title: Ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1255/96 tas-27 ta' Ġunju 1996 li jissospendi b'mod temporanju d-dazji awtonomi tat-Tariffi Doganali Komuni fuq ċerti prodotti industrijali u agrikoli

text: 180 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 02/Vol. 7 31996R1255 29. 6. 1996 IL-ĠURNAL UFFIĊJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ L 158/1 IR-REGOLAMENT TAL-KUNSILL (KE) Nru 1255/96 tas-27 ta’ Ġunju 1996 li jissospendi b’mod temporanju d-dazji awtonomi tat-Tariffi Doganali Komuni fuq ċerti prodotti industrijali u agrikoli IL-KUNSILL TA’ L-UNJONI EWROPEA, ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT: Wara li kkunsidra t-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 28 tiegħu, Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummissjoni, l-produzzjoni fil-Komunità tal-prodotti speċifikati f’dan Billi ir-Regolament hija fil-preżent mhux adegwata jew ineżistenti; billi għaldaqstant, il-produtturi ma jistgħux ilaħħqu mal-ħtiġiet ta’ industriji utenti fil-Komunità; Billi huwa fl-interess tal-Komunità li tissospendi b’mod parzjali jew totali, id-dazji awtonomi tat-Tariffi Doganali Komuni għal dawn il-prodotti; Billi d-deċiżjoni dwar is-sospensjoni ta’ dawn id-dazji awtonomi għandha tittieħed mill-Komunità; Billi r-Regolamenti li jissospendu b’mod temporanju d-dazji awto- nomi tat-Tariffi Doganali Komuni fuq ċerti prodotti industrijali jew agrikoli kienu pjuttost ġeddu l-miżuri preċedenti; billi, għalhekk, fl-interess tar-razzjonalizzazzjoni ta’ l-implimentazjoni tal-miżuri konċernati, għandu jidher propizju li ma jkunx limitat il-perjodu tal-validità ta’ dan ir-Regolament minħabba li l-milja jiġu miżjuda jew imneħħija tiegħu tista’ tkun addattata u li prodotti mil-lista permezz tar-Regolament tal-Kunsill, jekk ikun meħtieġ; Billi l-emendi għan-nomenklatura magħquda u l-Kodiċi Taric ma jagħtux lok għal xi emendi sostantivi; billi, għal raġunijiet ta’ sim- plifikazzjoni, għandu jkun hemm provvediment sabiex jawtorizza lill-Kummissjoni, wara li tkun irċeviet l-opinjoni tal-Kumitat tal- Kodiċi Doganali, u tagħmel l-addattazjonijiet tekniċi għall-Anness ta’ dan ir-Regolament, inkluża l-pubblikazzjoni ta’ verżjoni konsolidata, l-emendi meħtieġa biex L-Artikolu 1 Id-dazji awtonomi tat-Tariffi Doganali Komuni għall-prodotti elenkati fl-Anness ma’ dan ir-Regolament għandhom jiġu sospiżi fil-livell indikat maġenb kull wieħed minnhom. L-Artikolu 2 L-addattazzjonijiet tekniċi, inkluża l-pubblikazjoni ta’ verżjoni konsolidata, li toriġina mill-emendi tan-nomenklatura magħquda u tal-Kodiċi Taric għandhom jiġu addottati mill-Kummissjoni bi qbil mal-proċedura stabbilita fl-Artikolu 3. L-Artikolu 3 1. Il-Kummissjoni għandha tiġi megħjuna mill-Kumitat tal-Kodiċi Doganali mwaqqaf permezz ta’ l-Artikolu 247 tar-Regolament (KEE) Nru 2913/92 (1). l-opinjoni jista’ 2. Ir-rappreżentant tal-Kummissjoni għandu jissottometti abbozz tal-miżuri li għandhom jittieħdu lill-Kumitat. Il-Kumitat għandu tiegħu fuq l-abbozz fi żmien terminu li jagħti l-president tal-materja. skond l-urġenza jistabbilixxi L-opinjoni għandha tkun mogħtija mill-maġġoranza stipulata fl-Artikolu 148(2) tat-Trattat fil-każ ta’ deċiżjonijiet li l-Kunsill huwa meħtieġ li jaddotta wara proposta mill-Kummissjoni. Il-voti fi ħdan il-Kumitat l-Istati Membri tar-rappreżentanti ta’ (1) ĠU L 302, tad-19. 10. 1992, p. 1. Ir-Regolament kif emendat mill- Att ta’ l-Adeżjoni ta’ l-1994. 02/Vol. 7 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea għandhom jingħataw importanza partikolari skond kif imniżżel f’dak l-Artikolu. Il-president m’għandux jivvota. 3. Il-Kummissjoni għandha immedjatament. taddotta miżuri li japplikaw Il-Kunsill, meta jaġixxi b’maġġoranza kwalifikata jista’ deċiżjoni imsemmi fil-limiti subparagrafu preċedenti. tat-terminu differenti 181 jieħu fis- Madankollu, jekk il-miżuri ma jkunux jaqblu ma’ l-opinjoni tal- Kumitat, dawn għandhom jiġu mgħarrfa lill-Kummissjoni mill- Kunsill minnufih. F’dak il-każ, il-Kummissjoni għandha tiddiffe- rixxi l-applikazzjoni tal-miżuri li hija tkun iddeċidiet dwarhom għal tliet xhur mid-data ta’ dik il-komunikazzjoni. Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum ta’ wara l-pubblikazjoni tiegħu fil-Ġurnal Uffiċjali tal-Komunitajiet Ewropej. Għandu japplika mill-1 ta’ Lulju 1996. L-Artikolu 4 Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha. Magħmul fil-Lussemburgu, fis-27 ta’ Ġunju 1996. Għall-Kunsill Il-President A. MACCANICO 182 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 02/Vol. 7 Dan l-Anness ġie mibdul bir-Regolament tal-Kummissjoni 2264/2002, ĠU L 350, 27. 12. 2002, p. 1. L-ANNESS


title: A Tanács 1292/96/EK rendelete (1996. június 27.) az élelmiszersegélyezési politikáról, az élelmiszersegélyek kezeléséről és az élelmezésbiztonság elősegítésére szolgáló különleges műveletekről

eurovoc_concepts:
aid system
cooperation policy
developing countries
food aid
security of supply
storage

formats: html pdf print

text: 11/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 189 31996R1292 L 166/1 AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA 1996. 7. 5. A TANÁCS 1292/96/EK RENDELETE (1996. június 27. ) az élelmiszersegélyezési politikáról, az élelmiszersegélyek kezeléséről és az élelmezésbiztonság elősegítésére szolgáló különleges műveletekről AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és külö- nösen annak 130w. cikkére, tekintettel a Bizottság javaslatára (1), a Szerződés (2) 189c. cikkében megállapított eljárásnak megfele- lően, mivel jelenleg, csakúgy, mint a korábbiakban mindig, az élelmi- szersegélyezés a Közösség fejlesztési-együttműködési politikájá- nak fontos területe; mivel a fejlődő országoknak, különösen a nyomor enyhítését és végső célként az élelmiszersegélyek fölöslegessé tételét szem előtt tartó élelmiszer-stratégia kialakításával integrálniuk kell az élelmi- szersegélyeket az élelmezésbiztonság javítását célzó politikájukba; mivel a Közösség és tagállamai koordinálják az élelmiszersegélye- zési programokat illető fejlesztési-együttműködési politikáikat és a kifejezetten az élelmezésbiztonság fokozását célzó műveleteiket; mivel a Közösség, tagállamaival együtt részese bizonyos, e tárgy- körbe tartozó nemzetközi megállapodásoknak, és különösen az Élelmiszersegély-Egyezménynek; mivel az egészséges és aktív életet elősegítő étrendhez való álta- lános és folyamatos hozzájutás biztosítását hosszú távon meg- célzó regionális, országos és családi szintű élelmezésbiztonság a nyomor elleni harc fontos eleme, és mivel fontos, hogy ezt min- den, a fejlődő országokat megcélzó program hangsúlyozza; mivel nem szabad, hogy az élelmiszersegélyezés bármilyen ked- vezőtlen hatást gyakoroljon a kedvezményezett országok szoká- sos termelési- és importstruktúrájára; mivel az élelmiszersegélyt és az élelmezésbiztonságot támogató műveletek a Közösség fejlesztési-együttműködési politikájának fontos elemei, és ezeket, mint célokat, figyelembe kell venni vala- mennyi, a fejlődő országokat valószínűleg érintő közösségi poli- tika területén, különös tekintettel a gazdasági reformok és a struk- turális alkalmazkodás szempontjaira; mivel a férfiak és a nők különböző feladatokat látnak el a háztar- tások élelmiszerellátásában, az élelmezésbiztonság megvalósítá- sát célzó programok kialakításánál módszeresen számba kell venni eltérő szerepüket; mivel a nőket és a közösségeket jobban be kell vonni az orszá- gos, regionális vagy helyi és a háztartási szintű, az élelmezésbiz- tonság megvalósítását célzó erőfeszítésekbe; mivel az élelmiszersegélyeknek a kielégítő és megfelelő étrendhez való hozzájutást biztosító, és a helyi étkezési szokásokkal, vala- mint a termelési és kereskedelmi rendszerekkel összhangban kell lenniük, különösen az élelmiszerválságok idején, mivel az élelmi- szersegélyezésnek az élelmiszerek lakosság általi felhasználható- ságát és hozzáférhetőségét javító hatékony eszközöknek kell len- niük, valamint bele kell illeszkedniük a fejlesztési politikába; mivel az élelmiszersegély egyik központi eleme a Közösség a fej- lődő országokban az élelmiszerválságok megelőzését, vagy azok leküzdését politikájának, mivel megvalósításánál figyelembe kell venni annak lehetséges társadalmi és politikai hatásait; segítő mivel az élelmiszersegély-műveletek csak akkor vezetnek hosszú távú megoldásokhoz, ha azokat integrálják a helyi termelés és kereskedelem újraindítását célzó fejlesztési tevékenységekbe; (1) HL C 253. , 1995. 