title: Regulamentul (CE) nr. 2223/96 al Consiliului din 25 iunie 1996 privind Sistemul European de conturi naționale și regionale din Comunitate

eurovoc_concepts:
EU statistics
Economic and Monetary Union
European accounting system
confidentiality
data transmission
regional accounting

text: 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 3 31996R2223 L 310/1 JURNALUL OFICIAL AL COMUNITĂȚILOR EUROPENE 30. 11. 1996 REGULAMENTUL (CE) NR. 2223/96 AL CONSILIULUI din 25 iunie 1996 privind Sistemul European de conturi naționale ș(cid:13)i regionale din Comunitate CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 213, având în vedere proiectul de regulament prezentat de Comisie, având în vedere avizul Parlamentului European (1), având în vedere avizul Institutului Monetar European (2), având în vedere avizul Comitetului Economic ș(cid:13)i Social (3), (1) (2) (3) întrucât punerea în practică ș(cid:13)i supravegherea Uniunii Economice ș(cid:13)i Monetare necesită informații comparabile, actualizate ș(cid:13)i fiabile cu privire la structura ș(cid:13)i evoluția situa- ției economice din fiecare țară ș(cid:13)i/sau regiune; întrucât Comisia trebuie să aibă un rol în gestionarea Uniunii Economice ș(cid:13)i Monetare ș(cid:13)i, în special, să raporteze Consiliului cu privire la progresele înregistrate de statele membre în îndeplinirea obligațiilor acestora de realizare a Uniunii Economice ș(cid:13)i Monetare; întrucât conturile economice sunt un instrument de bază pentru analiza situației economice a unei țări ș(cid:13)i/sau regi- uni, cu condiția ca ele să fie elaborate pe baza unui set unic de principii, care să nu poată fi interpretate diferit; JO C 287, 30. 10. 1995, p. 114. (1) (2) Aviz adoptat la 21. 6. 1995 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial). (3) JO C 133, 31. 5. 1995, p. 2. (4) (5) (6) (7) (8) întrucât Comisia trebuie să utilizeze agregate de conturi naționale pentru calculele administrative ale Comunității ș(cid:13)i, în special, pentru cele bugetare; întrucât în 1970 a fost publicat un document administrativ intitulat „Sistemul european de conturi economice inte- grate” (SEC), care se referă la domeniul reglementat prin prezentul regulament ș(cid:13)i care a fost întocmit în exclusivi- tate de Biroul de Statistică al Comunităților Europene ș(cid:13)i numai pe răspunderea acestuia; întrucât documentul în cauză este rezultatul unei activități de ș(cid:13)apte ani în cadrul Biroului de Statistică a Comunităților Europene, împreună cu institutele naționale de statistică ale statelor membre, pentru elaborarea unui sistem de conturi naționale care să respecte cerințele politicii economice ș(cid:13)i sociale a Comuni- întrucât acesta a reprezentat varianta tăților Europene; comunitară a sistemului națiunilor Unite de conturi națio- nale, utilizat de Comunitate până la data respectivă; întrucât, pentru actualizarea textului original, în 1979 a fost publicată a doua ediție a documentului (denumit în continuare „a doua ediție a SEC”) (4); întrucât Comisia pentru statistică a Organizației Națiuni- lor Unite adoptă în februarie 1993 noul sistem de conturi încât rezultatele din toate țările naționale (SCN), astfel membre ale ONU să fie comparabile pe plan internațional; întrucât, în cazul conturilor de mediu, trebuie să se țină seama de comunicarea Comisiei din 21 decembrie 1994 adresată Parlamentului European ș(cid:13)i Consiliului, intitulată „Orientări pentru Uniunea Europeană cu privire la indicatorii de mediu ș(cid:13)i contabilitatea națională de mediu”; (4) Eurostat: „Sistemul european de conturi economice integrate” (SEC), ediția a doua, Biroul de Statistică al Comunităților Europene, Luxemburg, 1979. 4 (9) RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 întrucât Comunitatea colaborează cu țări terțe pe principiul avantajului reciproc, mai ales cele din Spațiul Economic European (SEE); (17) întrucât decizia referitoare la modul de defalcare a serviciilor de intermediere financiară măsurate indirect (SIFIM) urmează a fi luată la o dată ulterioară; (10) întrucât trebuie stabilit un sistem european de conturi care să fie conform cu cerințele Uniunii Economice ș(cid:13)i Monetare, care va trebui să fie utilizat pentru întocmirea conturilor naționale ș(cid:13)i regionale prevăzute de legislația comunitară; (18) întrucât, în conformitate cu principiul subsidiarității, crea- rea standardelor statistice comune în vederea producerii unor informații comparabile este o sarcină care poate fi abordată în mod eficient numai la nivel comunitar ș(cid:13)i întru- cât astfel de standarde urmează a fi puse în aplicare în fiecare stat membru sub egida organizațiilor ș(cid:13)i instituțiilor responsabile de întocmirea statisticilor oficiale; (11) întrucât Comisia trebuie să pună