160 135 45 85 30 347 1782 837 96 149 1200 4000 0 0 0 5200 260 0 130 40 70 100 0 85 0 200 45 18 3647 844 2905 601 300 I ALT TREDJELANDE 17282 5572 5851 9245 TILSAMMEN 43612 13111 13114 14445 1) Der forudses ingen udbetaling. 2) Tredje og fjerde tranche var endnu ikke udbetalt pr. 31. 12. 1995, da den italienske regering hidtil ikke har anmodet om disse udbetalinger. BILAG TIL TABEL 1 OVERSIGT OVER EIB-TRANSAKTIONER PR. 31. 12. 95 Transaktioner Godkendt långivning Åbnede kreditter - annulleringer Oprindeligt udbetalte beløb Udeståender pr. 31. 12. 95 EIB, Middelhavsområdet Spanien, Grækenland, Portugal Tredjelande, EIB, Middelhavsområdet Central- og østeuropæiske lande I Central- og østeuropæiske lande II Udviklingslande i Asien og Latinamerika Sydafrika NB: Det oprindeligt udbetalte beløb kan til tider overskride det godkendte langivningsbeløb. Dette skyldes variationer i valutakurserne for ECU mellem datoen for kontrakternes underskrivelse og den 31. 12. 1995 1465 4972 1647 1894 607 45 1500 6362 1700 3000 750 300 1576 2715 856 96 149 385 1782 837 96 149 5 UML2 ARUGEMAKBIMUM6RISKaf<>RF/ELLE8SKAB88U0GerreT (Overslag I mb. ECU oé «undtag f udbetaMnoerr» pr. 31. 12. 19981 1996 1907 1996 1999 2000 2001 2002 2003 TOTAL MEDLEMSSTATER KAPITAL A. Betalingsbalance 1. GnekenSand 2. «Mm B. Strukturtan 3. Euratom 4. MC og NC TT 6. EIB. Middelhavsområdet, tk». prat Spanien. QreakerHand. Portugal 600 600 153 306 73 600 1006 67 647 72 Subtotal taptal 1633 1063 1747 2639 60 109 46 23 2639 92 RENTER A. Betalingsbalance 1. Graakantand 2 «altan B. Strukturtan 3. Euratom 4 MCogNICTT 5. EIB, Middelhavsområdet, Udi. prot Spanien. GrasKenland, Portugal Subtotal renter 95 266 46 215 48 216 27 160 1 10 1000 4045 720 1100 362 7226 190 1005 1 113 216 l ALT MEDLEMSSTATER 2068 1463 2060 299 2821 26 8873 TREDJELANDE KAPITAL A. Finansiel støtte 6. Ungarn 7. Dan Tjekkiske RepubUk 8. Den Slovakiske Republik 9. Bulganen 10. Rumssnlen 11 Israel 12. Aloeriet 13. Ex-USSR 14. De Baltiske Stater «Moldova 16. Ukraine 17. Hviderusland B. Garantier 18. EIB, Middelhavsområdet « 19. EIB, Central- og Østeuropa I og II 20. BB. udv8dtnoslande I Asien og Latinamerika 260 204 134 30 80 127 63 140 160 260 143 141 44 12 628 1161 100 123 62 150 165 167 63 16 856 162 83 16 451 110 5 153 87 18 452 7 14 » 14 5 9 3 *T «7 5 9 17 6 142 87 18 25 9 17 6 134 87 19 451 7 6 » 3 4 9 3 70 41 5 6 t0 3 3 7 2 SC 36 4 16 26 13 36 61 16 90 7 14 6 9 3 11» 61 6 10 12 6 22 51 26 14 6 9 3 57 6 7 33 •» 14 5 9 3 «Î 53 6 322 244 1081 1586 695 660 440 250 125 360 510 160 500 347 135 32 51 18 1155 660 105 9 17 6 133 80 6 262 4749 4C 29 2004 334 6753 ' 360 Subtotal kapital RENTER A. Finansiel etatte 6. Ungarn 7. Oen TJekWake Republik 8. Den Slovakiske Republik 9. Bulgarien 10. Rumssnien 11. Israel t2Aloa«rt 14. Dft oftKMfO BHtM 16 Moldova 16. Ukraine 17. Hviderusland 1> UP MKMftøeViwrrtdWrt 19 E1^ Central- og ØMeurapa I og H 20 EIB. udvlkWnoslande I Asian on Lat)namarika_ Subtotal renter I ALT TREDJELANDE TILSAMMEN (heraf Østeuropa) (heraf andre tredjelande) 751 330 837 749 871 307 394 300 378 281 261 409! 254 316 1 151 184 6 TABELS TEORETISKE ÅRLIGE MAKSIMUMSRISICI FOR FÆILESSKABSBUDGETTET (Beløb I mio. ECU pâ grundlag af transaktioner, der er udbetalt, besluttet OQ foreslået af Kommissionen) 1986 1897 1996 2000 2001 2002 2003 TOTAL MEDLEMSSTATER KAPITAL A. Betalingsbalance 1. Grækenland 2. Italien B. Strukturtan 3. Euratom og NIC 4. EIB. Spanien. Grækenland, Portugal Subtotal kapital RENTER A. Betalingsbalance 1. Grækenland 2. Italien B. Strukturtan 3. Euratom og NIC 4. EIB. Spanien, Grækenland. Portugal 500 500 459 73 500 1006 185 57 991 72 2539 2000 2000 23 21 1000 8045 1820 362 1532 1063 1748 108 2639 92 2023 2021 11227 48 638 95 425 152 33 48 553 111 27 553 553 340 340 ,170 7 7 2 5 2 3 190 3571 329 123 Subtotal renter 705 738 735 583 575 354 347 175 4212 I ALT MEDLEMSSTATER 2237 1801 2483 691 3215 447 2370 2196 15439 TREDJELANDE KAPITAL A. Finansiel støtte 5. Ungarn 6. Den Tjekkiske Republik 7. Den Slovakiske Republik 8. Bulgarien 9. Rumænien 10. Israel 11. Algeriet 12. Ex-USSR 13. De Baltiske Stater 14. Moldova 15. Ukraine 16. Hviderusland 17. Euratom, Central- og Østeuropa B. Garantier 18. EIB. Middelhavsområdet 19. EIB, Central- og Østeuropa I og II 20. EIB, Udviklingslande - Asien og Latinamerika 21. BEI, Sydafrika Subtotal kapital RENTER A. Finansiel støtte 5. Ungarn 6. Den Tjekkiske Republik 7. Den Slovakiske Republik 8. Bulgarien 9. Rumænien 10. Israel 11. Algeriet 12. Ex-USSR 13. De Baltiske Stater 14. Moldova 15. Ukraine 16. Hviderusland 17. Euratom, Central- og Østeuropa B. Garantier 18. EIB. Middelhavsområdet 19. EIB, Central- og Østeuropa I og II 20. EIB, Udviklingslande - Asien og Latinamerika 21. BEI, Sydafrika 100 123 62 150 185 260 204 80 127 63 140 160 250 161 190 80 70 55 260 80 70 700 250 125 440 580 160 600 365 220 38 111 28 80 2347 1733 309 83 150 100 100 9 17 6 13 420 371 65 19 25 12 37 11 27 459 399 69 25 85 12 57 11 ,40 473 393 69 25 1140 1219 1675 8169 26 13 15 13 35 11 6 29 8 94 436 361 56 28 26 13 8 13 20 11 5 27 7 91 408 324 50 26 26 8 7 10 11 3 23 6 87 376 287 45 23 267 62 118 175 263 32 285 21 139 43 211 55 520 2927 2437 374 155 110 5 327 269 48 11 850 26 13 15 21 35 22 6 29 8 88 456 395 61 29 134 30 141 44 12 157 63 16 628 1178 856 57 25 20 40 55 16 55 14 18 5 19 5 10 168 112 15 2 44 25 26 44 58 16 60 7 22 6 29 6 30 262 219 33 9 36 12 20 30 58 35 22 6 29 8 50 374 337 52 18 236 164 30 3 623 26 14 15 40 35 22 6 29 8 70 447 402 62 20 Subtotal renter 635 897 1086 1194 1203 1129 1028 912 8083 I ALT TREDJELANDE TILSAMMEN (heraf Østeuropa) (heraf andre tredjelande) 1263 2075 1942 1817 2053 2269 2247 2587 16252 3500 3876 4425 2508 5267 2716 4617 4783 31691 873 390 1132 943 1290 652 984 833 1086 967 1060 1209 1090 1157 1466 1121 8980 7272 6 UndarWkolridlfcttorar Lmd: Algeriet 1993 1994 Rt5aJBNP-vækst(IS) Gas-ogoHerjrodu1dkxi(%-awdring) Inflationsrate Valutakurs (dinarer pr. USD) Nominel effektiv valutakurs Real effektiv valutakurs (dec/dec. ) (trit. perioden) (mndring 4. kvJ4. kv. ) (- « depreciering) (ændring 4. kv. /4. kv. ) (- » depreciering) -2. 0 •0. 6 16,1 24,0 -7,9 12. 8 1. 1 -2. 5 34. 9 42. 9 -78,6 -40. 4 1995 Seneste data efter skøn (E) 5. 3 1. 5 22. 2 (E) 52,2 -21,7 -34. 5 Ofærrttkj s»Wo (1 % øf BHF) •6. 7 -4,4 -2,8 BetaJlngsbetance Eksport af varer og tjenester (i mia. USD) De løbende poster (i % af BNP) Nettoindstrømning af udenlandske direkte investeringer (i mio. USD) Officielle valutareserver (ult. perioden) i mia. USD i måneders import af varer og tjenester Udlandsgæld Udlandsgæld (i konvertible valutaer, i mia. USD, ult perioden) mellem- og langfristet r> 1 ar) kortfristet (*<1år) Konvertibel gældsbetjening (i mia. USD) hovedstol renter Udlandsgæld/BNP (%) UdlaiKtsgasid/eksport af varer og tjenester (%) GæWsbetJening/eksport af varer og tjenester (%) Restancer (bade pa renter og hovedstol, I mio. USD) Gæktetetteteesaftater og gældssanering (mia. USD) JeT arrangementer Type/ingen (Dato/-) Førløber planmæssigt/ikke planmæssigt Indikatorer for tuwlttvaMiUghsd 11. 0 1. 6 0,0 1,5 1,9 25,7 25,0 0,7 9,1 7,2 1,9 51,8 206. 8 82,2 Ingen Ingen Ingen 9. 5 -6,9 0,0 2. 6 2,9 10,5 -5,7 100,0 1,9 (nov) 2. 0 (nov) 29. 6 33,8 (E) 28. 9 0,7 4. 6 (3) 3,2 1. 4 67. 7 252,0 48,7 (3) Ingen 4,5 n. a n. a. 3. 