9. 29. , 10. o. (2) Az Európai Parlament 1995. december 15-i véleménye (HL C 17. , 1996. 1. 22. ), a Tanács 1996. január 29-i közös álláspontja és az Euró- pai Parlament 1996. május 24-i határozata (HL C 166. , 1996. 6. 10. ). mivel az élelmiszersegélyek hatékonyabbá tétele és a helyi terme- lési, elosztási, szállítási és értékesítési kapacitásokra gyakorolt ked- vezőtlen hatások kivédése érdekében javítani kell az elemzést, a probléma felmérését, a tervezést és az ellenőrzést; 190 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/24. kötet mivel az élelmiszersegélyezést a Közösség fejlődő országokkal való együttműködési politikájának tényleges eszközévé kell tenni, lehetővé téve, hogy a Közösség teljes mértékben részt vegyen a többéves fejlesztési projektekben; mivel az egyes tervezett intézkedések alkalmazásának megkönnyí- tése, és annak érdekében, hogy azok hozzá legyenek igazítva a kedvezményezett ország élelmezésbiztonságát célzó politikához, intézkedni kell a tagállamok és a Bizottság közötti, az Élelmiszer- segélyezési és Élelmezésbiztonsági bizottságon belüli szoros együttműködésről; mivel ezért szükséges, hogy a Közösség képes legyen a rendszeres és globális segélyezésre, és abban a helyzetben legyen, hogy meg- felelő esetekben, a fejlesztési politikájával kapcsolatos meghatáro- zott, többéves programok alapján vállalni tudja minimális termék- mennyiségek és országokba kötelezettségek vállalását a nemzetközi szervezetek irányában; szállítását fejlődő való mivel bizonyos körülmények között, az élelmiszersegélyek alter- natívájaként, a Közösség – a környezet, a kistermelők és a halá- szok érdekei védelme mellett – az élelmiszersegélyek nagyobb rugalmasságával, az élelmezésbiztonságot érintő műveletek pénz- ügyi támogatásával, különösen a mezőgazdálkodás és az élelmi- szertermelés fejlesztésével fokozhatja a fejlődő országoknak az élelmezésbiztonság megteremtésére irányuló erőfeszítéseit; mivel a Közösség az élelmezésbiztonság megteremtését célzó tevékenységek finanszírozása révén, az élelmiszertermékek, vető- magok, mezőgazdasági eszközök, felhasználandó anyagok és megfelelő termelési eszközök mobilizálásával, valamint raktáro- zási programokkal, korai figyelmeztető rendszerekkel, az erőfor- rások mobilizálásával, felügyelettel, valamint műszaki és pénzü- gyi segítségnyújtással támogathatja a fejlődő országok vidéki és városi területei rászorultjait; mivel továbbra is támogatni szükséges az élelmezésbiztonság regionális megközelítéseit, beleértve az azonos régiókhoz tartozó országok közötti természetes kiegészítő jelleg kihasználása érde- kében történő helyi beszerzéseket; mivel az élelmiszerek regioná- lis kereskedelmének előmozdítása és az integráció elősegítése érdekében az élelmezésbiztonság területén folytatott politikának regionális dimenziót kell adni; mivel az élelmiszerek helyi beszerzése növeli a hatékonyságot és csökkenti a költségeket, valamint az élelmiszerek nagy mennyi- ségben, nagy távolságokon át történő szállítása által esetleg oko- zott környezeti károkat; mivel az élelmiszertermelés genetikai potenciálját és biológiai vál- tozatosságát meg kell őrizni; mivel az élelmiszersegély-műveletek végrehajtása érdekében teendő lépések meghatározásánál a végrehajtási eljárásokat a közös politika és stratégia keretén belül hozzá kell igazítani min- den egyes kedvezményezett terület sajátosságaihoz; és az irányításáról élelmiszersegélyezés mivel az élelmiszersegélyek megfelelőbb kezelése, azoknak a kedvezményezett országok érdekeihez és szükségleteihez való szorosabb hozzáigazítása és a döntéshozatali és végrehajtási eljá- rások javítása érdekében kívánatos az élelmiszersegélyezési poli- tikáról szóló, 1986. december 22-i 3972/86/EGK tanácsi rendelet (1), az élel- miszersegély szállítmányok helyetti, az élelmiszerekkel kapcsola- tos alternatív műveletek végrehajtásáról szóló, 1984. június 19-i 1755/84/EGK tanácsi rendelet (2), a raktározási programok és a korai szóló, 1988. augusztus 4-i 2507/88/EGK tanácsi rendelet (3), az élelmi- szeripari termékek vagy vetőmagvak nemzetközi, vagy nem kor- mányzati szervezetek által történő beszerzésére vonatkozó társfi- nanszírozási műveletek végrehajtásáról szóló, 1988. augusztus 4-i 2508/88/EGK tanácsi rendelet (4), az élelmiszersegélyezési szóló élelmiszersegélyezés politikáról 3972/86/EGK rendelet végrehajtási szabályainak megállapításáról szóló, 1987. május 21-i 1420/87/EGK tanácsi rendelet (5) új jog- szabályokkal való felváltása, rendszerek megvalósításáról figyelmeztető irányításáról az és ELFOGADTA EZT A RENDELETET: I. FEJEZET Az élelmiszersegélyekre és az élelmezésbiztonságot támogató műveletekre vonatkozó célok és általános iránymutatások mivel a Közösség élelmiszersegélyezési politikájának igazodnia kell a geopolitikai változásokhoz és a fogadó országokban zajló gazdasági reformokhoz; 1. cikk mivel jegyzéket kell készíteni azon országokról és szervezetekről, amelyek Közösség segélyműveleteinek elvégzésére szóba jöhet- nek; (1) A fejlődő országokkal való együttműködési politikája alapján, valamint annak érdekében, hogy megfelelően tudjon válaszolni az mivel e célból rendelkezni kell a nemzetközi, regionális és nem kormányzati szervezetek számára biztosítandó Közösségi segély- is; mivel e szervezeteknek számos, az élelmiszersegély ekről műveletek sikerét garantáló feltételnek kell megfelelniük; (1) HL L 370. , 1986. 12. 30. , 1. o. A legutóbb a 1930/90/EGK tanácsi ren- delettel (HL L 174. , 1990. 7. 7. , 6. o. ) módosított rendelet. (2) HL L 165. , 1984. 6. 23. , 7. o. (3) HL L 220. , 1988. 8. 11. , 1. o. (4) HL L 220. , 1988. 8. 11. , 4. o. (5) HL L 136. , 1987. 5. 