la dispoziția utilizatori- lor, la date precise, rezultatele conturilor ș(cid:13)i tabelelor tutu- ror statele membre, întocmite în conformitate cu sistemul prevăzut de prezentul regulament, mai ales pe cele referitoare la supravegherea convergenței economice ș(cid:13)i rea- lizarea unei maxime coordonări ale politicilor economice ale statelor membre; (12) întrucât sistemul stabilit de prezentul regulament va înlo- cui treptat toate celelalte sisteme, ca un cadru de referință de standarde, definiții, clasificări ș(cid:13)i norme contabile comune, în vederea întocmirii de către statele membre a unor conturi conforme cu cerințele comunitare, astfel încât să se obțină rezultate comparabile între statele membre; (19) întrucât este necesar să se stabilească o procedură pentru adaptarea ș(cid:13)i actualizarea dispozițiilor prezentului regula- în colaborare cu Comitetul pentru programul ment, statistic al Comunității Europene (CPS), înființat prin Decizia 89/382/CEE, Euratom a Consiliului (1); întrucât procedura de adaptare va fi limitată la modificări care nu vor determina creș(cid:13)terea resurselor proprii; (20) întrucât Comitetul pentru programul statistic ș(cid:13)i Comitetul pentru statistici monetare, financiare ș(cid:13)i ale balanței de plăți (CMFB), înființat prin Decizia 91/115/CEE (2) , s-au decla- rat în favoarea acestui proiect de regulament; (13) întrucât aceste rezultate statistice trebuie să devină accesi- bile cetățenilor, în conformitate cu principiul transparenței; (21) (14) întrucât sistemul stabilit prin prezentul regulament, care constituie o variantă a SCN (sistemul de conturi naționale), adaptată la structurile economice ale statelor membre, trebuie să respecte formatul SCN, astfel încât datele comu- nitare să fie comparabile cu cele obținute de principalii săi parteneri internaționali; (15) întrucât datele trebuie să fie grupate în aș(cid:13)a fel încât să corespundă categoriei ample de conturi ș(cid:13)i tabele ș(cid:13)i întru- cât numai informațiile esențiale pentru cerințele comuni- tare trebuie prelucrate ș(cid:13)i comunicate Comisiei, la date precise; întrucât Regulamentul întrucât Directiva 89/130/CEE, Euratom a Consiliului din 13 februarie 1989 privind armonizarea calculării produ- sului intern brut la prețurile pieței (PIBpp) (3), prevede că PIBpp poate fi comparabil numai dacă se aplică definițiile ș(cid:13)i normele contabile ale Sistemului european de conturi (CEE, economice integrate ș(cid:13)i Euratom) nr. 1553/89 al Consiliului din 29 mai 1989 pri- vind dispozițiile unitare definitive de colectare a resurselor proprii, acumulate din taxa pe valoarea adăugată (4), pre- vede că pentru calcularea ratei medii ponderate a TVA, defalcarea operațiunilor impozabile se efectuează cu ajutorul conturilor naționale întocmite în conformitate cu Sistemul european de conturi economice integrate, ș(cid:13)i întru- cât pentru aceste instrumente ș(cid:13)i în cadrul Regulamentului (CE) nr. 3605/93 al Consiliului din 22 noiembrie 1993 pri- la procedura vind aplicarea Protocolului deficitului excedentar (5), al Deciziei 94/728/CE, Euratom a Consiliului din 31 octombrie 1994 privind sistemul resurselor proprii ale Comunităților Europene (6)ș(cid:13)i al Deci- ziei 94/729/CE a Consiliului din 31 octombrie 1994 pri- vind disciplina bugetară (7) trebuie să se prevadă o perioadă referitor (16) întrucât, cu toate acestea, având în vedere volumul ș(cid:13)i dimensiunea conturilor în cauză, nivelul de detaliere ș(cid:13)i aco- perirea geografică, precum ș(cid:13)i situația corespunzătoare din statele membre, pot fi acordate, în mod excepțional ș(cid:13)i cu titlu temporar, statelor membre care nu pot respecta, din cauze obiective, termenele prevăzute de prezentul regula- ment, anumite perioade suplimentare pentru transmiterea datelor; (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) JO L 181, 28. 6. 1989, p. 47. JO L 59, 6. 3. 1991, p. 19. JO L 49, 21. 2. 1989, p. 26. Directivă, astfel cum a fost modificată ultima dată prin Actul de aderare din 1994. JO L 155, 7. 6. 1989, p. 9. JO L 332, 31. 12. 1993, p. 7. JO L 293, 12. 11. 1994, p. 9. JO L 293, 12. 11. 1994, p. 14. 