8 (3) 2,2 (3) 1. 6 (3) 78,5 (E) 264. 4 (E) 49,1 Ingen 4,8 SBA (5794-5795) Planmæssigt SBA (5/94-5/95) EFF (5/95-5/98) Planmæssigt Moody's langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult. perioden) S&P*s langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult. perioden) Euromoney Position i rangordningen (1) (antal lande) The Institutional Investor Position i rangordningen (1) (antal lande) Kreditvurdering (2) Ingen vurdering Ingen vurdering Marts September 68 (169) 79 (170) Ingen vurdering Ingen vurdering Marts September 92 (167) 96 (167) Ingen vurdering Ingen vurdering Marts September 102 (187) 107 (181) Marts September Marts September Marts September 62 (127) 28. 2 69 (133) 27,1 75 (135) 26,3 78 (135) 24,6 89 (135) 23. 5 91 (135) 22. 8 (1) (2) (3) Jo højere vurdenngstal, desto lavere er det pågældende lands kreditværdighed. Landene vurderes på en skala fra 0 til 100, hvor 100 repræsenterer mindst sandsynlighed for misligholdelse. Et givet land kan forbedre sin vurdering og dog falde i rangordningen, hvis der også er en forbedring af den gennemsnitlige samlede vurdering for alle vurderede lande. Efter gældssanering 6 UmdeiMtotedMtatow • a u r as 1993 1994 Rea1BNP-vsBkst(l%) Industriproduktion (%-ændring) Arbejdsløshed (ud perioden) Inflationsrate Valutakurs (rubler pr. USD) Nominel effektiv valutakurs Real effektiv valutakurs (dec/dec. ) (gennemsnit) (ændring 4. kv/4. kv. ) (• « depreciering) (ændring 4. kv/4. kv. ) (- « depreciering) kMeatMg saldo (I % af BNF) !ømøWtnøSlMHetllC# Eksport af varer (i mk). USD) De løbende poster (i % af BNP) Nettoindstrømning af udenlandske direkte investeringer (i mio. USD) Officielle valutareserver (ult. perloden) / mio. USD i måneders import Udlandsgæld Udlandsgæld (i konvertible valutaer, i mio. USD, ult perioden) mellem- og langfristet f> 1 ar) kortfristet (-< 1er) Konvertibel gæktebetjening (i mio. USD) hovedstol renter Udlandsgæld/BNP (%) Udlandsga»kUeksport sf varer (%) GsBklsbetjening/eksport af varer (%) Restancer (bade på renter og hovedstol, i mia. USD) Gældssaneringsaflale IMF af miysjweirtaf Type/Ingen (Dato/-) Forløber planmæssigt/ikke planmæssigt (-/Dato) Indikatomfbrlralrfcrawdigfeed -11,6 -10,0 1. 5 1990 932 n. a n. a. -8,3 2941 -«,7 18 75,0 0,3 -20. 0 •36,0 2. 0 2220 2202 n. a. n. a. -1. 7 3138 -11,4 10 108. 0 0. 3 1995 Seneste data eller skøn (E) -7,0 (E) -10. 0 (E) n. a 290 (E) 11500 n. a. rva -3,2 3135 (E) -4. 1 (E) 20 (E) 426. 0 (E) 1,5 964,0 1500,0 2085,0 (E) n. a. n. a. 14. 7 n. a. n. a. 25,0 33,0 0,5 n. a. n. a. n. a. 197,0 n. a. n. a. 20,0 48,0 5,7 493 med Rusland n. a. n. a. 239,0 (E) 178,0 (E) 61,0 (E) 22. 0 (E) 66. 0 (E) 7. 6 (E) 460 med Rusland om omgasrestancer gasrestancer STF (6793-6794) Ikke planmæssigt Se fodnote (3) STF (01/95) Se fodnote (3) SBA (7/95-6795) Ikke planmæssigt (4) Moody's langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult perioden) S&Ps langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult. perioden) Ingen vurdering Ingen vurdering Ingen vurdering Ingen vurdering Ingen vurdering Ingen vurdering Euromoney Position i rangordningen (1 ) (antal lande) The Institutional Investor Position i rangordningen (1) (antal lande) Kreditvurdering (2) Marts Sept 148 139 (169) (170) Marts Sept 100 (127) (133) Marts Sept 145 138 (167) (167) Marts Sept. 109 109 (135) (135) 15,5 15,7 Marts Sept. 136 134 (187) (181) Marts Sept. 112 112 (135) (135) 15. 2 15,5 Jo højere vurdenngstal, desto lavere er det pågældende lands kreditværdighed. Landene vurderes på en skala fra 0 til 100, hvor 100 repræsenterer mindst sandsynlighed for misligholdelse. Et givet land kan forbedre sin vurdering og dog falde i rangordningen, hvis der også er en forbedring af den gennemsnitlige samlede vurdering for _L alle vurderede lande. IMFs STF-program fra 1993 begyndte at afvige fra planen i starten af 1994. IMF gav imidlertid en positiv vurdering af regeringens program fra efteråret 1994, der ult 1995 blev støttet med den anden STF-tranche. Den første kvartalsvise gennemgang af programmet, der var planlagt tH at finde sted i december 1995, kunne ikke gennemføres (1) <2) (3) (4) Landerisikoindikatorar Land: Bulgarien Red BNP-vækst (i %) Industriproduktion (% ændring) Arbejdsløshed (uH perioden) Inflationsrate Valutakurs (lev pr. USD) Nominet effektiv valutakurs Real effektiv valutakurs (uK. perioden) (ult. perloden) (ændring 4. kv. /4. kv. ) (- * depreciering) (ændring 4. kv. /4. kv. ) (- « depreciering) 1993 1994 1995 Seneste data eder skøn (E) -2,4 -8,5 16,3 63. 8 32,7 -33. 5 59,2 1,4 4,0 12,9 121,9 66,0 -101,8 n. a. (E) (E) 2,5 2,8 11. 1 33,0 69,8 -5. 7 n. a. Offentlig saldo (i % af BNP) -15,7 -6,6 -6. 7 (E) Betalingsbalance Eksport af varer og tjenester (i mia. USD) De løbende poster (i % af BNP) Nettoindstrømning af udenlandske direkte investeringer (i mio. USD) Officielle valutareserver, inkl. guld (ult. perioden) i mia. USD i måneders import af varer og tjenester 3. 7 -12,8 40 1,0 2,0 4. 2 -0,2 105 1. 3 3,0 (E) (E) (E) (okt. ) (okt. ) (E) (E) (E) (E) (E) (E) (E) (E) (E) 4. 8 2,2 165 1,8 3,6 10,7 9,2 1. 5 1. 1 0. 5 0. 6 83,0 159,6 17,5 0,0 Ingen 12,5 10,4 7. 3 5. 2 1. 6 1. 1 0. 5 120,5 266,5 33,7 n. a. London-klub (roll-overs, og DDSR aftalt i princippet 8,9 1. 5 1,0 0. 5 0,5 109,3 202,2 18,4 n. a. London-kJub DDSR (juli) Paris-klub gældssan. (april) - SBA+STF (3/94-3/95) SBA suspenderet i september 94 - Udlandsgæld Udlandsgæld (i konvertible valutaer, i mia. USD, uK. perioden) mellem- og langfristet (> 1 år) kortfristet (= < 1 år) Konvertibel gæktebetjening (i mia. USD) hovedstol renfer Udlandsgæld/BNP (%) Udlarxtegætd/eksport af varer og tjenester (%) Gældsbetjening/eksport af varer og tjenester (%) Restancer (bade pa renter og hovedstol, i mia. USD) Gældsletteteesaftaler og gældssanering IMF-aiTangernenter Type/ingen (Dato/-) Forløber planmæssigt/ikke planmæssigt (-/Dato) Indikatorer for kreditværdighed Moody's langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult. perioden) S&P's langsigtede vurdering af valutaudvlklingen (ult. perioden) Euromoney Position i rangordningen (1) (antal lande) The Institutional Investor Position i rangordningen (1) (antal lande) Kreditvurdering (2) Ingen vurdering Ingen vurdering Marts September 122 125 (169) (170) Marts September 91 89 (127) (133) 18. 9 19. 5 Ingen vurdering Ingen vurdering Marts September 88 98 (167) (167) Marts September 91 95 (135) (135) 19. 8 20. 8 Ingen vurdering Ingen vurdering Marts September 90 90 (187) (181) Marts September 93 94 (135) (135) 21. 9 22. 2 (1 ) Jo højere vurdenngstal, desto lavere er det pågældende lands kreditværdighed. (2) Landene vurderes på en skala fra 0 til 100, hvor 100 repræsenterer mindst sandsynlighed for misligholdelse. Et givet land kan forbedre sin vurdering og dog falde i rangordningen, hvis der også er en forbedring af den gennemsnitlige samlede vurdering for alle vurderede lande. & 0. 1 0. 