26. , 1. o. 11/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 191 élelmiszerhiány vagy élelmiszerválság következtében kialakult bizonytalan Közösség élelmiszersegély-műveleteket és az élelmiszerellátást támogató műveleteket hajt végre a fejlődő országokban. élelmiszerellátási helyzetekre, a A humanitárius természetű élelmiszersegély műveleteket a huma- nitárius segítségnyújtásra vonatkozó szabályok keretein belül kell végrehajtani; azok nem esnek e rendelet hatálya alá. Súlyos válság esetén, szoros koordináció mellett, a Közösség segélyezési politi- kájának valamennyi eszközét alkalmazni kell az érintett népesség- csoport javára. (2) Az e rendelet alapján végzett műveleteket a közösségi segé- lyek keretei között rendelkezésre álló, az élelmezésbiztonságra és az élelmiszersegélyezésre esetlegesen hatást gyakorló egyéb inter- venciós eszközökkel összevetve, az érintett eszközök kívánatos voltának és hatásosságának elemzését követően, az ilyen eszkö- zökkel koordináltan kell értékelni. A Bizottság gondoskodik arról, hogy az e rendelet hatálya alá tar- tozó műveletek végrehajtása az egyéb adományozók intervenci- ójával szorosan koordinálva történjék. – az élelmiszer-termelés vagy a vásárlóerő fokozásán és növelé- sén keresztül az élelmiszerellátásban megvalósuló független- ség támogatása, – a fejlődést célul tűzve a nyomor leküzdésével kapcsolatos kez- deményezésekhez történő hozzájárulás. (4) A Közösség segélyeit a lehető legszorosabban kell integrálni az érintett országok fejlesztési politikájába, különös tekintettel a mezőgazdaság és a mezőgazdasági eredetű élelmiszerek termelé- sének fejlesztésére, valamint az ilyen országok élelmiszer- stratégiájába. A Közösség segélyei a kedvezményezett országok nyomorral, élelmezéssel, reproduktív egészségüggyel, környezet- védelemmel és rehabilitációval kapcsolatos politikáját támogatják, különös tekintettel a programok főleg krízishelyzeteket követő folyamatos fenntartására. Az akár értékesített, vagy ingyenesen szétosztott segélyek nem zavarhatják meg a helyi piac működé- sét. I. CÍM Élelmiszersegély-műveletek (3) Az élelmiszersegély-műveletek és az élelmezésbiztonságot elősegítő műveletek céljai különösen a következők: 2. cikk – a szegénység enyhítését célzó élelmezésbiztonság elősegítése, a fejlődő országok és régiók lakosságának családi, helyi, orszá- gos és regionális szinten történő megsegítése, – a kedvezményezett népesség táplálkozási színvonalának növe- lése és a kiegyensúlyozott étrendhez való hozzájutás elősegí- tése, – a népesség ivóvízzel történő ellátásával kapcsolatos fáradozá- sok figyelembe vétele, – az élelmiszerek népesség általi hozzáférhetőségének és elérhe- tőségének elősegítése, – hozzájárulás a kedvezményezett országok vidéki és városi régiói kiegyensúlyozott gazdasági és társadalmi fejlődéséhez a nőknek és a férfiaknak a háztartásokban és a társadalom szerkezetében betöltött szerepe különleges figyelembevételé- vel; a Közösség segélyműveleteinek végső célja, hogy a kedvez- ményezettek saját fejlődésük előmozdításában aktív szerepet töltsenek be, – a kedvezményezett országok saját élelmiszer-termelésük fej- lesztésére vonatkozó törekvéseinek regionális, országos, helyi és családi szinten történő támogatása, (1) A szállított élelmiszereknek az élelmiszersegélyek keretén belüli egyéb művelettel együtt a lehető legnagyobb mértékben tükrözniük kell a kedvezményezett népesség étkezési szokásait, és nem gyakorolhatnak kedvezőtlen hatást a kedvezményezett országra. A termékek kiválasztásánál mérlegelni kell az élelmiszerek mennyisége maximalizálásának módját annak érdekében, hogy a lehető legtöbb embert érjük el, figyelembe véve a termékek minő- ségét a megfelelő tápanyag-szint biztosítása érdekében. A közösségi segélyként szállítandó termékek, és azok mobilizálá- sával valamint a segély szétosztásával kapcsolatos eljárások kivá- lasztásánál figyelembe kell venni az élelmiszerhez való hozzáju- érintő társadalmi tásnak a kedvezményezett országokat aspektusait, és különösen tekintettel kell lenni a legsebezhetőbb csoportokra, valamint a nőknek a háztartásokban betöltött szere- pére. (2) Az élelmiszersegélyeket elsősorban az ilyen segélyeket igazoló valódi szükségletek objektív értékelése alapján kell szétosztani, mivel ez az egyetlen módja azon csoportok élelmiszerellátásának javítására, amelyeknek nincsenek eszközeik vagy lehetőségeik arra, hogy élelmiszerhiányukat maguk szüntessék meg. E célból, más fontos megfontolásokat nem kizárva, a következő kritériu- mokat kell mérlegelni: – élelmiszerhiány, – az élelmiszerhelyzettel kapcsolatos, az emberi fejlődésre és a tápanyag-mutatókra alapozott mérőszámok, – egy főre jutó jövedelem és különösen szegény népcsoportok léte, – az élelmiszersegélyektől való függőség csökkentése, – a kérdéses lakosság jólétének szociális mutatói, 192 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/24. kötet – a kedvezményezett ország fizetési mérlegének helyzete, – a javasolt művelet gazdasági és társadalmi hatása, valamint költségei, – az élelmiszerellátással kapcsolatos hosszú távú politika meg- léte a kedvezményezett országban. (3) Az élelmiszersegélyeket, ahol ez szükséges, a rövidtávú, több- éves fejlesztési projektek, ágazati tevékenységek, illetve fejlesztési programok megvalósításától függően kell folyósítani, elsőbbséget biztosítva azoknak, amelyek a kedvezményezett országokban a tartós, hosszú távú élelmiszertermelést és az élelmezésbiztonságot célozzák meg az élelmiszerpolitika és stratégia keretein belül. Adott esetben e segély az ilyen projektek, tevékenységek vagy programok megvalósításához való közvetlen hozzájárulás formá- ját öltheti. Amennyiben a közösségi segélyt értékesítésre szánták, a kiegészítő jelleget a partner alapoknak a Közösség és a kedvez- ményezett ország, vagy ahol ez helyénvaló, a segélyben részesülő testület, vagy nem kormányzati szervezet által elfogadott célokra való felhasználással kell biztosítani. Amennyiben az élelmiszerse- gélyt valamely többéves fejlesztési program támogatásaként biz- tosítják, a segély a kérdéses programhoz kapcsolódóan több éven keresztül nyújtható. A segély az alapvető élelmiszerek szétosztása mellett vetőmag, műtrágya, földművelő szerszámok, egyéb esz- közök és alapanyagok beszerzésére, tartalékok képzésére, műszaki és pénzügyi segítségre, illetve figyelemfelhívó és képzési programokra használható fel. (4) Az élelmezésbiztonságot célzó programok kulcsfontosságú elemeként élelmiszersegély az egyéni gazdálkodók készleteinek és az országos tartalékok megkülönböztetett figyelembevételével, a kedvezményezett országokban a biztonsági tartalékok kialakítá- sára vonatkozó erőfeszítések támogatásaként, a regionális tarta- lékok egyidejű létrehozása mellett is adható. (5) A partner alapokat a közösségi segélyeszközökkel azonos módon kell kezelni. A strukturális alkalmazkodást megvalósító országok esetén, és a Tanács megfelelő állásfoglalásaival összhangban, a különféle fej- lesztési segélyeszközök révén létrehozott partner alapok olyan forrásokat képeznek, amelyeket a reformprogram összefüggésé- ben egy egységes és koherensen alkalmazott költségvetési politika részeként kell kezelni. Ebben az összefüggésben, amint haladást érnek el az ellenőrző eszközök, a költségvetés megtervezése és megvalósítása haté- konyságának javításában, illetve a közkiadások felülvizsgálatának megvalósításában, a Közösség a partner alapok igénybevételétől az általánosabb elosztás felé mozdulhat el. Az előzőekben említettek sérelme nélkül ezen alapokat a Közösségnek az ilyen alapokra vonatkozó általános segélyezési eljárásaival összhangban kell kezelni, elsőbbséget adva az élelmezésbiztonság politikájának és a programoknak. II. CÍM Az élelmezésbiztonságot támogató műveletek 3. cikk Amennyiben a körülmények indokolják, élelmiszerhiánnyal országokban élelmezésbiztonságot támogató műveleteket hajthat végre. a Közösség az az fejlődő küzdő E műveleteket a kedvezményezett országok, a Bizottság, a nemzetközi vagy regionális szervezetek vagy a nem kormányzati szervezetek hajthatják végre. az érintett E műveletek célja, hogy különösen az alacsony jövedelmű és súlyos élelmiszerhiánnyal küzdő országokban a rendelkezésre álló források felhasználásával támogassák az élelmiszer-stratégia, vagy más, elősegítő intézkedések kidolgozását és megvalósítását, és ezzel arra ösztönözzék őket, hogy csökkentsék