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 5 tranzitorie pentru aplicarea conformitate cu prezentul regulament, sistemului stabilit în Articolul 3 Transmiterea către Comisie ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT: Articolul 1 Obiectiv (1) Obiectivul prezentului regulament îl constituie alcătuirea Sis- temului european de conturi 1995, denumit în continuare „SEC 95”, prin asigurarea: (a) unei metodologii privind standardele, definițiile, clasificările ș(cid:13)i normele comune de contabilitate, destinate utilizării pentru întocmirea conturilor ș(cid:13)i a tabelelor, pe baze comparabile, în împreună cu rezultatele solicitate în scopuri comunitare, temeiul articolului 3; (b) unui program de transmitere, în scopuri comunitare, la date precise, a conturilor ș(cid:13)i tabelelor întocmite conform SEC 95. (2) În temeiul articolelor 7 ș(cid:13)i 8, prezentul regulament se aplică tuturor actelor comunitare care se referă la SEC sau la definițiile sale. (3) Prezentul regulament nu obligă nici unul dintre statele membre să utilizeze SEC 95 la întocmirea conturilor în scopuri proprii. Articolul 2 Metodologie (1) Metodologia sistemului SEC 95 menționată la articolul 1 ali- neatul (1) litera (a) este prezentată în anexa A. (2) Modificările aduse metodologiei SEC 95, care au rolul de a-i modifica ș(cid:13)i îmbunătăți conținutul, se adoptă prin decizie a Comisiei, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 4, cu condiția ca acestea să nu-i modifice conceptele pe care se întemeiază, să nu necesite resurse suplimentare pentru punerea în aplicare ș(cid:13)i să nu determine creș(cid:13)terea resurselor proprii. (3) În conformitate cu dispozițiile corespunzătoare din tratat, Consiliul adoptă până la 31 decembrie 1997 o decizie privind introducerea sistemului de defalcare a serviciilor de intermediere financiară măsurate indirect (SIFIM), descris în anexa I din anexa A, ș(cid:13)i adoptă, dacă este cazul, măsurile necesare pentru aplicarea acestei decizii. (1) Statele membre transmit Comisiei (Biroului de Statistică) con- turile ș(cid:13)i tabelele prezentate în anexa B, la termenele specificate pentru fiecare tabel. Perioadele suplimentare acordate anumitor state membre, conformitate cu anexa B, expiră la 1 ianuarie 2005. în După consultarea Comitetului pentru programul statistic, Comi- sia raportează Consiliului până la 1 iulie 2003 cu privire la aplicarea perioadelor suplimentare acordate pentru a se verifica dacă acestea se mai justifică. Dacă este necesar, raportul este înso- țit de o propunere a Comisiei privind acordarea unor perioade suplimentare statelor membre care le solicită. (2) Statele membre trimit Biroului de Statistică al Comunităților Europene (1), , rezultatele anexei B, inclusiv datele declarate con- fidențiale de către statele membre, în conformitate cu legislația sau practica națională referitoare la confidențialitatea statistică, în temeiul (Euratom, CEE) nr. 1588/90 al Consiliului din 11 iunie 1990 privind transmite- rea de date supuse confidențialității statistice, care reglementează caracterul confidențial al informațiilor. din Regulamentul dispozițiilor În limitele stabilite la articolul 2 alineatul (2), orice modificare a datelor solicitate țărilor membre – tabele, țări ș(cid:13)i/sau regiuni noi – face obiectul deciziilor Comisiei, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 4. Articolul 4 Procedura (1) Comisia este asistată de Comitetul pentru programul statistic, denumit în continuare „comitetul”. (2) Reprezentantul Comisiei prezintă comitetului un proiect de măsuri ce urmează a fi adoptate. Comitetul emite un aviz cu pri- vire la proiect într-un termen pe care preș(cid:13)edintele îl poate stabili în funcție de urgența chestiunii în cauză. Avizul se emite cu majo- ritatea prevăzută la articolul 148 alineatul (2) din tratat, în cazul deciziilor pe care Consiliul trebuie să le adopte la propunerea Comisiei. Voturile reprezentanților statelor membre în comitet se ponderează în conformitate cu metoda prevăzută la articolul res- pectiv. Preș(cid:13)edintele nu participă la vot. (3) Comisia adoptă măsuri de aplicare imediată. Cu toate acestea, în cazul în care măsurile nu sunt în conformitate cu avizul comi- tetului, Comisia le notifică de îndată Consiliului. În acest caz: (1) JO L 151, 15. 6. 1990, p. 1. Regulament astfel cum a fost modificat ultima dată prin actul de aderare din 1994. 6 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 (a) Comisia amână cu trei luni, de la data comunicării, aplicarea măsurilor decise; (b) Consiliul, hotărând cu majoritate calificată, poate adopta o decizie diferită, în termenul stabilit la litera (a). Articolul 5 Atribuțiile comitetului Comitetul examinează toate chestiunile ridicate de preș(cid:13)edinte în legătură cu aplicarea prezentului regulament, fie din proprie inițiativă, fie la cererea unui stat membru. Articolul 6 Colaborarea cu alte comitete (1) În toate chestiunile care sunt de competența Comitetului pen- tru statisticile monetare, financiare ș(cid:13)i ale balanței de plăți (CMFB), Comisia solicită avizul acestui comitet, în conformitate cu articolul 2 din Decizia 91/115/CEE. (2) Comisia transmite Comitetului pentru produsul intern brut, înființat prin Directiva 89/130/CEE, Euratom, toate informațiile referitoare la aplicarea prezentului regulament, necesare pentru îndeplinirea atribuțiilor sale. Articolul 