5 (E) Landerisikoindikatorer Land: Den Tjekkiske Republik 1993 1994 Real BNP-vækst (1 *>) IrKkntriprodtidJon (%-ændring) Arbejdsløshed (1 % af arbejdsstyrken) (ult. perioden) Inflationsrate Valutakurs (kor (ult. perioden) Nominel effektiv valutakurs Real effektiv valutakurs (dec. /dec. ) (ændring 4. kv74. kv. ) (- • depreciering) (ændring 4. kv. /4. kv. ) (• « depreciering) Offentlig saldo (i % af BNP) Betalingsbalance Eksport af varer og tjenester (i mio. USD) De løbende poster (i % af BNP) Nøttoindstrømning af udenlandske direkte investeringer (i mio. USD) Officielle valutareserver (ult. perioden) i mia. USD i måneders import af varer og tjenester Udlandsgæld Udlandsgæld (i konvertible valutaer, i mia. USD, ult. perioden) mellem- og langfristet (> 1 år) kortfristet (• < 1 år) Konvertibel gældsbetjening (i mia. USD) hovedstol renter Udlandsgæld/BNP (%) Udlandsgæld/eksport af varer og tjenester (%) Gældsbetjening/eksport af varer og tjenester (%) Restancer (både på renter og hovedstol, i mio. USD) Gældslettelsesaftaler og gældssanering IMF-arrangementer Type/ingen (Dato/-) Forløber planmæssigt/ikke planmæssigt (- /Dato) -0,9 •€. 4 3. 5 18,2 29. 9 4. 2 19,3 0. 5 16728 0. 5 542 3. 9 2,8 8,5 6. 5 2,0 1. 4 0. 9 0. 5 27,0 50,8 8,4 Ingen Ingen 2. 6 2. 3 2. 8 10,2 28. 2 0. 0 6,8 18837 0. 0 749 6. 2 4. 2 10. 7 7. 8 2. 9 2. 5 n. a. n. a. 29. 6 54,7 13. 0 Ingen Ingen SBA (3/93-3/94) Planmæssigt SBA (3/93-3/94) Planmæssigt Al gæld til IMF betalt før tiden 1995 Seneste data eller skøn (E) 5. 2 12. 9 2. 9 7. 9 26. 3 n. a. n. a. (nov. ) (okt. ) (E) (E) Qan. -sep. ) (nov. ) (nov. ) Qun. ) Qun. ) Qun. ) Qun. ) Qun. ) Qun. ) (E) 22195 -3. 5 1965 12,9 8,0 15,0 9,6 5,4 3. 1 n. a. n. a. 31. 0 67,6 14. 0 Ingen Ingen - Indikatorer for kreditværdighed Moody's langsigtede vurdering af valutaudviklingen (uK. perioden) S&Ps langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult. perioden) Euromoney Position i rangordningen (1) (antal tande) The Institutional Investor Position i rangordningen (1) (antal lande) Kreditvurdering (2) Baa3 BBB Marts September 48 43 (169) (170) Marts September 42 40 (127) (133) 44. 6 46. 6 Baa2 Qun. ) BBB+ Qui. ) Marts September 40 39 (167) (167) Marts September 40 39 (135) (135) 49. 7 52. 8 Baa1 (sep. ) A (nov. ) Marts September 35 41 (187) (181) Marts September 33 30 (135) (135) 55. 8 58. 4 (1) Jo højere vurdenngstal, desto lavere er det pågældende lands kreditværdighed. (2) Landene vurderes på en skala fra 0 til 100, hvor 100 repræsenterer mindst sandsynlighed for misligholdelse. Et givet land kan forbedre sin vurdering og dog falde i rangordningen, hvis der også er en forbedring af den gennemsnitlige samlede vurdering for alle vurderede lande. 1 & Landerislkoindikatorer Land: Estland 1993 1994 1995 Seneste data etter skøn (E) ReaiBNP-vækst(i%) Industriproduktion (%-ændring) Arbejdsløshed (ult. perioden) Inflationsrate Valutakurs (kroon pr. USD) Nominel effektiv valutakurs Real effektiv valutakurs (ult. perioden) (ult. perioden) (ændring 4. kv. /4. kv. ) (- = depreciering) (ændring 4. kv. /4. kv. ) (- • depreciering) Offentlig saldo (i % af BNP) Finansiel balance (1 ) Fiskal balance (1) Betalingsbalance Eksport af varer (i mio. USD) De løbende poster (i % af BNP) (eksW. off. overførsler) Nettoindstrømning af udenlandske direkte investeringer (i mio. U! Officielle valutareserver (ult. perioden) i mio. USD i måneders import af varer Udlandsgæld Udlandsgæld (t konvertible valutaer, i mio. USD, ult. perioden) meUem- og langfristet (> 1 år) kortfristet (= <1 ar) Konvertibel gæktebetjening Q mio. USD) hovedstol renter Udlandsgæld/BNP (%) Udlandsgæld/eksport af varer (%) Gæidsbetjening/eksport af varer (%) Restancer (bade pA renter og hovedstol, i mio. USD) GaBfdstettersesaftaler og gældssanering IMF-arrangementer Type/ingen (Dato/-) Forløber planmæssigt/ikke planmæssigt (-/Dato) Indikatorer for towNtværdighed -3,5 -27,0 1,7 35,7 13,2 n. a. n. a. 1. 4 -0. 7 801 -5. 7 160,0 388 4. 0 135. 5 n. a. n. a. 13,5 n. a. n. a. 8,6 17,0 1. 7 Ingen Ingen 4,0. 10,0 4. 0 41,6 13,0 n. a. n. a. 0. 9 0. 0 1328 -9,0 212,0 447 3. 2 271 n. a. n. a. 2. 1 0 2. 1 7,7 17. 1 1. 5 Ingen Ingen 4,0 n. a. 5. 4 28,0 11,5 25,0 0,8 0. 3 1913 -10,6 190,0 584 2,8 (E) (E) (E) (E) (E) (E) (E) (E) 353 (E) n. a. n. a. 23 0 23 9,9 13,5 1. 2 ingen Ingen (E) (E) (E) (E) (E) (E) SBA/STF (10/93-3/95) Planmæssigt SBA/STF (10/93-3/95) Planmæssigt SBA (4/95-4/96) Planmæssigt Moody's langsigtede vurdering af vduteudviWingen (ult. perioden) S&P's langsigtede vurdering af vakrtaudviklingen (ult. perioden) Euromoney Position i rangordningen (2) (antal lande) The Institutional Investor Position i rangordningen (2) (antal lande) Kreditvurdering (3) Ingen vurdering Ingen vurdering Marts September 126 122 (169) (170) Marts September 81 84 (127) (133) 21. 4 20. 9 Ingen vurdering Ingen vurdering Marts September 105 102 (167) (167) Marts September 88 86 (135)(135) 20. 7 23. 6 Ingen vurdering Ingen vurdering Marts September 66 76 (187) (181) Marts September 79 79 (135) (135) 25. 4 26. 3 (1 ) Det offentliges nettolangtvning indgår Ikke i finansiel balance, men i fiskal balance. (2) Jo højere vurderingstal, desto lavere er det pågældende lands kreditværdighed. (3) Landene vurderes på en skala fra 0 ti) 100, hvor 100 repræsenterer mindst sandsynlighed for misligholdelse. Et givet land kan forbedre sin vurdering og dog falde i rangordningen, hvis der også er en forbedring af den gennemsnitlige samlede vurdering for alle vurderede lande. £> E> ' Landerisikoindikatorer Land: Ungarn 1993 1994 •0,8 4. 0 12. 1 21. 1 100,7 -3. 1 10. 2 -7. 5 10371 -9. 6 2328 6. 7 7. 1 24. 6 22. 6 2,0 4. 9 3. 3 1. 6 68,0 237. 2 47. 4 ingen Ingen ReaJBNP-*ækst(i%) Industriproduktion (%-ændring) Arbejdsløshed (i % af arbejdsstyrken) (ult. perioden) Inflationsrate Valutakurs (forinter pr. USD) Nominel effektiv valutakurs Real effektiv valutakurs (dec. /dec. ) (ult. perioden) (ændring 4. kv. /4. kv. ) (• - depreciering) (ændring 4. kv. /4. kv. ) (- » depreciering) Konsolideret saldo på statsbudgettet (i % af BNP) (GFS-definttfon) Betalingsbalance Eksport af varer og tjenester (j mio. USD) De løbende poster (i % af BNP) Nettoindstrømning af udenlandske direkte investeringer (i mio. USD) Officielle valutareserver (uK. perioden) i mia. USD i måneders import af varer Udlandsgæld Udlandsgæld (i konvertible valutaer, i mia. USD, uH. perioden) mellem- og langfristet (> 1 år) kortfristet (» < 1 år) Konvertibel gæktebetjening (i mia. USD) hovedstol (1) renter Udlandsgæld/BNP (%) Udlandsgæld/eksport af varer og tjenester (%) Gældsbetjerring/eksport af varer og tjenester (%) Restancer (både på renter og hovedstol, i mio. USD) Gældslettelsesaftaler og gældssanering IMFHHTangementer Type/ingen (Dato/-) Forløber planmæssigt/ikke planmæssigt (-/Dato) Indikatorer for kreditværdighed 1995 Seneste data eller skøn (E) 2. 0 6. 0 10. 4 28,5 134. 6 -25. 4 -6. 4 (E) (oct. ) (Q3) (Q3) 2. 9 9,0 10. 9 21. 2 111. 0 -14. 3 0,0 •«. 1 -3. 0 (E) 10219 -9. 5 1100 7. 0 7. 4 28. 5 26. 1 2,4 6. 2 4. 3 1,9 69,5 278,9 60,8 Ingen Ingen (E) (E) (E) 16759 -6. 0 3300 11,9 12,0 31,7 (nov. ) (nov. ) (nov. ) (E) (E) (E) (E) 28. 5 3. 2 8. 4 n. a. n. a. 74. 1 189. 2 50,0 Ingen Ingen SBA (9/93-12/94) Planmæssigt SBA Første gennemgang ikke afsluttet Moody's langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult. perioden) SAP's langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult. perioden) Euromoney Position i rangordningen (2) (antal lande) The Institutional Investor Position i rangordningen (2) (antal lande) Kreditvurdering (3) Ba1 BB+ Marts September 47 46 (169) (170) Marts September 43 43 (127) (133) 44. 3 44. 