függőségüket egyes élelmiszerekkel, valamint az élelmiszersegélyekkel szemben. E műveleteknek elő kell segíteniük azt, hogy növekedjen az érintett országok legszegényebb rétegeinek életszínvonala. élelmiszerellátását népesség támogató műveletek pénzügyi és Az élelmezésbiztonságot műszaki rendeletben az formájában, segítségnyújtás szabályozott feltételekkel és eljárásokkal összhangban valósulnak meg. E műveleteket az egyéb közösségi fejlesztési segélyekkel finanszírozott célkitűzésekkel és műveletekkel való összhangjuk és kiegészítő jellegük fényében kell megtervezni és értékelni. A műveleteknek valamely többéves terv részét kell képezniük. e 4. cikk Az e rendeletben szabályozott közösségi élelmiszersegélyekre jogosult fejlődő ország a részére nyújtott – vagy nyújtható – élelmiszerek egy részét vagy egészét az élelmezésbiztonságot támogató közvetlen, vagy a nemzetközi, regionális vagy nem kormányzati szerveken keresztül megvalósuló műveletek formájában kaphatja meg, tekintetbe véve különösen az ország termelési, fogyasztási és tartalékolási szokásokban bekövetkezett változásokat, a lakosság élelmiszer-helyzetét és az egyéb adományozók által nyújtott élelmiszersegélyeket. 11/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 193 5. cikk Az élelmezésbiztonságot támogató műveletek az 1. cikkben megállapított célokkal összhangban a fenntartható és hosszú távú, élelmezésbiztonságot célzó műszaki és pénzügyi segítség formá- ját öltik, többek között az alábbiak finanszírozását segítve: – vetőmagvak, szerszámok és az élelmiszerek termeléséhez lényeges alapanyagok mobilizálása, – különösen a nőket megcélzó vidéki hiteltámogatási progra- mok, – népesség ivóvíz ellátását célzó programok, – megfelelő szintű raktározási programok, végrehajtására tanácsadó programokat működtethet vagy a tagállamok, nemzetközi, regionális vagy nem kormányzati szervezetek által vállalt hasonló intézkedéseket támogathatja. E műveleteknek összhangban kell állniuk a Közösség egyéb fejlesztési segélyeszközeivel, beleértve az élelmiszersegélyek létrehozott partner alapok felhasználását, és értékesítésével összeegyeztethetőnek kell lenniük a Közösség fejlesztési politikájával. a célja műveletek kedvezményezett E országok élelmezésbiztonságának megerősítése. Segíteniük kell az érintett rétegei országokban életkörülményeinek javítását, és alkalmazkodniuk kell ezen országok az fejlesztési élelmiszer-politikájukhoz. legszegényebb különösen céljaihoz, lakosság a – mezőgazdasági és élelmiszertermékek értékesítését, szállítását, elosztását vagy feldolgozását érintő műveletek, A Közösség e műveletekben pénzügyi segítségnyújtás feltételeknek és eljárásoknak megfelelően vesz részt. és/vagy műszaki formájában, az e rendeletben szabályozott – magánszektort támogató, országos, regionális vagy nemzet- közi szintű kereskedelmet fejlesztő intézkedések, – alkalmazott kutatás és helyszíni szakoktatás, – az élelmiszertermelésnek a környezet figyelembe vételével tör- ténő fejlesztésére vonatkozó projektek, – főként a nőket, a termelők szervezeteit és a mezőgazdasági munkásokat megcélzó kísérő, figyelemfelhívó és műszaki segítségnyújtási és helyszíni szakoktatási tevékenységek, – nőket és a termelők szervezeteit támogató intézkedések, – a kedvezményezett országokban található nyers- és alapanyag- okból történő műtrágyagyártásra vonatkozó projektek, A közösségi segéllyel támogatott műveleteket a nemzetközi szakintézmények által létező programokat irányított, már figyelembe véve, azokkal megegyező módon kell értékelni. 7. cikk A Közösség és tagállamai az élelmiszersegélyére jogosult fejlődő országok megsegítése nyújthat érdekében regionális vagy nem kormányzati szervezetek nemzetközi, tevékenységéhez, a raktározási programokhoz, illetve a korai figyelmeztető rendszerekhez. támogatást – helyi élelmiszersegély-struktúrákat támogató programok, bele- értve a helyszíni oktatási programokat. 8. cikk III. CÍM Korai figyelmeztető rendszerek és raktározási programok 6. cikk a már létező országos korai A Közösség támogathatja figyelmeztető rendszereket, támogathatja a fejlődő országok élelmiszerhelyzetével kapcsolatos, már működő nemzetközi korai figyelmeztető rendszereket, és kivételes, megfelelően indokolt esetekben a 27. cikkben megállapított eljárásnak megfelelően ilyen rendszereket működtethet. A Közösség ezen országokban az tartozó élelmiszersegély-műveletek e rendelet hatálya alá A közösségi segély a következő intézkedések finanszírozását segítheti: – az érintett országok élelmiszerhelyzetének jobb megértését célzó korai figyelmeztető rendszerek, illetve a termés-, készlet- és piaci folyamatokra, a háztartások élelmiszer helyzetére és az érintett népesség helyzetére vonatkozó adatgyűjtési rendsze- rek, – a veszteségek csökkentését és a szükséghelyzetekben elegendő tárolási kapacitás biztosítását előirányzó, a raktározási rend- szerek fejlesztését célzó tevékenységek. E tevékenységek magukban foglalhatják az élelmiszersegélyezési tevékenysége- ket, vagy az élelmezésbiztonságot támogató műveleteket segítő, az élelmiszereknek az ilyen országokban való kezelé- séhez szükséges infrastruktúra, különösen a zsákoló, kirakodó, fertőtlenítő, kezelő és raktárhelyiségek létesítését, – a fenti tevékenységekkel kapcsolatos előzetes tanulmányok és képzési programok. 194 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/24. kötet II. FEJEZET Az élelmezésbiztonságot támogató élelmiszersegélyezési, raktározási és korai figyelmeztető rendszerekkel kapcsolatos műveletek végrehajtási eljárásai 9. cikk (1) Az e rendelet hatálya alá tartozó közösségi segélyműveletekre jogosult országok és szervezetek listáját a melléklet tartalmazza. E vonatkozásban a népesség legszegényebb rétegeit és a súlyos élelmiszerhiánnyal küzdő, alacsony jövedelmű országokat kell előnyben részesíteni. A Tanács a listát a Bizottság javaslatára, minősített többséggel módosíthatja. (2) Az e rendelet hatálya alá tartozó műveletek végrehajtásának közvetlen vagy közvetett Közösség általi finanszírozására jogosult nonprofit, nem kormányzati szerveknek (NGO) a következő követelményeknek kell megfelelniük: a) amennyiben azok európai nem kormányzati szervezetek, az Európai Közösség valamelyik tagállamában, a tagállam hatá- lyos törvényei szerinti autonóm szervezeteknek kell lenniük; b) székhelyeiknek a Közösség valamelyik tagállamában, a kedvezményezett országokban, vagy nemzetközi NGO-k ese- tében kivételesen valamely harmadik országban kell lenniük. E székhelyeknek a tényleges döntéshozó központoknak kell lenniük az összes társfinanszírozási művelet tekintetében; kormányzati szervezetek által végrehajtott, az I. , II. , és III. címben (az I. és II. fejezetben) leírt típusú, a biztos élelmiszerellátást támo- gató műveletek finanszírozásában. (2) Társfinanszírozási műveleteket a kedvezményezett ország, a nemzetközi vagy regionális szervezetek vagy a nem kormányzati szervezetek kérésére lehet végrehajtani, amennyiben e műveletek tűnnek a legmegfelelőbb eszköznek azon csoportok biztos élel- miszerellátásának fokozására, amelyek mód és lehetőség hiányá- ban önmaguk nem tudnak megbirkózni az élelmiszerhiánnyal. (3) Az I. , II. és III. címben meghatározott közösségi műveletek megtervezésénél a Bizottság különös figyelmet fordít: – a projekt tervezése során a fenntartható hatásra és a gazdasági életképességre való törekvésre, – a célok és a megvalósítás mutatói világos meghatározására és ellenőrzésére. 