7 Data aplicării ș(cid:13)i a primei transmiteri de date (1) SEC 95 se se transmit până în luna aprilie 1999. (2) Datele se transmit Comisiei conformitate cu termenele stabilite în anexa B. (Biroului de Statistică) în (3) În conformitate cu alineatul (1), până la prima transmitere bazată pe SEC 95, statele membre continuă să trimită Comisiei (Biroului de Statistică) conturile ș(cid:13)i tabelele obținute prin aplicarea SEC, ediția a doua. (4) Fără a aduce atingere articolului 19 din Regulamentul (CEE, Euratom) nr. 1552/89 al Consiliului din 29 mai 1989 (1) de aplicare a Deciziei 88/376/CEE, Euratom privind Sistemul resur- selor proprii ale Comunităților, Comisia ș(cid:13)i statul membru verifică aplicarea prezentului regulament ș(cid:13)i prezintă rezultatele acestor verificări comitetului prevăzut la articolul 4 alineatul (1) din prezentul regulament. Articolul 8 Dispoziții tranzitorii (1) În vederea stabilirii bugetului ș(cid:13)i a resurselor proprii ș(cid:13)i prin derogare de la articolul 1 alineatul (2) ș(cid:13)i de la articolul 7, Sistemul european de conturi economice integrate, în vigoare în sensul articolului 1 alineatul (1) din Directiva 89/130/CEE, Euratom, ș(cid:13)i textele juridice corespunzătoare, în special regulamentele (CEE, Euratom) nr. 1552/89 ș(cid:13)i nr. 1553/89 ș(cid:13)i deciziile 94/728/CE, Euratom ș(cid:13)i 94/729/CE, va fi SEC ediția a doua, în timp ce Decizia 94/728/CE, Euratom rămâne în vigoare. (2) În vederea întocmirii de către statele membre a rapoartelor pentru Comisie, în conformitate cu procedura deficitului excedentar prevăzută de Regulamentul (CE) nr. 3605/93, Sistemul european de conturi economice integrate va fi SEC, ediția a doua, până la rapoartele întocmite începând cu data de 1 septembrie 1999. (3) Aplicarea sistemului SEC ediția a doua, în conformitate cu ali- neatele (1) ș(cid:13)i 2 din prezentul articolul este asigurată prin ajustarea datelor primite în temeiul articolului 7 alineatul (1), pe baza SEC 95, pentru a se ține seama de schimbările care rezultă din diferențele de concepte, definiții sau nomenclaturi dintre SEC, ediția a doua ș(cid:13)i SEC 95. Aplicarea acestui principiu se stabileș(cid:13)te în conformitate cu proce- dura prevăzută la articolul 6 din Directiva 89/130/CEE, Euratom a Consiliului, până în luna decembrie 1996. Articolul 9 Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene. Dispozițiile prezentului regulament sunt obligatorii ș(cid:13)i se aplică direct în toate statele membre. Adoptat la Bruxelles, 25 iunie 1996. Pentru Consiliu Preș(cid:13)edintele M. PINTO (1) JO L 155, 7. 6. 1989, p. 1. Regulament astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CEE, Euratom) nr. 2729/94 (JO L 293, 12. 11. 1994, p. 5). 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 7 ANEXA A SISTEMUL EUROPEAN DE CONTURI SEC 1995 CUPRINS CAPITOLUL 1. CARACTERISTICI GENERALE ……………………………………………………………………………………………… FUNCȚIILE SEC ……………………………………………………………………………………………………………… Cadrul de analiză ș(cid:13)i definire a politicilor……………………………………………………………………………… Cele opt caracteristici ale conceptelor SEC …………………………………………………………………………… SEC 1995 ș(cid:13)i SCN 1993 ……………………………………………………………………………………………… SEC 1995 ș(cid:13)i SEC 1970………………………………………………………………………………………………… SEC CA SISTEM ……………………………………………………………………………………………………………… Unitățile statistice ș(cid:13)i grupările lor ………………………………………………………………………………………… Unități ș(cid:13)i sectoare instituționale ……………………………………………………………………………………… Unități ș(cid:13)i ramuri cu activitate economică la nivel local ……………………………………………………………… Unități rezidente ș(cid:13)i nerezidente; economie totală ș(cid:13)i restul lumii …………………………………………………… Fluxurile ș(cid:13)i stocurile ……………………………………………………………………………………………………… Fluxuri ………………………………………………………………………………………………………………… Operațiuni ………………………………………………………………………………………………………… Proprietățile operațiunilor ………………………………………………………………………………………… Operațiuni între unități instituționale ș(cid:13)i operațiuni interne ………………………………………………… Operațiuni monetare ș(cid:13)i nemonetare ………………………………………………………………………… Operațiuni cu ș(cid:13)i fără contrapartidă …………………………………………………………………………… Modificări în modul de tratare a anumitor operațiuni ……………………………………………………… Reclasarea operațiunilor …………………………………………………………………………………… Divizarea operațiunilor …………………………………………………………………………………… Identificarea părții principale a unei operațiuni …………………………………………………………… Caz particular…………………………………………………………………………………………………… Alte modificări de active…………………………………………………………………………………………… Alte modificări de volum ale activelor ș(cid:13)i pasivelor …………………………………………………………… Câș(cid:13)tiguri ș(cid:13)i pierderi din deținere ……………………………………………………………………………… Stocuri ………………………………………………………………………………………………………………… Sistemul de conturi ș(cid:13)i