8 Ba1 BB+ Marts September 44 46 (167)(167) Marts September 43 44 (135)(135) 46. 1 46. 2 Ba1 BB+ Marts September 50 44 0 8 7) (181) Marts September 45 48 (135) (135) 46. 4 45. 0 Inkl. førtidige tilbagebetalinger. (1 ) (2) Jo højere vurderingstal. desto lavere er det pågældende lands kreditværdighed. (3) Landene vurderes på en skala fra 0 til 100, hvor 100 repræsenterer mindst sandsynlighed for misligholdelse. Et givet land kan forbedre sin vurdering og dog falde i rangordningen, hvis der også er en forbedring af den gennemsnitlige samlede vurdering for alle vurderede lande. B —— U n d: I s n el 1983 1994 1995 Seneste date alter skøn (E) RealBNP-vækst<l%) Industriproduktion (%-aandring) (i konstante 1990-priser) Arbejdsløshed (gennemsnit) Fcirbrugerprismdeks (dacJdec. ) Valutakurs (shekeler pr. U8D (ult perioden) (ult. perioden) Norrtinel effektiv valutakurs over for USD (ændring 4. kvJ4. kv. ) (- - depreciering) 6,5 10,0 11. 3 2,986 •«. 1 1. 8 6,5 7. 2 7. 8 14,5 3,018 -8,1 2. 4 OffMtllg saido (i % af BNP) -2. 5 -2,0 6,9 (E) n. a 6. 3(E) 8. 0(E) 3140. 000 •4. 0 (E) 0,9 (E) -3. 5 (E) 17,8 (E) -6. 2 (E) 1,350 (E) 8,158 (E) 2. 6 (E) 46. 8 (E) n. a n. a. na n. a. n. a. 58. 9 (E) 262,9 (E) 13,0 (E) Ingen Ingen 14. 9 -1. 8 0 6,382 2,4 36,1 n. a. n. a. 4,1 1. 9 2. 2 56. 8 242,3 14,0 Ingen Ingen 16,5 -3,0 406 6,689 2,5 40. 0 n. a. n. a. 4. 6 2,2 2,4 54,2 226,7 14,9 Ingen Ingen Ingen Ingen Ingen BetallngsbalMce Varehandel (i mia. USD) De løbende poster (i % af BNP) Nettoindstrømning af udenlandske direkte investeringer (i mio. USD) Officielle valutareserver (ult. perioden) i mia. USD i måneders import af varer og tjenester Udlandsgæld Udlandsgæld (eksterne bruttopassiver) (i mia. USD, ult perioden) mellem- oø langfristet (>1år) kortfristet (-< 1er) Gæktebetjening (i mia. USD) hovedstol* renter Udlandsgæld/BNP (%) Udlandsgæld/eksport (%) Gældsbetjening/eksport af varer og tjenester (%) Restancer (både på renter og hovedstol, i mio. USD) GaBldsletteteesaftater og gældssanering I Mr m wiganiaiitai' Type/ingen (Dato/-) Forløber planmaassigt/lkke planmæssigt (•/Dato) Indtlaawer 1er kraøttvænttøhed Moody's langsigtede vurdering af vakitaudviklingen (ult perloden) S&P*s langsigtede vurdering af valutaudvikHngen (ult perioden) Euromoney Position i rangordningen (1) (antal lande) The Institutional Investor Position i rangordningen (1) (antal lande) Kreditvurdering (2) Ingen vurdering Ingen vurdering 8BB+ Marts Sept 29 29 (169) (170) Marts Sept. 46 46 (127) (133) 39. 6 40,5 BBB* Marts Sept 30 33 (167) (167) Marts Sept. 46 43 (135) (135) 43,4 46. 5 A3 A- MartsSept. 31 31 (187) (181) Marts Sept 43 42 (135) (135) 47. 9 49. 2 (1) (2) Jo højere vurderingstal, desto lavere er det pégaaldende tands kreditværdighed Landene vurderes pi en skala fra 0 «1100. hvor 100 repræsenterer mindst sandsynlighed for misUghoklelse. Et givet land kan forbedre sin vurdering og dog falde i rangordningen, hvis der også er en forbedring af den gennemsnitlige samlede vurdering for alle vurderede lande. Omfatter Ikke kortfristet gæld. \o 5 Landerislkoindikatorer Land: Letland 1993 1994 1995 Seneste data eller skøn (E) Real BNP-vækst (i %) Industriproduktion (%-ændring) Arbejdsløshed (ult. perioden) Inflationsrate Valutakurs (lat pr. USD) Nominel effektiv valutakurs Real effektiv valutakurs (dec. /dec. ) (ult. perioden) (ændring 4. kv. /4. kv. ) (- = depreciering) (ændring 4. kv. /4. kv. ) (- = depreciering) Offentlig saldo (i % af BNP) Finansiel balance (1) Fiskal balance (1) Betalingsbalance Eksport (i mio. USD) De løbende poster, ekskl. officielle overførsler (i % af BNP) Nettoindstrømning af udenlandske direkte investeringer (i mio. USD) Officielle valutareserver (ult. perioden) i mio. USD i måneders import af varer og tjenester Udlandsgæld Udlandsgæld (i konvertible valutaer, i mio. USD, ult. perioden) mellem- og langfristet (> 1 år) kortfristet (= < 1 år) Konvertibel gældsbetjening (i mio. USD) hovedstol renter Udlandsgæld/BNP (%) Udlandsgæld/eksport af varer (%) Gasktebetjening/eksport af varer (%) Restancer (både på renter og hovedstol, i mio. USD) Gældslettelsesaftaler og gældssanering IMF-arrangementer Type/ingen (Dato/-) Forløber planmæssigt/ikke planmæssigt (-/Dato) Indikatorer for kreditværdighed -12,0 -32,6 5,8 34,8 0,595 n. a. n. a. 1,0 0,6 998 4,6 51 510 5,6 225 225 0 20 n. a. n. a. 10,0 24,0 2. 0 Ingen Ingen 2,0 -2,2 7,0 26,0 0,548 n. a. n. a. -1. 7 -4. 1 951 -4. 6 155 620 5,5 359 359 0 27 20 7 10,0 38,0 3,0 Ingen Ingen (E) 0,0 n. a. 6,3 23,0 0,512 0. 0 20. 0 -3. 8 -4. 4 (E) (E) (E) (E) (E) (E) (E) (E) (E) (E) (E) (E) (E) (E) (E) (E) 1204 -4,0 153 600 4,8 540 540 0 31 16 15 12,0 45,0 2,6 Ingen Ingen SBA/STF (12/93 - 3/95) Planmæssigt SBA/STF (12/93-3/95) Planmæssigt SBA (4/95 - 4/96) Planmæssigt Moody's langsigtede vurdering af valutaudvikiingen (ult. perioden) SAP's langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult. perioden) Euromoney Position i rangordningen (2) (antal lande) The Institutional Investor Position i rangordningen (2) (antal lande) Kreditvurdering (3) Ingen vurdering Ingen vurdering Marts September 133 132 (169) (170) Marts September 89 87 (127) (133) 19. 5 20. 0 Ingen vurdering Ingen vurdering Marts September 104 125 (167) (167) Marts September 94 92 (135) (135) 19. 6 21. 3 Ingen vurdering Ingen vurdering Marts September 106 116 (187) (181) Marts September 91 89 (135) (135) 22. 6 23. 4 (1) Det offentliges nettolångivning indgår ikke i finansiel balance, men i fiskal balance. (2) Jo højere vurderingstal, desto lavere er det pågældende tands kreditværdighed. (3) Landene vurderes på en skala fra 0 til 100, hvor 100 repræsenterer mindst sandsynlighed for misligholdelse. Et givet land kan forbedre sin vurdering og dog falde i rangordningen, hvis der også er en forbedring af den gennemsnitlige samlede vurdering for alle vurderede lande. W 6 Landerisikoindikatorer Land: Litauen 1993 1994 1995 Seneste data eller skøn (E) Real BNP-vækst (I %) Industriproduktion (%-ændring) Arbejdsløshed (ult. perioden) Inflationsrate Valutakurs (litas pr. USD) Nominel effektiv valutakurs Real effektiv valutakurs (ult perioden) (ult. perioden; fastsat pr: 1. 4. 94 for 1994) (ændring 4. kv74. kv. ) (- * depreciering) (ændring 4. kv. /4. kv. ) (- * depreciering) Offentlig saldo (i % af BNP) Finansiel balance (1) Fiskal balance (1) Betalingsbalance Eksport (i mk). USD) De løbende poster (i % af BNP), uden off. overførsler Nettoindstrømning af udenlandske direkte investeringer (i mio. USD) Officielle valutareserver (ult. perioden, udenlandsk bruttoaktiver) i mio. USD i måneders import af varer og tjenester Udlandsgæld Udlandsgæld (i konvertible valutaer, i mio. USD, uK. perioden) mellem- og langfristet (> 1 år) kortfristet (= < 1 år) Konvertibel gækjsbetjening (i mio. USD) hovedstol renter Udlandsgæld/BNP (%) Udlandsgæki/eksport af varer og tjenester (%) Gsaldsbetjening/eksport af varer og tjenester (%) Restancer (bade på renter og hovedstol, i mk). USD) Gæktelettetsesaftater og gældssanering IMF-arrangementer Type/ingen (Dato/-) Forløber planmæssigt/ikke planmæssigt (-/Dato) Indikatorer for kreditværdighed -16,2 ^17,0 1. 6 188,6 3,9 n. a. n. a. 0,9 -4,6 1877 -8,3 23 410 2,4 345,3 n. a. n. a. 15,0 n. a. n. a. 11. 2 16,3 0,7 Ingen Ingen 1. 5 1,0 4,0 45 4. 0 n. a. n. a. -1,5 -4,2 1930 -4,3 60 588 2,7 530 n. a. n. a. 25,4 n. a. n. a. 9,7 25,0 1. 