11. cikk (1) A termékeket a Közösség piacán, a kedvezményezett ország- ban vagy a (mellékletben felsorolt) fejlődő, és amennyiben lehet- séges, a kedvezményezett országgal azonos földrajzi régióba tar- tozó országok egyikében kell beszerezni. (2) Kivételesen, a 27. cikkben szabályozott eljárásnak megfele- lően, az e cikk (1) bekezdésében előírtaktól eltérő ország piacán is be lehet szerezni a termékeket: c) igazolniuk kell, hogy képesek sikeresen végrehajtani az élelmiszersegély-műveleteket; főként a következők igazolá- sával: – ha a termék szükséges fajtája vagy mennyisége nem áll rendel- kezésre a Közösség vagy egyetlen fejlődő ország piacán sem, – adminisztratív és finanszírozási képességük, – súlyos élelmiszerhiány esetén, amennyiben a vásárlások való- színűleg növelik a művelet hatékonyságát. – a javasolt művelet kezeléséhez szükséges műszaki és logisztikai kapacitásuk, – a releváns NGO-k által a Közösség vagy a tagállamok finanszírozásával általuk végrehajtott műveletek eredmé- nyei, – az élelmiszersegélyek és az élelmezésbiztonság területén szerzett tapasztalataik, – a kedvezményezett országban való jelenlétük és az adott országgal, vagy a fejlődő országokkal kapcsolatos ismere- teik. d) kötelezettséget kell vállalniuk, hogy eleget tesznek a Bizottság által az élelmiszersegélyek elosztására megállapított feltételek- nek. 10. cikk (1) A Közösség részt vehet a kedvezményezett ország, a Bizott- szervezetek vagy nem ság, a nemzetközi vagy regionális (3) A belső piacon rendelkezésre álló élelmiszertermékeket a fej- lődő ország piacán is be lehet szerezni, amennyiben ennek gaz- dasági hatékonysága kedvezőbb az európai piacon történő ter- mékbeszerzésnél. (4) Amennyiben az élelmiszert a kedvezményezett, vagy valamely fejlődő ország piacán szerzik be, lépéseket kell tenni annak biztosítása érdekében, hogy az ilyen vásárlások ne borítsák fel az érintett ország vagy bármely más, a régióba tartozó fejlődő ország piacát és ne befolyásolják kedvezőtlenül azok lakosságá- nak élelmiszerekkel való ellátását. E beszerzéseket, különös tekin- tettel az érintett országgal kapcsolatos, vagy regionális szintű élel- mezésbiztonság elősegítésére, a lehető legszorosabban integrálni kell a Közösség ezen országokba irányuló fejlesztési politikájának végrehajtásába. 12. cikk Amennyiben a kedvezményezett országban az élelmiszer importot részlegesen, vagy teljes mértékben liberalizálták, a az ország közösségi politikájával és nem szabad torzítania a piacot. segélynek összhangban kell állnia 11/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 195 Ezen esetekben a közösségi hozzájárulás az érintett ország magánvállalkozói számára megnyitott devizakeret formájában nyilvánul meg, feltéve, hogy a művelet a nyomor enyhítését célzó társadalom- és gazdaságpolitika, valamint mezőgazdasági politika hatókörébe tartozik (beleértve az alapvető élelmiszerek importjára vonatkozó stratégiát is). A kedvezményezetteknek igazolniuk kell, hogy a rendelkezésükre bocsátott eszközöket megfelelően használták fel. A vállalkozások egymást kiegészítő jellegének biztosítása érdekében a kis- és középvállalkozók elsőbbséget élveznek. A Bizottság a műveletek végrehajtási hatásköre által megengedett mértékig a kis- és középvállalkozókat pozitívan diszkrimináló rendelkezéseket fogadhat el. Az ilyen segélyre a 11. cikkben megállapított alapelvek vonatkoznak. Bármely partner alapot az e rendeletben megállapított céloknak megfelelően kell a Bizottsággal egyetértésben kell kezelni. A kedvezményezett ország illetékes hatósága elszámolást vezet az alapok összegyűjtéséről és felhasználásáról, és azokról számadással tartozik. felhasználni azokat és 16. cikk A közösségi hozzájárulás az e rendelet hatálya alá tartozó műveletek kísérő tevékenységekre különösen a felügyeletre, ellenőrzésre és vizsgálatra, szétosztásra és helyszíni szakoktatásra terjedhet ki. hatékonyabbá szükséges tételéhez 13. cikk 17. cikk (1) A Közösség fedezheti az élelmiszersegélyek szállításával kap- csolatos költségeket. (2) Amennyiben a Bizottság indokoltnak tartja, hogy a Közösség viselje az élelmiszersegély országon belüli szállításával kapcsola- tos költségeket, a következő általános kritériumokat veszi figye- lembe: – súlyos élelmiszerhiány, – az élelmiszersegély súlyos élelmiszerhiánytól szenvedő, ala- csony jövedelmű országba történő szállítása, – az élelmiszersegélyt a 10. cikkben említett nemzetközi vagy regionális szervezeteknek, vagy nem kormányzati szervezetek- nek szánják, – a kérdéses élelmiszersegély hatékonysága növelésének szüksé- gessége. (3) Amennyiben az élelmiszersegélyt a kedvezményezett ország- ban értékesítik, a Közösség csak kivételes körülmények között fedezheti az országon belüli szállítási költségeket. (4) Kivételes körülmények között a Közösség az élelmiszersegély- műveletek légi szállításának költségeit is fedezheti. 14. cikk Amennyiben az érintett élelmiszersegély műveletek zavartalan végrehajtása ezt megkívánja, a Közösség fedezheti a végső szétosztás költségeit. 15. cikk A közösségi segélyt vissza nem térítendő támogatás formájában kell folyósítani. A segély fedezheti a műveletek végrehajtásának külföldi és helyi költségeit, beleértve a fenntartási és működési költségeket. Az e rendelet hatálya alá tartozó műveletek adó-, illeték- és egyéb terhektől mentesek. A pályázati felhívásokon és az egyéb, az állami szerződések, megbízások odaítélését célzó eljárásokon való részvétel egyenlő feltételek alapján áll nyitva az Európai Unió és a kedvezményezett országok valamennyi természetes és jogi személye számára. A pályázati felhívásokat a Bizottság a 11. cikk (2) bekezdése alá tartozó műveletekre is kiterjesztheti, hogy az olyan országok természetes a és segélyszállítmányt összegyűjtik. személyeire kiterjedjen, ahol jogi is E rendelet végrehajtása során a Bizottság a kérdéses műveletek nyilvánosságát azok megfelelő közzétételével garantálja. A Bizottság gondoskodik arról, hogy a közvetítő szervezetek műveleteit is megfelelő módon közzétegyék. 18. cikk A Bizottság felhatalmazhatja egy képviselőjét, hogy az a nevében társfinanszírozási megállapodásokat kössön. 19. cikk (1) Az e rendelet hatálya alá tartozó segélyek szétosztásának, összegyűjtésének és megvalósításának feltételeit a Bizottság álla- pítja meg. (2) Segélyt csak akkor lehet nyújtani, ha a kedvezményezett ország, a nemzetközi vagy regionális szervezet, vagy a nem kor- mányzati szervezet eleget tesz e feltételeknek. 20. cikk az A Bizottság minden szükséges élelmiszersegély-programok az és élelmezésbiztonságot támogató műveletek megfelelő végrehajtása érdekében. intézkedést megtesz műveletek, és E célból a tagállamok és a Bizottság minden szükséges segítséget megadnak egymásnak és minden fontos információt egymás rendelkezésére bocsátanak. 196 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/24. kötet III. FEJEZET 24. cikk Az élelmezésbiztonságot támogató élelmiszersegély-műveletek, korai figyelmeztető rendszerek és raktározási műveletek végrehajtási eljárása (1) A Tanács 21. cikkben említett, és a 22. cikk alapján hozott határozatainak megfelelően, a Bizottság a következőkről dönt: 21. cikk (1) A Tanács a Bizottság javaslata alapján az Európai Parlament- tel való konzultációt követően minősített többséggel eljárva hatá- rozza meg a Közösségnek az Élelmiszersegély-Egyezményben megállapított gabonasegély összesített mennyiségéből való része- sedését: egyrészt a Közösség, másrészt tagállamai teljes hozzájá- rulását. (2) A Bizottság koordinálja a Közösség és a tagállamok Élelmiszersegély-Egyezmény alapján történő gabonaszállítási műveleteit, illetve biztosítja, hogy a Közösség és a tagállamok tel- jes hozzájárulása elérje legalább az ezen egyezményben előírt kötelezettségvállalás szintjét. 