agregate …………………………………………………………………………………………… Norme contabile ……………………………………………………………………………………………………… Terminologia referitoare la cele două părți ale contului ………………………………………………………… Intrări duble ș(cid:13)i cvadruple ………………………………………………………………………………………… Evaluarea …………………………………………………………………………………………………………… Norme speciale de evaluare a produselor …………………………………………………………………… Evaluarea în prețuri constante ………………………………………………………………………………… Pagina 20 20 20 21 27 27 28 28 29 29 29 30 30 30 31 31 31 31 31 31 32 32 32 32 32 33 33 33 33 33 34 34 34 35 8 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 Pagina CAPITOLUL 1. (continuare) Momentul înregistrării …………………………………………………………………………………………… Consolidarea ș(cid:13)i înregistrarea netă ………………………………………………………………………………… Consolidarea …………………………………………………………………………………………………… Înregistrarea netă ……………………………………………………………………………………………… Conturile, soldurile contabile ș(cid:13)i agregatele ……………………………………………………………………… Secvența conturilor …………………………………………………………………………………………………… Contul de bunuri ș(cid:13)i servicii …………………………………………………………………………………………… Contul restului lumii ………………………………………………………………………………………………… Solduri contabile ……………………………………………………………………………………………………… Agregate ……………………………………………………………………………………………………………… Sistemul intrări-ieș(cid:13)iri ……………………………………………………………………………………………………… CAPITOLUL 2. UNITĂȚI Ș(cid:13) I GRUPAREA LOR ………………………………………………………………………………………………… DELIMITAREA ECONOMIEI NAȚIONALE ………………………………………………………………………………… UNITĂȚI INSTITUȚIONALE ………………………………………………………………………………………………… SECTOARE INSTITUȚIONALE ……………………………………………………………………………………………… Societățile nefinanciare (S. 11) …………………………………………………………………………………………… Subsectorul: Societăți nefinanciare publice (S. 11001) ……………………………………………………………… Subsectorul: Societăți nefinanciare private naționale (S. 11002) …………………………………………………… Subsectorul: Societăți nefinanciare sub control străin (S. 11003) …………………………………………………… Societăți financiare (S. 12) ………………………………………………………………………………………………… Subsectorul: Banca centrală (S. 121)…………………………………………………………………………………… Subsectorul: Alte instituții financiare monetare (S. 122)……………………………………………………………… Subsectorul: Alți intermediari financiari, exclusiv societățile de asigurare ș(cid:13)i fondurile de pensii (S. 123. ) ………… Subsectorul: Auxiliari financiari (S. 124) ……………………………………………………………………………… Subsectorul: Societăți de asigurare ș(cid:13)i fonduri de pensii (S. 125)……………………………………………………… Administrația publică (S. 13. ) ……………………………………………………………………………………………… Subsectorul: Administrația centrală (S. 1311) ………………………………………………………………………… Subsectorul: Administrația de stat (S. 1312) ………………………………………………………………………… Subsectorul: Administrația locală (S. 1313) …………………………………………………………………………… Subsectorul: Fondurile de securitate socială (S. 1314)………………………………………………………………… Gospodăriile populației (S. 14. ) …………………………………………………………………………………………… Subsectorul: Angajatori (inclusiv lucrători independenți) (S. 141 + S. 142) ………………………………………… Subsectorul: Angajați (S. 143. ) ………………………………………………………………………………………… Subsectorul: Beneficiari de venituri din proprietate (S. 1441) ……………………………………………………… Subsectorul: Beneficiari de pensii (S. 1442) …………………………………………………………………………… Subsectorul: Beneficiari de alte venituri din transferuri (S. 1443) …………………………………………………… Subsectorul: Alte gospodării ale populației (S. 145) ………………………………………………………………… Instituții fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor populației (S. 15) ………………………………………………… Restul lumii (S. 2. ) ………………………………………………………………………………………………………… Clasificarea sectorială a unităților producătoare din punct de vedere al formelor juridice standardizate de proprietate… 35 35 35 36 36 36 37 37 37 37 37 39 39 41 42 44 45 46 46 46 48 49 50 50 51 52 52 52 52 53 53 54 54 54 54 54 54 55 55 56 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene CAPITOLUL 2. (continuare) UNITĂȚILE CU ACTIVITATE ECONOMICĂ LA NIVEL LOCAL Ș(cid:13) I RAMURILE DE ACTIVITATE ……………………… Unitatea cu activitate economică la nivel local…………………………………………………………………………… Ramura de activitate ……………………………………………………………………………………………………… CLASIFICAREA RAMURILOR DE ACTIVITATE …………………………………………………………………………… UNITĂȚILE DE PRODUCȚIE OMOGENE Ș(cid:13) I RAMURILE OMOGENE ……………………………………………………… Unitatea cu producție omogenă ………………………………………………………………………………………… Ramura omogenă ………………………………………………………………………………………………………… CLASIFICAREA RAMURILOR OMOGENE ………………………………………………………………………………… CAPITOLUL 3. OPERAȚIUNI PE PRODUSE…………………………………………………………………………………………………… PRODUCȚIA ………………………………………………………………………………………………………………… Activități principale, secundare ș(cid:13)i auxiliare ……………………………………………………………………………… Producția (P. 1) …………………………………………………………………………………………………………… Momentul înregistrării ș(cid:13)i evaluării producției …………………………………………………………………………… CONSUMUL