0 Ingen Ingen (E) (E) (E) (E) (E) (E) (E) 3. 0 15,0 6. 1 35 4,0 0,0 30,0 -1,5 -3. 4 2250 -3,4 55 800 3,5 860 (E) n. a. n. a. 43,0 38 5 11,0 35,0 2,0 Ingen Ingen (E) (E) (E) (H) (E) (E) SBA/STF (10/93-3/94) Planmæssigt STF (10/93 - 3/ EFF ( 1 0 / 9 4 - 11 Planmæssigt EFF (10/94 -10/97) Planmæssigt Moody's langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult. perioden) S&Ps langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult. perioden) Euromoney Position i rangordningen (2) (antal lande) The Institutional Investor Position i rangordningen (2) (antal lande) Kreditvurdering (3) Ingen vurdering Ingen vurdering Marts September 134 130 (169) (170) Marts September 91 93 (127) (133) 18. 9 19. 0 Ingen vurdering Ingen vurdering Marts September 110 121 (167) (167) Marts September 97 96 (135) (135) 18. 4 20. 0 Ingen vurdering Ingen vurdering Marts September 108 118 (187) (181) Marts September 95 90 (135) (135) 21. 7 22. 9 (1 ) Det offentliges nettolångivning indgår ikke i finansiel balance, men i fiskai balance. (2) Jo højere vurderingstal, desto lavere er det pågældende lands kreditværdighed. (3) Landene vurderes på en skala fra. 0 til 100, hvor 100 repræsenterer mindst sandsynlighed for misligholdelse. Et givet land kan forbedre sin vurdering og dog falde i rangordningen, hvis der også er en forbedring af deri gennemsnitHge samlede vurdering for alle vurderede lande. tZ (b " "' Landerisikoindikatorer Land: Moldova Real BNP-vækst (i %) IrKlustriproduktion (%-ændring) Arbejdsløshed (i % af arbejdsstyrken) (ult. perioden) Inflationsrate Valutakurs (lei pr. USD) Nominel effektiv valutakurs Real effektiv valutakurs (ult. perioden) (ult. perioden) (ændring 4. kv. /4. kv. ) (- = depreciering) (ændring 4. kv. /4. kv. ) (- = depreciering) Offentlig saldo (i % af BNP) Betalingsbalance Eksport af varer (i mio. USD) De løbende poster (i % af BNP) Nettoindstrømning af udenlandske direkte investeringer (i mio. USD) Officielle valutareserver (ult. perioden) i mio. USD i måneders import af varer Udlandsgæld Udlandsgæld 0 konvertible valutaer, i mio. USD, ult. perioden) mellem- og langfristet (> 1 år) kortfristet (= < 1 år) Konvertibel gældsbetjening (i mio. USD) hovedstol renter Udlandsgæld/BNP (%) Udlandsgæld/eksport af varer (%) Gældsbetjening/eksport af varer (%) Restancer (både på renter og hovedstol, i mio. USD) Gældslettelsesaftaler og gældssanering IMF-arrangementer Type/ingen (Dato/-) Forløber planmæssigt/ikke planmæssigt (-/Dato) Indikatorer for kreditværdighed 1993 1994 1995 Seneste data eller skøn (E) -8,7 -7,2 n. a. 837 3,64 n. a. n. a. -6,8 451 -9. 3 14,0 76,6 1,4 -31,2 -30. 0 1. 0 116 4. 27 n. a. n. a. -8,1 617 -12,9 23. 0 178,8 3,0 (E) (E) (E) 1. 0 -10,0 2,0 24 4,50 n. a. n. a. -4. 0 (E) (E) (E) (E) 653 -3. 5 19. 7 265 4,8 168,0 343,0 652,0 (E) n. a. n. a. 5,0 n. a. n. a. 23,0 37,3 1. 1 Ingen Ingen n. a. n. a. 12,3 n. a. n. a. 26,0 55,6 2. 0 Ingen Ingen n. a. n. a. 84,9 n. a. n. a. 42,0 99,8 13. 0 Ingen Ingen (E) (E) (E) (E) SBA (3/93 - 3/94) Planmæssigt SBA (12/93-3/95) Planmæssigt SBA (3/95 - 3/96) Planmæssigt Mood/s langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult. perioden) S&Fs langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult. perioden) Euromoney Position i rangordningen (1) (antal lande) The Institutional Investor Position i rangordningen (1) (antal lande) Kreditvurdering (2) Ingen vurdering Ingen vurdering Marts September 159 160 (169) (170) Ingen vurdering Ingen vurdering Marts September 148 155 (167) (167) Ingen vurdering Ingen vurdering Marts September 157 141 (187) (181) Ingen vurdering Ingen vurdering Ingen vurdering (1 ) Jo højere vurderingstal, desto lavere er det pågældende lands kreditværdighed. (2) Landene vurderes på en skala fra 0 til 100, hvor 100 repræsenterer mindst sandsynlighed for misligholdelse. Et givet land kan forbedre sin vurdering og dog falde i rangordningen, hvis der også er en forbedring af den gennemsnitlige samlede vurdering for alle vurderede lande. \b 5 Landerlsikolndlkatorer Land: Rumænien Real BNP-vækst (i %) Industriproduktion (% ændring) Arbejdsløshed (uK. perioden) Inflationsrate Valutakurs (tei pr. USD) Nominel effektiv valutakurs Real effektiv valutakurs (dec/dec. ) (ult. perioden) (ændring 4. kv. /4. kv. ) (- = depreciering) (ændring 4. kvJ4. kv. ) (- » depreciering) 1993 1994 1. 3 7. 7 10,2 295,5 1276 -56,9 39,7 3,9 9,9 11,0 61,7 1767 -29,4 n. a. 1995 Seneste data eller skøn (E) (E) (E) (E) (E) (od. ) 5. 0 14,0 9,0 24,3 2547 n. a. n. a. Offentlig saWo (i % af BNP) -0,1 -1,0 -2. 8 (E) Betalingsbalance Eksport af varer og tjenester (i mia. USD) De løbende poster (i % af BNP) Nettoindstrømning af udenlandske direkte investeringer (i mio. USD) Officielle valutareserver (ult. perioden) i mio. USD i måneders import af varer og tjenester Udlandsgæld Udlandsgæld (i konvertible valutaer, i mia. USD, ult. perioden) mellem- og langfristet (> 1 år) kortfristet (= < 1 år) Konvertibel gæktebetjening (i mio. USD) hovedstol renter Udlandsgæld/BNP (%) Udlandsgæld/eksport af varer og tjenester (%) GæWsbetjenlng/eksport af varer og tjenester (%) Restancer (både på renter og hovedstol, i mio. USD) Gældslettelsesaftaler og gældssanering IMF-arrangernenter Type/ingen (Dato/-) Forløber planmæssigt/ikke planmæssigt (-/Dato) Indikatorer for kreditværdighed 4,9 -4,8 48 52 0,1 4,4 3,4 1. 0 330 147 183 21,4 81,0 6,4 Ingen Ingen Ingen 6,1 -1. 8 416 591 1. 1 5,5 4. 5 1. 0 586 393 193 18,9 81,0 8. 9 Ingen Ingen (E) (E) (E) (E) (E) (E) (E) (E) (E) 7. 4 -4,7 306 695 0,6 6,0 4,8 1. 2 653 428 225 18. 7 80,0 13,0 Ingen Ingen SBA/STF (5/94-12/95) Planmæssigt SBA udvidet i 1997 og forøget Planmæssigt Moody's langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult. perioden) S&P's langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult. perioden) Êuromoney Position i rangordningen (1 ) (antal lande) The Institutional Investor Position i rangordningen (1) (antal lande) Kreditvurdering (2) Ingen vurdering Ingen vurdering Marts September 66 75 (169) (170) Marts September 73 75 (127) (133) 24. 2 24. 4 Ingen vurdering Ingen vurdering Marts September 74 77 (167) (167) Marts September 76 74 (135) (135) 25. 4 26. 2 Ingen vurdering Ingen vurdering Marts September 68 64 (187) (181) Marts September 73 71 (135) (135) 28. 1 29. 7 (1 ) Jo højere vurderingstal, desto lavere er det pågældende lands kreditværdighed. (2) Landene vurderes på en skala fra 0 til 100, hvor 100 repræsenterer mindst sandsynlighed for misligholdelse. Et givet land kan forbedre sin vurdering og dog falde i rangordningen, hvis der også er en forbedring af den gennemsnitlige samlede vurdering for alle vurderede tande. K e> Landerisikoindikatorer Land: Rusland 1993 1994 Real BNP-vækst (i %) Industriproduktion (%-ændring) Arbejdsløshed (ult. perioden) Inflationsrate Valutakurs (rubler pr USD) (dec/dec) (ult perioden) Nominel effektiv valutakurs (ændring 4 kv /4 kv ) (- = depreciering) Real valutakurs (1) (ændring dec /dec. ) (• = depreciering) Offentlig saldo (i % af BNP) Betalingsbalance Eksport af varer og tjenester (i mia USD) De løbende poster (i % af BNP) Nettoindstrømning af udenlandske direkte investeringer (i mia USD) Officielle valutareserver (ult penoden) (ekskl guld) (nettotal) i mio USD i måneders import af varer og tjenester Udlandsgæld Udlandsgæld (i konvertible valutaer, i mia USD, ult perioden) mellem- og langfristet (> 1 år) kortfristet (= < 1 år) Konvertibel gældsbetjening (i mia USD) hovedstol renter Udlandsgæld/BNP (%) Udlandsgæld/eksport af varer og tjenester (%) Gældsbetjening/eksport af varer og tjenester (%) Restancer (både på renter og hovedstol, i mia USD) Gældslettelsesaftaler og gældssanering -12,0 -16,4 5,1 840 1247 -62,5 -66,9 -7,7 58 1,6 0,7 6,4 1,3 104,0 n a n a 19,4(4) 14,7 4,7 31,0 178,0 34,0 -6,0 Paris-klub (gældssanering ) 1995 Seneste data eller skøn (E) -4,2 (E) -3,0 (E) 8,2 231 4640 -30 72,0 -15,3 -21,0 7,1 315 3571 n a -2,2 -11,5 -3,9 (E) 66 -0,4 -0,2 2,3 0,4 81 (E) 1. 