22. cikk A Bizottság, a 27. cikkben megállapított eljárásnak megfelelően az élelmiszersegélyekkel kapcsolatos általános iránymutatásokat figyelembe véve: – összeállítja a segélyként mobilizálható termékek listáját, – megállapítja a mobilizálásra, ellenőrzésre és értékelésre vonat- kozó szabályokat, – meghatározza az egyes kedvezményezetteknek a termékekből való részesedését mind a mennyiség mind az érték tekinteté- ben, – ahol szükséges, a programok végrehajtása közben módosítja azok rendeltetését. 23. cikk A Bizottság a 27. cikkben szabályozott eljárás szerint, a 25. cikk- ben meghatározott korlátoknak megfelelően, határozatokat fogad el az alábbiakról: – az élelmiszersegély folyósításáról, illetve az élelmezésbizton- ságot támogató tevékenység elrendeléséről, valamint ez utóbbi feltételeinek megállapításáról, – az élelmezésbiztonságot támogató műveletek finanszírozására a nemzetközi vagy regionális szervezeteknek, vagy nem kor- mányzati szervezeteknek történő hozzájárulások folyósítá- sáról, a) rendkívüli vagy súlyos élelmiszerhiány miatt szükségessé vált műveletekről, amikor éhínség vagy annak közelgő veszélye súlyosan fenyegeti az élelmiszerhiánnyal – mód és lehetőség hiányában – önmagában megbirkózni képtelen ország lakos- ságának életét vagy egészségét. A Bizottság a tagállamokkal való konzultációt követően a legmegfelelőbb módon cselek- szik. A tagállamok három munkanapon belül terjeszthetik be ellenvetéseiket. Bármilyen ellenvetés estén a 26. cikkben emlí- tett bizottság a következő ülésén megvizsgálja a kérdést; b) a segélyszállítmányokra és a segélyezés kivitelezésére irányadó feltételekről, különösen: – a kedvezményezettekre vonatkozó általános feltételekről, – a mobilizálásról, a szállítmányok és az egyéb intézkedések végrehajtását, illetve a vonatkozó szerződések megkötését szabályozó eljárások kezdeményezéséről. (2) A Bizottságnak felhatalmazása van arra, hogy az (1) bekezdés a) pontja céljából minden szükséges eszközt igénybe vegyen az élelmiszersegélyek célba juttatásának felgyorsítására. Az egy adott esetben folyósított segély mennyisége nem halad- hatja meg azt a mennyiséget, amely ahhoz szükséges, hogy az érintett népesség a helyzettel általában hat hónapot meg nem haladó időszakra megbirkózzon. A Bizottság gondoskodik arról, hogy az (1) bekezdés a) és b) pont- jában előírt műveletek céljából történő élelmiszersegély mobilizá- lása fázisban prioritást élvezzen. 25. cikk Az olyan műveletekkel kapcsolatos döntéseket, amelyek e rendelet alapján történő finanszírozása meghaladja a 2 millió ECU-t, a 27. cikkben szabályozott eljárásnak megfelelően kell meghozni. 26. cikk (1) A Bizottságot a tagállamok képviselőiből álló, az Élelmiszer- segélyezési és Élelmezésbiztonsági Bizottság (továbbiakban: bizottság) segíti, melynek elnöke a Bizottság képviselője. (2) A bizottság az 1. cikkben megállapított alapelveket szem előtt tartva megvizsgálja a kedvezményezett országokban a háztartási, helyi, országos és regionális szintű élelmiszerellátással kapcsola- tos pénzügyi kötelezettségvállalásra vonatkozó javaslatok hosszú távú következményeit. Ugyancsak elemzi és ellenőrzi a közösségi segéllyel támogatott élelmezésbiztonsági politikai stratégiát és megvizsgálja a közös kezdeményezésekre vonatkozó javaslatokat. – a raktározási programok vagy a korai figyelmeztető rendsze- rekkel kapcsolatos segélyek folyósításáról. (3) A bizottság megállapítja saját eljárási szabályzatát. 11/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 197 27. cikk 29. cikk A Bizottság képviselője tervezetet nyújt be a bizottság számára a meghozandó intézkedésekről. A bizottság, az elnöke által az ügy sürgősségére tekintettel megállapított határidőn belül, véleményt nyilvánít a tervezetről. A véleményt a Szerződés 148. cikkének (2) bekezdésében a Tanácsnak a Bizottság javaslata alapján elfogadandó határozataira előírt többséggel kell meghozni. A bizottságban a tagállamok képviselőinek szavazatait az említett cikkben meghatározott módon kell súlyozni. Az elnök nem szavazhat. A Bizottság által elfogadott intézkedések azonnal hatályosak. Ha azonban az intézkedések nincsenek összhangban a bizottság véleményével, a Bizottság az intézkedésekről haladéktalanul tájékoztatja a Tanácsot. Ebben az esetben a Bizottság az általa hozott intézkedések alkalmazását a tájékoztatástól számított két hónapos időszakra elhalasztja. A Bizottság bármely más, az e rendelet hatálya alá tartozó élelmiszersegélyt vagy egyéb műveleteket érintő, a Bizottság elnöke által saját kezdeményezésre, vagy valamely tagállam képviselőjének kérésére felvetett kérdést megvizsgálhat. A Bizottság a határozathozatalt követő egy hónapon belül tájékoztatja a bizottságot az általa elfogadott élelmiszersegély vagy élelmezésbiztonsági programokról és projektekről, jelezve a hozzájárulások nagyságát és természetét, a kedvezményezett országot és a végrehajtással megbízott partnert. A Bizottság értesíti a bizottságot a Közösségi segélyként mobilizált termékekre vonatkozó általános iránymutatásokról. A Tanács az előző bekezdésben említett határidőn belül, minősített többséggel eljárva eltérő határozatot is hozhat. 30. cikk 28. cikk (1) A Szerződésben említett kiegészítő jelleg alapelvének bizto- sítása, és az élelmiszerellátást támogató közösségi és nemzeti élelmiszersegély-rendelkezések és műveletek hatékonyságának és koherenciájának javítása érdekében a Bizottság törekedni fog arra, hogy saját tevékenységét, mind a döntéshozatal szintjén, mind a helyszínen, a lehető legszorosabban koordinálja a tagállamok tevékenységével és az Európai Unió céljaival, és erre törekedve megfelelő kezdeményezéseket tegyen. értékeli Bizottság rendszeresen jelentős A élelmiszersegély-műveleteket, hogy megállapítsa, elérték-e a műveletek előzetes felmérésénél megállapított célokat, és hogy iránymutatást adjon a jövőbeli műveletek hatékonyságának javításához. A Bizottság rendszeresen tájékoztatja a bizottságot az értékelési programokról. a A tagállamok és a Bizottság, amint lehet, kölcsönösen értesítik egymást az értékelések és azon elemzések és tanulmányok eredményéről, amelyek javíthatják a segélyek hatékonyságát. A munkát a Bizottságban elemzik. A tagállamok és a Bizottság törekednek a közös értékelés végrehajtására. Ennek érdekében a tagállamok tájékoztatják a Bizottságot a nem- zeti élelmiszersegély-műveleteikről és az élelmezésbiztonsági programjaikról. A Bizottság a 27. cikkben szabályozott eljárásnak megfelelően cselekedve határozza meg a tagállami műveletekre vonatkozó tájékoztatás módját. A Bizottság kidolgozza az értékelés következtetéseinek az érintett szolgálatok és szervezetek számára történő terjesztésével, valamint belső és külső közzétételével kapcsolatos eljárásokat. (2) A Bizottság gondoskodik a Közösség által végrehajtott műve- letek és a nemzetközi szervezetek és testületek műveleteinek koordinációjáról, különösen azoknak, amelyek az Egyesült Nem- zetek szervezetrendszerének részét képezik. 