INTERMEDIAR (P. 2) …………………………………………………………………………………………… Momentul înregistrării ș(cid:13)i evaluării consumului intermediar …………………………………………………………… CONSUMUL FINAL (P. 3/P. 4) ………………………………………………………………………………………………… Cheltuielile pentru consumul final (P. 3) ………………………………………………………………………………… Consumul final efectiv (P. 4) ……………………………………………………………………………………………… Momentul înregistrării ș(cid:13)i evaluării cheltuielilor pentru consumul final ………………………………………………… Momentul înregistrării ș(cid:13)i evaluării consumului final efectiv …………………………………………………………… FORMAREA BRUTĂ DE CAPITAL (P. 5) …………………………………………………………………………………… Formarea brută de capital fix (P. 51)……………………………………………………………………………………… Momentul înregistrării ș(cid:13)i evaluării formării brute de capital fix ………………………………………………………… Variația stocurilor (P. 52) ………………………………………………………………………………………………… Momentul înregistrării ș(cid:13)i evaluării variației stocurilor …………………………………………………………………… Achiziții minus cedări de obiecte de valoare (P. 53) …………………………………………………………………… IMPORTURILE Ș(cid:13) I EXPORTURILE DE BUNURI Ș(cid:13) I SERVICII (P. 6/P. 7) ……………………………………………………… Importurile ș(cid:13)i exporturile de bunuri (P. 61/P. 71) ……………………………………………………………………… Importurile ș(cid:13)i exporturile de servicii (P. 62/P. 72) ……………………………………………………………………… OPERAȚIUNI CU BUNURI EXISTENTE ……………………………………………………………………………………… CAPITOLUL 4. OPERAȚIUNI DISTRIBUTIVE ………………………………………………………………………………………………… REMUNERAREA ANGAJAȚILOR (D. 1) ……………………………………………………………………………………… Salarii (D. 11) ……………………………………………………………………………………………………………… Salarii în numerar ……………………………………………………………………………………………………… Salarii ș(cid:13)i indemnizații în natură ……………………………………………………………………………………… Contribuții sociale suportate de angajatori (D. 12) ……………………………………………………………………… Contribuții sociale efective suportate de angajatori (D. 121) ………………………………………………………… Contribuții sociale suportate de angajatori (D. 122) ………………………………………………………………… 9 Pagina 58 59 59 60 60 60 60 61 62 63 64 64 70 75 77 77 77 78 80 80 81 81 83 84 85 86 86 87 89 91 93 93 93 93 93 95 95 95 10 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 Pagina CAPITOLUL 4. (continuare) IMPOZITE PE PRODUCȚIE Ș(cid:13) I IMPORTURI (D. 2) …………………………………………………………………………… Impozite pe produse (D. 21) ……………………………………………………………………………………………… Taxe de tip TVA (D. 211) ……………………………………………………………………………………………… Impozite pe importuri ș(cid:13)i drepturi de import, exclusiv TVA (D. 212) ……………………………………………… Impozite pe produse, exclusiv TVA ș(cid:13)i impozitele pe importuri (D. 214) …………………………………………… Alte impozite pe producție (D. 29) ……………………………………………………………………………………… Impozite pe producție ș(cid:13)i import plătite instituțiilor Uniunii Europene ………………………………………………… SUBVENȚII (D. 3) ……………………………………………………………………………………………………………… Subvenții pe produse (D. 31) ……………………………………………………………………………………………… Subvenții pe importuri (D. 311) ……………………………………………………………………………………… Alte subvenții pe produse (D. 319) …………………………………………………………………………………… Alte subvenții pe producție (D. 39) ……………………………………………………………………………………… VENITURI DIN PROPRIETATE (D. 4) ………………………………………………………………………………………… Dobânzi (D. 41) …………………………………………………………………………………………………………… Dobânzi la depozite, credite, conturi de primit ș(cid:13)i conturi de plătit ………………………………………………… Dobânzi din titluri …………………………………………………………………………………………………… Dobânzi din titluri ș(cid:13)i instrumente similare pe termen scurt …………………………………………………… Dobânzi din obligațiuni …………………………………………………………………………………………… Operațiuni swap pe rata dobânzii ș(cid:13)i contracte de garanție a ratelor………………………………………………… Dobânzi pe leasingul financiar ……………………………………………………………………………………… Alte dobânzi …………………………………………………………………………………………………………… Momentul înregistrării ………………………………………………………………………………………………… Venituri distribuite ale societăților (D. 42)………………………………………………………………………………… Dividende (D. 421) …………………………………………………………………………………………………… Prelevări pe veniturile cvasi-societăților (D. 422)……………………………………………………………………… Beneficii reinvestite din investiții străine directe (D. 43) ………………………………………………………………… Venituri din proprietate atribuite asiguraților (D. 44) …………………………………………………………………… Chirii (D. 45) ……………………………………………………………………………………………………………… Chirii pe terenuri ……………………………………………………………………………………………………… Chirii pe zăcăminte …………………………………………………………………………………………………… IMPOZITE CURENTE PE VENIT, PE PATRIMONIU ETC. (D5)……………………………………………………………… Impozite pe venit (D. 51) ………………………………………………………………………………………………… Alte impozite curente (D. 59)……………………………………………………………………………………………… CONTRIBUȚII Ș(cid:13) I ALOCAȚII SOCIALE (D. 6)………………………………………………………………………………… Contribuții sociale (D. 61) ………………………………………………………………………………………………… Contribuții sociale efective (D. 611) …………………………………………………………………………………… Contribuții sociale imputate (D. 