6 (E) n. a. 8. 1 (E) 1. 2 (E) 119,0 130,0 (E) n. a. n. a. 19,6 (5) 15,3 4,3 40,0 180,0 31,0 -6,0 Paris-klub n. a. n. a 17,6 (5) 12,3 5,3 33,0 (E) 160,0 (E) 22,0 (E) -6,0 Paris-klub (gældssanering) (gældssanering) IMF-arrangementer Type/ingen (Dato/ -) Forløber planmæssigt/ikke planmæssigt (- /Dato) Indikatorer for kreditværdighed STF STF (07/93 - 07/94) (07/93 - 07/94) Ikke Ikke planmæssigt planmæssigt SBA (04/95 - 04/96) Planmæssigt Moody's langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult. perioden) S&Fs langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult. perioden) Euromoney Position i rangordningen (2) (antal lande) The Institutional Investor Position i rangordningen (2) (antal lande) Kreditvurdering (3) Ingen vurdering Ingen vurdering Marts Sept. 141 137 (169) (170) Marts Sept 87 92 (127) (133) 20,2 19,0 Ingen vurdering Ingen vurdering Marts Sept. 138 136 (167) (167) Marts Sept 98 100 (135) (135) 18,1 18,4 Ingen vurdering Ingen vurdering Marts Sept. 142 141 (187) (181) Marts Sept 98 97 (135) (135) 19,4 19,5 (1) (2) 0) (4) (5) (6) Real valutakurs: (USD/rubelkurs x US-prisniveau) / (russisk prisniveau) Jo højere vurderingstal, desto lavere er det pågældende lands kreditværdighed. Landene vurderes på en skala fra 0 til 100, hvor 100 repræsenterer mindst sandsynlighed for misligholdelse Et givet land kan forbedre sin vurdering og dog falde i rangordningen, hvis der også er en forbedring af den gennemsnitlige samlede vurdering for alle vurderede lande Før gældssanering Efter gældssanering Siden 1992 har Ruskland ikke betalt renter og afdrag på privat gæld, der blev stiftet af det tidligere Sovjetunionen IS e> " c * Landerisikoindikatorer Land: Slovak Republic 1993 1994 Real BNP-vækst (i %) Industriproduktion (%-ændring) Arbejdsløshed (% af arbejdsstyrken) (urt. perioden) Inflationsrate Vakrtakurs (SKK pr. USD) Nominel effektiv valutakurs Real effektiv valutakurs (dec. /dec. ) (urt. perioden) (ændring 4. kv. /4. kv. ) (- *» depreciering) (ændring 4. kv. /4. kv. ) (- = depreciering) -4,1 -8,6 14,4 25. 1 33. 2 n. a. -1. 8 4. 8 7. 0 14,6 11. 7 31,3 n. a. 2. 4 1995 Seneste data eller skøn (E) Qan. -sep. ) (nov. ) (nw. ) (sep. ) 7,4 10. 1 12,8 7. 2 29,5 n. a. n. a. Offentlig saldo (i % af BNP) -7,6 -2. 7 -2. 5 (E) Betalingsbalance Eksport af varer og tjenester (i mio. USD) De løbende poster (i % af BNP) Nettoindstrømning af udenlandske direkte investeringer (i mio. USD) Officielle valutareserver (ult. perioden) i mio. USD i måneders import af varer og tjenester Udlandsgæld Udlandsgæld (i konvertible valutaer, i mia. USD, ult. perioden) mellem- og langfristet (> 1 år) kortfristet (» < 1 år) Konvertibel gældsbetjening (i mio. USD) hovedstol renter Udlandsgæld/BNP (%) Udlandsgæld/eksport af varer og tjenester (%) Gæidsbetjening/eksport af varer og tjenester (%) Restancer (både på renter og hovedstol, i mio. USD) GækJslettelsesaftaler og gældssanering (mia. USD) IMF-arrangementer Type/ingen (Dato/ -) Forløber planmæssigt/ikke planmæssigt (- /Dato) 7568 -5,4 134 416 0,6 3,4 2,7 0,7 674 490 184 30,8 44. 5 8,9 Ingen Ingen 8983 6,0 184 1691 2,3 3. 9 3. 2 0. 7 791 n. a. n. a. 31,1 43,4 8,8 Ingen Ingen 11000 6. 0 150 2799 3. 4 (E) (E) (E) (oct. ) (oct. ) 4. 9 Oui) n. a. n. a. 1045 n. a. n. a. 33. 7 44,5 9. 5 Ingen Ingen (E) Qui) Oui. ) STF (7/93 - 7/94) Planmæssigt STF (7/93 - 7/94) SBA (7/94 - 3/96) SBA (7/94 - 3/96) (3) Indikatorer for kreditværdighed Moody's langsigtede vurdering af valutaudviklingen (urt. perioden) SAP's langsigtede vurdering af valutaudvildingen (urt. perioden) Euromoney Position i rangordningen (1) (antal lande) The Institutional Investor Position i rangordningen (1) (antal lande) Kreditvurdering (2) (maj) (ApriO Ingen vurdering Ingen vurdering Marts September 56 63 (169) (170) Marts September 57 57 (127)(133) 31 30. 6 Baa3 (maj) BB- (feb. ) Marts September 64 66 (167) (167) Marts September 59 59 (135) (135) 31. 6 33. 1 Baa3 BB+ Marts September 53 51 (187) (181) Marts September 61 59 (135) (135) 33. 2 35. 7 (1) (2) (3) Jo højere vurderingstal, desto lavere er det pågældende lands kreditværdighed. Landene vurderes på en 6kala fra 0 til 100, hvor 100 repræsenterer mindst sandsynlighed for misligholdelse. Et givet land kan forbedre sin vurdering og dog falde i rangordningen, hvis der også er en forbedring af den gennemsnitHge samlede vurdering for alle vurderede lande. Midtvejsgennemgangen, som var planlagt til at finde sted i februar 1995, blev ikke afsluttet. 14» 6 landeflalkolndlkatuiai l a n d: Ukraine 1883 1904 ReeiBNP-va»kst(l%) Industriproduktion (%-awviring) Arbejdsløsnød (utt. perioden) Inflationsrate Valutakurs (karbovanets pr. USD) (ult parioden) - auWJonftnterbank (décidée. ) (ult. perloden) • kontant Nominel effektiv valutakurs Real effektiv valutakurs (ændring 4. kvJ4. kv. ) (- • depreciering) (ændring 4. kvJ4. kv. ) (• • depreciering) OflenMfl aakfo (l % af BNP Betattngsbalanca Eksport af varer og tjenester (i mia. USD) De løbende poster (ekskl. overførsler) (i % at BNP) Nettoindstrømning af udenlandske direkte investeringer (i mia. USD) Officielle valutareserver, brutto (ult perioden) In Mio. USD i meneders import af varer og tjenester UcHmdagarid Udlandsgæld (i konvertible valutaer, i mia. USD, ult perioden) mellem-og langfristet f> 1 ar) kortfristet (•>< 1er) Betalt konvertibel gæWsbetjeninfl f< mk». USD) hovedstol renter Udlandsgæld/BNP (%) Udlandsgaeld/eksport af varer oø tjenester (%) OasWsbetjening/eksport af varer og tjenester (%) Restancer (bede pi renter og hovedstol, i mio. USD) Oasktslettefsesaftaler og gældssanering IMF 4M i anyjeinensir Type/Ingen (Dato/-) Forløber planmæssigt/ikke planmsssslgt (-/Dato) ImWurtomr for krsdltvawtttghed -17. 1 -8,5 0. 3 10156 12610 25000 n. a. n. a. -10. 1 14,4 -5,9 0,2 193 0,2 4. 1 n. a. n. a. 202 n. a. n. a 12. 1 28,5 1. 3 548 - 1996 Senses» data eller skøn (E) -13. 0 (E) -20. 0 (E) 0. 4(E) 180 179400 186000 n. a. 60% -«. 1 15,1 (E) -«,5 (E) 0,12 (E) 1100 1 8. 1 n. a. n. a. 1531 986 545 24. 1 (E) 53. 6 (E) 10. 2 (E) 236 23,0 -35,6 0,3 401 108196 128000 n. a. 2% •*. « 14,8 -8. 0 0. 09 646 0. 5 7. 1 n. a. n. a. 1794 n. a. n. a. 29. 2 48,0 12,4 2722 Sanering for gæld til Rusland/Turkm. Sanering for gæld til Rusland/Turkm. STF 29. okt 1994 PtanmaMsigt S8A Dec. 1995 Ikke planmæssigt Moody's langsigtede vurdering af valutaudviklingen (urt perioden) S&Ps langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult perioden) Euromoney Position 1 rangordningen (1) (antal lande) The Institutional Investor Position i rangordningen (1) (antal lande) Kreditvurdering (2) Ingen vurdering Ingen vurdering Marts Sept 142 146 (170) (169) Marts Sept 96 95 (133) (127) 18,2 18. 