31. cikk (3) Az élelmezésbiztonság területén a Bizottság törekszik arra, hogy fejlessze a Közösség és a harmadik országból való adomá- nyozók közötti együttműködést és kooperációt. (4) A Közösség és a tagállamok, valamint ez utóbbiak és a nem- zetközi szervezetek, illetve a harmadik országokból származó adományozók közötti koordinációról és együttműködésről a Bizottságon belül rendszeresen információt cserélnek. Az egyes pénzügyi évek lezárásakor a Bizottság e rendelet végrehajtásáról éves jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. A jelentés tartalmazza a költségvetési év során finanszírozott kötelezettségvállalások, kifizetések, projektek és programok eredményeit. A jelentés, amennyire lehetséges, információt tartalmaz az azonos pénzügyi év nemzeti szintű pénzügyi kötelezettségvállalásaira vonatkozóan. A jelentés, amennyire lehetséges, tartalmazza a projektek és programok végrehajtására odaítélt szerződések legfontosabb statisztikai adatait (kedvezményezett országonkénti, nemzetiségenkénti, stb. bontásban). 198 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/24. kötet A jelentés a 2. , 5. és 8. cikkben előírt egyes műveleti típusokra fordított kiadások bontását is tartalmazza. Végezetül, a jelentés tartalmazza az élelmiszersegély révén létrehozott partner alapok által vállalt műveletekre vonatkozó információt. 32. cikk A 3972/86/EGK, 1755/84/EGK, 2507/88/EGK, 2508/88/EGK és 1420/87/EGK rendelet hatályát veszti. intézkedésként, és amíg a Bizottság elfogadja a Átmeneti mobilizálásra vonatkozó új rendeletet, továbbra is a Közösségi juttatandó termékek Közösségen belüli élelmiszersegélyként előkészítésére és szállítására vonatkozó általános szabályok megállapításáról szóló, 1987. július 8-i 2200/87 bizottsági rendeletet kell alkalmazni (1). E rendelet hatálybalépését követő három év elteltével a Bizottság átfogó értékelést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a Közösség által az e rendelet alapján finanszírozott műveletekről, kiegészítve azt e rendelet jövőjére vonatkozó ajánlásokkal, és ha szükséges, a módosítására vonatkozó javaslatokkal. 33. cikk Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba. Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Luxembourgban, 1996. június 27-én. a Tanács részéről az elnök A. MACCANICO (1) HL L 204. , 1987. 7. 25. , 1. o. A 790/91/EGK rendelettel (HL L 81. m, 1991. 3. 28, 108. o. ) módosított rendelet. 11/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 199 1. ORSZÁGOK MELLÉKLET LFO (Legkevésbé fejlett országok) Egyéb AJO (Egyéb alacsony jövedelmű országok. 1992-ben az egy főre jutó GNP < 675 USD) AKJO (Alsó közepes jövedelmű országok. 1992-ben az egy főre jutó GNP 676–2 695 USD) Salvador Szenegál Szent Ilona Szíria Szváziföld Thaiföld Tokelau-szigetek Tonga Törökország Tunézia Turks- és Caicos-szigetek Türkmenisztán Üzbegisztán Wallis és Futuna Egyiptom Eritrea Ghána Guyana Honduras India Indonézia Kenya Kína Nicaragua Nigéria Pakisztán Srí Lanka Tádzsikisztán Timor Vietnám Zimbabwe Afganisztán Banglades Benin Bhután Bissau-Guinea Botswana Burkina Faso Burundi Comore-szigetek Csád Dzsibuti Egyenlítői-Guinea Etiópia Gambia Guinea Haiti Jemen Kambodzsa Kiribati Közép-afrikai Köztársaság Laosz Lesotho Libéria Madagaszkár Malawi Maldív-szigetek Mali Mauritánia Mianmar Mozambik Nepál Niger Nyugat-Szamoa Ruanda Salamon-szigetek São Tomé és Príncipe Sierra Leone Szomália Szudán Tanzánia Togo Tuvalu Uganda Vanuatu Zaire Zambia Zöld-foki-szigetek 2. SZERVEZETEK WFP ICRC IFRC UNHCR UNRWA Albánia Algéria Angola Anguilla Az egykori Jugoszlávia államai Azerbajdzsán Belize Bolívia Chile Costa Rica Dél-Afrika Dominika Dominikai Köztársaság Ecuador Elefántcsontpart Fidzsi-szigetek Fülöp-szigetek Grenada Grúzia Guatemala Irak Irán Jamaica Jordánia Kamerun Kazahsztán Kirgizisztán Kolumbia Kongó Korea (Demokratikus Köztársaság) Kuba Libanon Makaó Marokkó Marshall-szigetek Moldova Mongólia Namíbia Niue Mikronézia (Szövetségi Államok) Örményország Panama Paraguay Pápua Új-Guinea Peru Saint Vincent és a Grenadine-szigetek FAO UNICEF 3. NEM KORMÁNYZATI SZERVEZETEK Európai nem kormányzati szervezetek (NGO), a támogatásban részesülő országok NGO-i vagy kivételesen, fejlesztésre szakosodott nemzetközi NGO-k


title: Uredba Sveta (ES) št. 1255/96 z dne 27. junija 1996 o začasni opustitvi avtonomnih dajatev Skupne carinske tarife za določene industrijske in kmetijske proizvode

eurovoc_concepts:
CCT duties
EU production
agricultural product
industrial product
suspension of customs duties
underproduction

text: 180 SL Uradni list Evropske unije 02/Zv. 7 31996R1255 29. 6. 1996 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI L 158/1 UREDBA SVETA (ES) št. 1255/96 z dne 27. junija 1996 o začasni opustitvi avtonomnih dajatev Skupne carinske tarife za določene industrijske in kmetijske proizvode SVET EVROPSKE UNIJE JE SPREJEL NASLEDNJO UREDBO: ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske Skupnosti in zlasti člena 28 Pogodbe, Člen 1 ob upoštevanju predloga Komisije, ker je izdelava proizvodov, opredeljenih v tej uredbi, v Skupnosti trenutno neustrezna ali pa ne obstaja; ker proizvajalci tako ne morejo zadovoljiti potreb uporabniške industrije; ker je v interesu Skupnosti, da se avtonomne dajatve Skupne carinske tarife za te proizvode deloma ali v celoti opustijo; ker mora Skupnost sprejeti odločitev o opustitvi teh avtonomnih dajatev; ker so uredbe o začasni opustitvi avtonomnih dajatev Skupne carinske tarife za določene industrijske in kmetijske proizvode v veliki meri obnovile predhodne ukrepe; ker se zato v interesu racionalizacije izvajanja zadevnih ukrepov zdi primerno, da se ne omeji obdobja veljavnosti te uredbe, ker je njen obseg delovanja mogoče prilagoditi in z Uredbo Sveta, če je treba, na seznam dodati ali z njega odstraniti proizvode; ker spremembe kombinirane nomenklature in oznak TARIC ne povzročajo bistvenih sprememb; ker bi bilo treba zaradi poeno- stavitve pripraviti določbo, ki bi Komisijo po prejemu mnenja Odbora za carinski zakonik pooblaščala, da sprejme potrebne spremembe in tehnične prilagoditve Priloge k tej Uredbi, vključno z objavo prečiščenega besedila, Avtonomne dajatve Skupne carinske tarife za proizvode, navedene v Prilogi k tej uredbi, se opustijo na ravni, ki je navedena ob vsakem od njih. Člen 2 Tehnične prilagoditve, vključno z objavo prečiščenega besedila, ki izhajajo iz sprememb kombinirane nomenklature in oznak TARIC, sprejme Komisija po postopku iz člena 3. Člen 3 1. Komisiji pomaga Odbor za carinski zakonik, vzpostavljen na podlagi člena 247 Uredbe (EGS) št. 2913/92 (1). 2. Predstavnik Komisije odboru predloži osnutek ukrepov, ki naj se sprejmejo. Odbor v roku, ki ga lahko določi predsednik glede na nujnost zadeve, poda svoje mnenje o osnutku. Mnenje se sprejme z večino, določeno v členu 148(2) Pogodbe v primeru jih mora Svet sprejeti na predlog Komisije. Pri sklepov, ki (1) UL L 302, 19. 10. 1992, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 1994. 02/Zv. 7 SL Uradni list Evropske unije 181 glasovanju v odboru se glasovi predstavnikovdržav članic tehtajo na način, določen v omenjenem členu. Predsednik ne glasuje. Svet lahko v obdobju iz prejšnje alinee s kvalificirano večino sprejme drugačen sklep. 3. Komisija sprejme ukrepe, ki se začnejo uporabljati takoj. Člen 4 Če pa ti ukrepi niso skladni z mnenjem odbora, jih Komisija nemudoma sporoči Svetu. V tem primeru Komisija odloži izvajanje ukrepov, o katerih je odločila, za tri mesece od dneva sporočila. Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropskih skupnosti. Uporablja se od 1. julija 1996. Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Luxembourgu, 27. junija 1996 Za Svet Predsednik A. MACCANICO 182 SL Uradni list Evropske unije 02/Zv. 7 Glej: Uredbo Sveta (ES) št. 2264/2002, UL L 350, 27. 12. 2002, str. 1. PRILOGA