2 Ingen vurdering Ingen vurdering Marts Sept 149 147 (167) (167) Marts Sept 113 111 (135) (135) 14. 5 15,1 Ingen vurdering Ingen vurdering Marts Sept 145 138 (181) (187) Marts Sept 111 109 (135) (135) 15,7 15,5 (1) (2) Jo højere vurderingstal, desto lavere er det pågældende lands kreditværdighed Landene vurderes på en skala fra 0 til 100, hvor 100 repræsenterer mindst sandsynlighed for misligholdelse. Et givet land kan forbedre sin vurdering og dog falde i rangordningen, hvis der også er en forbedring af den gennemsnitlige samlede vurdering for alle vurderede lande. l> FORKLARENDE BEMÆRKNINGER Formålet med disse tabeller er at give en skematisk oversigt over de kapital- og rentebeløb, der hvert år skal tilbagebetales i forbindelse med de lånoptagelser og långivninger, der indebærer en risiko for Fællesskabets budget. De angivne beløb er udtryk for den maksimale risiko, som disse transaktioner udgør for Fællesskabet. De må ikke tages som udtryk for, at budgettet rent faktisk vil blive belastet med disse beløb, og med hensyn til tabel 3 er det ikke givet, at alle beløbene vil blive udbetalt. Der er ikke taget højde for morarenter eller eventuelle ekstraudgifter som f. eks. advokathjælp. I. TRANSAKTIONERNES ART OG DE NÆRMERE BESTEMMELSER FOR GARANTIENS UDBETALING OVER BUDGETTET A. De pågældende transaktioners art De udbetalingsrisici, der hviler på Fællesskabets budget, skyldes følgende typer transaktioner: - lånoptagelse/långivning - garantier ydet tredjepart. a^Lånoptagelse/långivning I dette tilfælde optager Fællesskabet lån på kapitalmarkedet for at genudlåne provenuet heraf på de samme rente- og løbetidsvilkår til medlemsstaterne støtte) og (betalingsbalancestøtte), enkeltvirksomheder (NIC og Euratom). (mellemfristet tredjelande finansiel Tilbagebetalingen af lånet skal dække det lån, som Fællesskabet har optaget. I tilfælde af, at lånemodtageren ikke opfylder sine forpligtelser til tiden, skal Kommissionen tilbagebetale lånet på den fastsatte dato ved hjælp af sine midler. b) Garantier ydet tredjepart lån I de tilfælde, hvor der er ydet garanti, optræder Fællesskabet som garant for de lån, der er bevilget af et finansieringsinstitut (EIB eller en forretningsbank i det tidligere Sovjetunionens tilfælde). Hvis EIB konstaterer, at modtageren af et garanteret i overensstemmelse med kautionskontrakterne Fællesskabet om at betale de beløb, som debitor ikke er i stand til at udrede. Kautionsudbetalingen skal falde senest tre måneder efter modtagelsen af EIB's anmodning. EIB forvalter lånet med den fornødne omhu efter sædvanlig bankskik og skal inddrive fordringen, efter at kautionen er udbetalt. ikke betaler på det fastsatte tidspunkt, anmoder den 18 B. Tilvejebringelse af midlerne til betaling af garantien De midler, der er nødvendige til betaling af budgetgarantien, hvis modtageren af et lån, der er ydet eller garanteret af Fællesskabet, betaler for sent, kan fremskaffes på følgende måder: aï I forbindelse med låntagning/långivning 1) Ved midlertidig anvendelse af kassebeholdningen i overensstemmelse med artikel 12 i finansforordningen. Herved kan Fællesskabet betale straks på forfaldsdagen, hvis lånemodtageren betaler for sent. 2) Hvis forsinkelsen vedvarer tre måneder efter forfald, benytter Kommissionen garantifonden til udredning af de pågældende beløb. Formålet hermed er at refundere Kommissionens kassebeholdning. 3) Ved overførsel, hvorved de bevillinger opføres på garantiposten på budgettet, der er nødvendige til betaling af det ikke betalte beløb. Denne fremgangsmåde benyttes, når midlerne under garantifonden er utilstrækkelige, og den kræver budgetmyndighedens forhåndsgodkendelse. 4) Ved genanvendelse af beløb, der tidligere er inddrevet hos debitorer, der har været ude af stand til at betale, og for hvilke der er stillet garanti over fællesskabsbudgettet. I praksis kan der med kort frist foretages udbetaling fra disse midler, såfremt de inddrevne bevillinger er til rådighed. b) I forbindelse med garanti fra Fællesskabet for lån over EIB's egne midler: Siden forordningen om oprettelse af en garantifond for aktioner i forhold til tredjelande fandt anvendelse, bemyndiger Kommissionen ifølge aftalen mellem Fællesskabet og EIB om forvaltningen af Fonden, efter at EIB har anmodet om effektuering af garantien i tilfælde af, at lånemodtagerne ikke betaler, banken til efter 3 måneder at hæve de pågældende beløb på kontoen for garantifonden. Har Fonden ikke tilstrækkelige midier, finder bestemmelserne om effektuering af garantien i forbindelse med lånoptagelse/långivning anvendelse. H. BEREGNINGSHYPOTESER Visse beløb er udtryk for skøn, som er beregnet efter nedenstående fremgangsmåde. Generelt er kurserne ved långivning i andre valutaer end i ECU de pr. 31. december 1995 gældende. Det skal dog bemærkes, at lånoptagelses-/långivnings-transaktionerne ikke må omfatte kursrisiko for Fællesskabet. Medmindre andet er angivet, anslås den gennemsnitlige rentesats til 10%. Satsen er sandsynligvis lidt for høj for EIB-lån i forbindelse med protokollerne, idet der til disse lån ofte gives rentetilskud. A. Medlemsstater 1. Grækenland: Det godkendte betalingsbalancelån andrager 2 200 mio. ECU. Af dette beløb er 1 000 mio. ECU udbetalt i to trancher på hver 500 mio. ECU, der 19 & tilbagebetales i henholdsvis 1996 og 1998. De yderligere 1 200 mio. ECU forventes ikke udbetalt i de kommende år. 2. Italien: Ifølge Rådets afgørelse af 18. januar 1993 blev der ydet et betalingsbalancelån til Italien på 8 000 mio. ECU. Lånet skal udbetales i fire rater på hver 2 000 mio. ECU og - med undtagelse af første rate - er det gjort betinget af, at Italien når de aftalte mål med hensyn til sin offentlige gæld og offentlige underskud. De første to rater blev udbetalt i 1993. Ifølge Rådets afgørelse skulle tredje og fjerde rate kunne frigøres henholdsvis den 1. februar 1994 og den 1. februar 1995. Den italienske regering har ikke anmodet om udbetaling af disse to rater, og gennemførelsen af dem er derfor taget af programmet. 20 3. EIB, gamle middelhavsprotokoller: Spanien. Grækenland og Portugal: Der er tale om garantier ydet af Fællesskabet for EIB's transaktioner i de nævnte lande før deres tiltrædelse. Beløbene er nu definitive, idet samtlige godkendte lån er udbetalt. B. Tredjelande A. Finansiel støtte 1. Ungarn I: De første to trancher er définitive. Tredje tranche af den makrofinansielle bistand, der blev besluttet i 1990, er ikke blevet udbetalt, fordi landets betalingsbalancesituation er gunstigere end forudset. Ungarn tilbagebetalte den 20. april 1995 hele den første tranche. 2. Ungarn IT: 180 mio. ECU er godkendt og udbetalt. 3. De Tjekkiske og Slovakiske republikker: 375 mio. ECU er godkendt. Længste løbetid: 7 år (bullet). To trancher, hvoraf den første er på 185 mio. ECU, den anden på 190 mio. ECU. Løbetid: 6 år. Republikken Slovakiet havde fået bevilget 130 mio. ECU i to trancher og med en maksimal løbetid på 7 år (bullet). Kommissionen har forelagt Rådet et forslag til afgørelse om annullering af dette lån. 4. Bulgarien I: 290 mio. ECU er godkendt. Længste løbetid: 7 år (bullet) To trancher, hvoraf den første er på 150 mio. ECU med en løbetid på 7 år, den anden på 140 mio. ECU med en løbetid på 5 år. 5. Bulgarien II: Bulgarien er blevet bevilget den finansielle bistand på 110 mio. ECU i to trancher med en maksimal løbetid på syv år, der blev besluttet i 1992. Den første tranche på 70 mio. ECU blev udbetalt den 7. december 1994. Anden tranche forventes udbetalt med 40 mio. ECU i anden halvdel af 1996 6. Rumænien I: Anslået beløb: 375 mio. ECU med en længste løbetid på 7 år (bullet). To trancher, hvoraf den første på 190 mio. ECU med en løbetid på 7 år blev udbetalt i 1992. Anden tranche med en løbetid på 6 år blev ligeledes udbetalt i 1992. 21 7. Rumænien II: Den nye transaktion på 80 mio. ECU med en længste løbetid på 7 år blev udbetalt i 1993. 8. Rumænien III: Der er tale om et lån på 125 mio. ECU med en løbetid på 7 år, der skal udbetales i to trancher. Første tranche på 55 mio. ECU blev udbetalt i november 1995. Anden tranche forventes udbetalt med 75 mio. ECU i anden halvdel af 1996. 9. Moldova: Der er tale om et lån på 45 mio. ECU med en løbetid på 10 år, der skal udbetales i to trancher. Den første tranche på 25 mio. ECU blev udbetalt den 7. december 1994. Anden tranche på 20 mio. blev udbetalt i august 1995. 10. Ukraine I: Der er tale om et lån på 85 mio. ECU, der skal udbetales i en tranche og med en maksimal løbetid på 10 år. Lånet blev udbetalt den 28. december 1995. 11. Ukraine II: Et lån på 200 mio. ECU med en løbetid på højest 10 år, der skal udbetales i to trancher. Første tranche på 100 mio. ECU forventes udbetalt i anden halvdel af 1996 og anden tranche på 100 mio. i første halvår af 1997. 12. Belanis: Et lån på 75 mio. ECU med en længste løbetid på 10 år, der skal udbetales i to trancher. Første tranche på 30 mio. ECU blev udbetalt til Belarus i december 1995. Anden tranche på 25 mio. ECU forventes udbetalt i første halvår af 1996. 13. Baltiske Stater: Lån på 220 mio. ECU med en løbetid på 7 år, hvoraf første tranche (110 mio. ECU) blev udbetalt i 1993. Anden tranche til henholdsvis Estland og Letland vil formodentlig blive udbetalt i 1996. Halvdelen af anden tranche, dvs. 25 mio. ECU af de i alt 50 mio. ECU, blev udbetalt til Litauen i august 1995. Hvad angår anden tranche er det besluttet at udbetale 20 og 40 mio. ECU til henholdsvis Estland og Letland i andet halvår af 1996. Anden halvdel af anden tranche til Lithauen, nemlig 25 mio. ECU, forventes udbetalt i første halvår af 1996. 14. Algeriet I: Godkendt beløb på 400 mio. ECU i to trancher på henholdsvis 250 og 150 mio. ECU. Første tranche med en løbetid på 6 år blev udbetalt i december 1991. Lånets anden tranche på 400 mio. ECU blev udbetalt den 17. august 1994. 15. Algeriet II: Godkendt beløb på 200 mio. ECU i to trancher ved en maksimal løbetid på 7 år (bullet). Første tranche på 100 mio. ECU blev udbetalt til Algeriet i november 1995. Anden tranche på 100 mio. ECU forventes udbetalt i andet halvår af 1996. 16. Israel: Der er udbetalt et lån på 160 mio. ECU, som skal tilbagebetales i 1997. 22 6 B, Garantier 1. EIB De tal, der er anvendt til beregningerne i tabel 3 vedrørende EIB-långivning til tredjelande af bankens egne midler, er oplyst af EIB. For ikke udbetalte lån har beregningsgrundlaget været, at 10% af lånene er blevet udbetalt i selve underskrivelsesåret og 30% i hvert af de følgende tre år. Lånenes gennemsnitlige løbetid anslås til 15 år med en afdragsfri periode på 3 år. 2. Fødevarehjælp til det tidligere Sovjetunionen Transaktionen omfatter 1 250 mio. ECU med en længste løbetid på 3 år. Lånet fordeles mellem de forskellige republikker i det tidligere Sovjetunionen. For lån til engangsbeløb på under 100 mio. ECU foretages tilbagebetalingen på én gang 3 år efter stiftelsen. For engangslån på beløb over 100 mio. ECU foretages tilbagebetalingen ad to gange henholdsvis 2 og 3 år efter stiftelsen. Alt efter kontrakttypen er amortiseringsdatoerne for lånene fastsat til den 15. januar, 20 august og 28 september. Den uudnyttede saldo pr. 31. december 1995 på 13,93 mio. ECU vedrører Aserbajdsjan. 3. EURATOM-lån (central- og østeuropæiske landet 1 100 mio. ECU forventes udbetalt med 200 mio. ECU i 1996, 200 mio. ECU i hvert af de følgende tre år og 150 mio. i år 2000 og 2001. Lånenes forventede løbetid er 20 år med 5 års afdragsfrihed. 23 BILAG DEFINITIONER AF DE I BERETNINGEN ANVENDTE BELØBSBETEGNELSER A. Det godkendte maksimumsbeløb for långivning er lig med summen af de godkendte maksimumsbeløb (lofterne), som Rådet har besluttet (se tabel 1). For at kunne vurdere den samlede risiko for budgettet, må der tages hensyn til følgende faktorer med modsatrettede virkninger på risikoen: Forøgelse af risikoen: Til maksimumsbeløbet for den godkendte hovedstol for lånene lægges de påløbne renter, Mindskelse af risikoen: garantien til EIB dækker kun op til 75% af lånene til landene i Middelhavsområdet, allerede foretagne i forbindelse med betalingsbalancelån) er tale om lofter for godkendte lån og ikke om tilladte mellemværender, idet der (undtagen tilbagebetalinger, lånetilladelserne udnyttes ikke nødvendigvis fuldt ud. Tilladelserne fordeler sig som følger: Medlemsstater Betalingsbalancelån Det nye fællesskabsinstrument (NIC) Euratom EIB, Spanien, Grækenland, Portugal Medlemsstater i alt 14 00013 6 830 4 00014 1 500 26 330 13 14 Tilladt mellemværende: Når dette tal er nået, kan man yde lån inden for grænserne for tilbagebetalingerne i forbindelse med tidligere transaktioner. Heraf 1 100 mio. ECU, der kan ydes til østlandene og SNG. 24 Tredjelande Ungarn I Ungarn II Den Tjekkiske Republik Den Slovakiske Republik I Den Slovakiske Republik II Bulgarien I Bulgarien II Rumænien I Rumænien II Rumænien III Israel Algeriet I Algeriet II Tidligere Sovjetunionen Baltiske Stater Moldova Ukraine Belarus EIB, gamle protokoller EIB, Central- og Østeuropa I EIB, Central- og Østeuropa II EIB, nye protokoller EIB, horisontalt, finansielt samarbejde Andre tredjelande Sydafrika I alt tredjelande Tilsammen 870 250 125 130 180 290 110 375 80 125 160 400 200 1 250 220 45 85 75 3 032 1 700 3 000 1 530 1 800 750 300 16 674 43 004 B. Mellemværender på lånoptagelse/långivning er lig med den del af det udbetalte beløb, der på en given dato mangler at blive tilbagebetalt (se tabel 1). I forhold til ovenstående sammenfattende beløb omfatter mellemværendet ikke långivning, der endnu ikke er udbetalt, og heller ikke den del, der er betalt tilbage af de udbetalte lån. Man kan altså sige, at mellemværendet angiver de "aktuelle" lån på et givet tidspunkt. C. Maksimumrisici på årsbasis udregnes som skøn over størrelsen af de forfaldne afdrag og renter for hvert regnskabsår. Beløbet beregnes enten -udelukkende på grundlag af de udbetalte lån (tabel 2). I så fald svarer det beløb, der eventuelt skal tilbagebetales, til mellemværendet; eller -på grundlag af både udbetalte lån, vedtagne, men endnu ikke udbetalte lån, og lån, der er foreslået af Kommissionen, men som endnu ikke er vedtaget (tabel 3). I så fald svarer det beløb, der skal tilbagebetales, til loftet for tilladt långivning plus eventuelt beløbet for de af Kommissionen foreslåede, men endnu ikke vedtagne transaktioner. 26 ISSN 0254-1459 KOM(96) 243 endelig udg. DOKUMENTER DA 01 Katalognummer : CB-CO-96-252-DA-C ISBN 92-78-04571-3 Kontoret for De Europeiske Fcllesskabers OfficieUe Publikationer L-2985 Luxembourg