title: Padomes Regula (EK) Nr. 1255/96 (1996. gada 27. jūnijs), kas uz laiku atliek kopīgā muitas tarifa autonomos nodokļus dažiem rūpniecības un lauksaimniecības produktiem

text: 180 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 02/7. sēj. 31996R1255 29. 6. 1996. EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS L 158/1 PADOMES REGULA (EK) Nr. 1255/96 (1996. gada 27. jūnijs), kas uz laiku atliek kopīgā muitas tarifa autonomos nodokļus dažiem rūpniecības un lauksaimniecības produktiem EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, 28. pantu, jo īpaši tā 1. pants ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, Regulas pielikumā uzskaitītajiem produktiem kopējā muitas tarifa autonomos nodokļus atliek apjomā, kāds norādīts iepretī katram no tiem. tā kā šajā regulā norādīto produktu ražošana Kopienā pašlaik nav pietiekama vai nenotiek; tā kā ražotāji Kopienā tādēļ nevar apmie- rināt izmantojošo nozaru vajadzības; 2. pants tā kā Kopienas interesēs ir šiem produktiem daļēji vai pilnīgi atlikt kopīgā muitas tarifa autonomo nodokli; Formālus pārlabojumus, redakcijas ieskaitot publicēšanu, kas vajadzīgi kombinētās nomenklatūras un TARIC kodu grozījumu dēļ, Komisija pieņem 3. pantā noteiktajā kārtībā. konsolidētās tā kā lēmums atlikt šo autonomo nodokli jāpieņem Kopienai; tā kā regulās, kas uz laiku atliek kopīgā muitas tarifa autonomos nodokļus kādiem rūpniecības un lauksaimniecības produktiem, agrāk noteiktie pasākumi ir ievērojami pārlaboti; tā kā, lai minētā iemesla dēļ racionalizētu attiecīgo pasākumu izpildi, ir lietderīgi neierobežot šās regulas spēkā esamības laiku, jo vajadzības gadī- jumā ar Padomes regulu var mainīt tās darbības jomu un pievie- not sarakstam vai izņemt no tā attiecīgus ražojumus; tā kā kombinētās nomenklatūras un TARIC kodu grozījumi neiz- raisa būtiskus grozījumus; tā kā vienkāršības labad būtu jādod Komisijai pilnvaras pēc Muitas kodeksa komitejas atzinuma saņemšanas izdarīt vajadzīgos šās regulas pielikuma grozījumus un formālus pārlabojumus, ieskaitot konsolidētas redakcijas pub- licēšanu, 3. pants 1. Komisijai palīdz Muitas kodeksa komiteja, kas izveidota saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2913/92 (1) 247. pantu. 2. Komisijas pārstāvis iesniedz Komitejai veicamo pasākumu pro- jektu. Komiteja sniedz atzinumu par projektu termiņā, ko priekš- sēdētājs var noteikt atkarībā no jautājuma steidzamības. Atzi- numu sniedz ar balsu vairākumu, kas Līguma 148. panta 2. punktā noteikts attiecībā uz lēmumiem, kuri Padomei jāpieņem pēc Komisijas priekšlikuma. Dalībvalstu pārstāvju balsu skaits (1) OV L 302, 19. 10. 1992. , 1. lpp. Regula grozīta ar 1994. gada Pievie- nošanās aktu. 02/7. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 181 komitejā noteikts minētajā pantā. Priekšsēdētājs nebalso. Padome var ar kvalificētu balsu vairākumu iepriekšējā daļā minē- tajā laikā pieņemt atšķirīgu lēmumu. 3. Komisija nosaka tūlīt piemērojamus pasākumus. 4. pants Ja pasākumi nesaskan ar Komitejas atzinumu, tad Komisija tos tūlīt dara zināmus Padomei. Tādā gadījumā Komisija uz trim mēnešiem no paziņojuma dienas atliek noteikto pasākumu pie- mērošanu. Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no 1996. gada 1. jūlija. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Luksemburgā, 1996. gada 27. jūnijā Padomes vārdā — priekšsēdētājs A. MACCANICO 182 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 02/7. sēj. Sk. Padomes Regulu (EK) Nr. 2265/2002, OV L 350, 27. 12. 2002. , 1. lpp. PIELIKUMS


title: Nariadenie Rady (ES) č. 1255/96 z 27. júna 1996, ktorým sa dočasne pozastavuje uplatňovanie ciel podľa Spoločného colného sadzobníka na niektoré priemyselné a poľnohospodárske výrobky

text: 180 SK Úradný vestník Európskej únie 02/zv. 7 31996R1255 29. 6. 1996 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV L 158/1 NARIADENIE RADY (ES) č. 1255/96 z 27. júna 1996, ktorým sa dočasne pozastavuje uplatňovanie ciel podľa Spoločného colného sadzobníka na niektoré priemyselné a poľnohospodárske výrobky RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, technické úpravy prílohy k tomuto nariadeniu, vrátane uverejne- nia konsolidovanej verzie, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva a najmä jej článok 28, so zreteľom na návrh Komisie, PRIJALA TOTO NARIADENIE: keďže v súčasnosti je v spoločenstve výroba výrobkov, ktoré sú uvedené v tomto nariadení, neprimeraná alebo nejestvuje; keďže výrobcovia preto nemôžu uspokojovať potreby spotrebiteľských odvetví spoločenstva; Článok 1 Autonómne clá podľa Spoločného colného sadzobníka na tovary uvedené v prílohe k tomuto nariadeniu majú byť pozastavené na úrovni uvedenej pri každom z nich. keďže čiastočné alebo úplné pozastavenie uplatňovania autonóm- nych ciel Spoločného colného sadzobníka na tieto výrobky je v záujme spoločenstva; Článok 2 keďže spoločenstvo by malo prijať rozhodnutie o pozastavení uplatňovania takých autonómnych ciel; keďže nariadenia, ktoré dočasne pozastavujú uplatňovanie auto- nómnych ciel podľa Spoločného colného sadzobníka na niektoré priemyselné a poľnohospodárske výrobky z veľkej časti aktuali- zovali predchádzajúce opatrenia; keďže z toho dôvodu, v záujme racionalizácie zavádzania príslušných opatrení sa javí primerané neobmedziť obdobie platnosti tohto nariadenia, pretože jeho roz- sah možno upraviť a výrobky do zoznamu zaradiť alebo zo zoz- namu vypustiť podľa potreby nariadením Rady; keďže zmeny a doplnky kombinovanej nomenklatúry a číselných znakov Taric si nevyžadujú žiadnu podstatnú zmenu alebo dopl- nenie; keďže z dôvodov zjednodušenia by bolo potrebné prijať opatrenie, ktoré umožní Komisii, aby po prijatí stanoviska Výboru pre colný kódex, vypracovala potrebné zmeny a doplnky a Technické úpravy, vrátane uverejnenia konsolidovanej verzie, ktorá vznikne zo zmien a doplnkov kombinovanej nomenklatúry a číselných znakov Taric, prijme Komisia v súlade s postupom stanoveným v článku 3. Článok 3 1. Komisii asistuje Výbor pre colný kódex, ustanovený článkom 247 nariadenia (EHS) č. 2913/92 (1). 2. Zástupca Komisie predloží výboru návrh opatrení, ktoré sa majú prijať. Výbor vydá svoje stanovisko k návrhu v lehote, ktorú podľa naliehavosti záležitosti môže stanoviť predseda. V prípade rozhodnutí, ktoré Rada prijíma na návrh Komisie, schvaľuje sta- novisko väčšina ustanovená v článku 148 (2) zmluvy. Hlasy (1) Ú. v. ES L 302, 19. 10. 1992, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené Aktom o pristúpení z r. 1994. 02/zv. 7 SK Úradný vestník Európskej únie 181 zástupcov členských štátov vo výboresa posudzujú spôsobom, ktorý je uvedený v tom istom článku. Predseda nehlasuje. Rada, ktorá rozhoduje kvalifikovanou väčšinou, môže prijať odlišné rozhodnutie v lehote, uvedenej v predchádzajúcom odse- ku. 3. Komisia prijme opatrenia, ktoré platia okamžite. Článok 4 Ak ale tieto opatrenia nie sú v súlade so stanoviskom výboru, Komisia ich bezodkladne oznámi Rade. Komisia v takom prípade odloží uplatňovanie opatrení, o ktorých rozhodla, o tri mesiace od dátumu takého oznámenia. Toto nariadenie nadobúda platnosť nasledujuci deň po jeho uverejnení v Úradnom vestníku európskych spoločenstiev. Nadobúda účinnosť 1. júla 1996. Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a je priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Luxemburgu 27. júna 1996 Za Radu prezident A. MACCANICO 182 SK Úradný vestník Európskej únie 02/zv. 7 Pozri nariadenie Rady (ES) č. 2264/2002, Ú. v. ES L 350, 27. 12. 2002, s. 1. PRÍLOHA