612) ………………………………………………………………………………… Alocații sociale, altele decât transferurile sociale în natură (D. 62) ……………………………………………………… Alocații de securitate socială în numerar (D. 621) …………………………………………………………………… Contribuții de asigurare socială ale sistemelor private (D. 622) ……………………………………………………… 96 97 97 97 98 98 99 100 100 101 101 101 103 103 103 103 103 103 104 104 104 105 105 105 106 107 107 108 108 108 108 109 109 110 112 112 113 114 114 115 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene CAPITOLUL 4. (continuare) Alocații de asigurare socială directe ale angajatorilor (D. 623) ……………………………………………………… Alocații de asistență socială în numerar (D. 624) …………………………………………………………………… Transferuri sociale în natură (D. 63) ……………………………………………………………………………………… Alocații sociale în natură (D. 631) …………………………………………………………………………………… Alocații de securitate socială, restituiri (D. 6311) ………………………………………………………………… Alte alocații de securitate socială în natură (D. 6312) …………………………………………………………… Alocații de asistență socială în natură (D. 6313) ………………………………………………………………… Transferuri de bunuri ș(cid:13)i servicii individuale nedestinate pieței (D. 632) …………………………………………… ALTE TRANSFERURI CURENTE (D. 7) ……………………………………………………………………………………… Prime nete de asigurare generală (D. 71) ………………………………………………………………………………… Indemnizații de asigurare daune (D. 72) ………………………………………………………………………………… Transferuri curente între administrațiile publice (D. 73) ………………………………………………………………… Cooperare internațională curentă (D. 74) ………………………………………………………………………………… Transferuri curente diverse (D. 75)………………………………………………………………………………………… Transferuri curente către instituțiile fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor…………………………………… Transferuri curente între gospodăriile populației …………………………………………………………………… Amenzi ș(cid:13)i penalități …………………………………………………………………………………………………… Loterii ș(cid:13)i jocuri de noroc ……………………………………………………………………………………………… Plăți compensatorii …………………………………………………………………………………………………… A patra resursă proprie a Comunității………………………………………………………………………………… Altele …………………………………………………………………………………………………………………… AJUSTARE PENTRU VARIAȚIA DREPTURILOR GOSPODĂRIILOR POPULAȚIEI ASUPRA FONDURILOR DE PENSIE (D. 8) …………………………………………………………………………………………………………………………… TRANSFERURI DE CAPITAL (D. 9)…………………………………………………………………………………………… Impozite pe capital (D. 91) ………………………………………………………………………………………………… Ajutoare nerambursabile pentru investiții (D. 92)………………………………………………………………………… Alte transferuri de capital (D. 99) ………………………………………………………………………………………… CAPITOLUL 5. OPERAȚIUNI FINANCIARE…………………………………………………………………………………………………… CLASIFICAREA OPERAȚIUNILOR FINANCIARE …………………………………………………………………………… Aur monetar ș(cid:13)i drepturi speciale de tragere (DST) (F. 1) ………………………………………………………………… Aur monetar (F. 11) …………………………………………………………………………………………………… Drepturi speciale de tragere (DST) (F. 12) …………………………………………………………………………… Numerar ș(cid:13)i depozite (F. 2) ………………………………………………………………………………………………… Numerar (F. 21) ………………………………………………………………………………………………………… Depozite transferabile (F. 22) ………………………………………………………………………………………… Alte depozite (F. 29) …………………………………………………………………………………………………… Titluri, altele decât acțiuni (F. 3) …………………………………………………………………………………………… Titluri, altele decât acțiuni, exclusiv produsele financiare derivate (F. 33) …………………………………………… Titluri pe termen scurt, altele decât acțiuni, exclusiv produse financiare derivate (F. 331) ……………………… Titluri pe termen lung, altele decât acțiuni, exclusiv produse financiare derivate (F. 332) ……………………… Produse financiare derivate (F. 34) …………………………………………………………………………………… 11 Pagina 115 115 115 115 116 116 116 116 117 117 118 118 119 120 120 120 120 121 121 121 121 122 123 123 124 125 127 129 131 131 132 132 132 133 133 134 134 135 135 136 12 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 Pagina CAPITOLUL 5. (continuare) Credite (F. 4) ……………………………………………………………………………………………………………… Credite pe termen scurt (F. 41) ………………………………………………………………………………………… Credite pe termen lung (F. 42) ………………………………………………………………………………………… Acțiuni ș(cid:13)i alte participații (F. 5) …………………………………………………………………………………………… Acțiuni ș(cid:13)i alte participații, exclusiv acțiuni ale organismelor de plasament colectiv (F. 51) ………………………… Acțiuni cotate, exclusiv acțiuni ale organismelor de plasament colectiv (F. 511) ș(cid:13)i acțiuni necotate, exclusiv acți- uni ale organismelor de plasament colectiv (F. 512) ……………………………………………………………… Alte participații (F. 513) …………………………………………………………………………………………… Acțiuni ale organismelor de plasament colectiv (F. 52) ……………………………………………………………… Provizioane tehnice de asigurare (F. 6) …………………………………………………………………………………… Drepturi nete ale gospodăriilor populației asupra provizioanelor tehnice de asigurare de viață ș(cid:13)i asupra fondurilor de pensii (F. 61) ………………………………………………………………………………………………………… Drepturi nete ale gospodăriilor populației asupra provizioanelor tehnice de asigurare de viață (F. 611) ……… Drepturi nete ale gospodăriilor populației asupra fondurilor de pensii (F. 612) ………………………………… Provizioane pentru primele neachitate ș(cid:13)i provizioane pentru calamități (F. 62) …………………………………… Alte conturi de primit/de plătit (F. 7) ……………………………………………………………………………………… Credite comerciale ș(cid:13)i avansuri (F. 71) ………………………………………………………………………………… Alte conturi de primit/de plătit, exclusiv creditele comerciale ș(cid:13)i avansurile (F. 79) ………………………………… Post memo: investiții străine directe (F. m) ……………………………………………………………………………… REGULI DE ÎNREGISTRARE A OPERAȚIUNILOR FINANCIARE ………………………………………………………… Evaluare …………………………………………………………………………………………………………………… Momentul înregistrării …………………………………………………………………………………………………… Calculul operațiunilor financiare pornind de la modificările din contul de patrimoniu ……………………………… Anexa 5. 1: Legătura cu agregatele monetare ………………………………………………………………………………… CAPITOLUL 6. ALTE FLUXURI ………………………………………………………………………………………………………………… CONSUMUL DE CAPITAL FIX (K. 1) ………………………………………………………………………………………… ACHIZIȚII MINUS CEDĂRI DE ACTIVE NEFINANCIARE NEPRODUSE (K. 2) …………………………………………… ALTE MODIFICĂRI DE ACTIVE (K. 3-K. 12) ………………………………………………………………………………… ALTE MODIFICĂRI DE VOLUM (K. 3-K. 10 ș(cid:13)i K. 12) ………………………………………………………………………… APARIȚIA ECONOMICĂ A ACTIVELOR NEPRODUSE (K. 3) ……………………………………………………………… APARIȚIA ECONOMICĂ A ACTIVELOR PRODUSE (K. 4) ………………………………………………………………… CREȘ(cid:13) TEREA NATURALĂ A RESURSELOR BIOLOGICE NECULTIVATE (K. 5) …………………………………………… DISPARIȚIA ECONOMICĂ A ACTIVELOR NEPRODUSE (K. 6) …………………………………………………………… PIERDERI DATORATE CATASTROFELOR (K. 7) …………………………………………………………………………… CONFISCĂRI FĂRĂ COMPENSAȚIE (K. 8)…………………………………………………………………………………… ALTE MODIFICĂRI DE VOLUM ALE ACTIVELOR NEFINANCIARE, NECLASIFICATE ÎN ALTĂ PARTE (K. 9) ………… ALTE MODIFICĂRI DE VOLUM ALE ACTIVELOR Ș(cid:13) I PASIVELOR FINANCIARE, NECLASIFICATE ÎN ALTĂ PARTE (K. 10) ………………………………………………………………………………………………………………………… 137 137 137 139 140 140 141 141 141 142 142 143 144 144 145 145 146 146 146 149 149 149 151 151 151 152 152 153 153 153 154 154 154 154 155 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene CAPITOLUL 6. (continuare) MODIFICĂRI DE CLASIFICARE SAU DE STRUCTURĂ (K. 12) …………………………………………………………… Modificări de clasificare sectorială sau de structură (K. 12. 1) …………………………………………………………… Modificări de clasificare a activelor ș(cid:13)i pasivelor (K. 12. 2) ………………………………………………………………… CÂȘ(cid:13) TIGURI/PIERDERI NOMINALE DIN DEȚINERE (K. 11) ………………………………………………………………… Câș(cid:13)tiguri/pierderi neutre din deținere (K. 11. 1) …………………………………………………………………………… Câș(cid:13)tiguri/pierderi reale din deținere (K. 11. 2) …………………………………………………………………………… Câș(cid:13)tiguri din deținere pe tipuri de active financiare……………………………………………………………………… Numerar ș(cid:13)i depozite (AF. 2) …………………………………………………………………………………………… Credite (AF. 4) ș(cid:13)i alte conturi de primit/de plătit (AF. 7) ……………………………………………………………… Titluri, altele decât acțiuni (AF. 3)……………………………………………………………………………………… Acțiuni ș(cid:13)i alte participații (AF. 5) ……………………………………………………………………………………… Provizioane tehnice de asigurare (AF. 6) ……………………………………………………………………………… Active financiare în devize………………………………………………………………………………………………… CAPITOLUL 7. BILANȚUL ……………………………………………………………………………………………………………………… TIPURI DE ACTIVE …………………………………………………………………………………………………………… Active nefinanciare produse (AN. 1) ……………………………………………………………………………………… Active nefinanciare neproduse (AN. 2) …………………………………………………………………………………… Active ș(cid:13)i pasive financiare (AF. )…………………………………………………………………………………………… EVALUAREA ÎNREGISTRĂRILOR ÎN BILANȚ ……………………………………………………………………………… Principii generale de evaluare …………………………………………………………………………………………… ACTIVE NEFINANCIARE (AN. ) ……………………………………………………………………………………………… Active produse (AN. 1) …………………………………………………………………………………………………… Active fixe (AN. 11) …………………………………………………………………………………………………… Active fixe corporale (AN. 111) …………………………………………………………………………………… Active fixe necorporale (AN. 112) ………………………………………………………………………………… Stocuri (AN. 12)………………………………………………………………………………………………………… Obiecte de valoare (AN. 13) …………………………………………………………………………………………… Active neproduse (AN. 2) ………………………………………………………………………………………………… Active corporale neproduse (AN. 21) ………………………………………………………………………………… Terenuri (AN. 211) ………………………………………………………………………………………………… Zăcăminte (AN. 212) ……………………………………………………………………………………………… Alte active naturale (AN. 213 ș(cid:13)i AN. 214) ………………………………………………………………………… Active necorporale neproduse (AN. 22) ……………………………………………………………………………… Active ș(cid:13)i pasive financiare (AF. )…………………………………………………………………………………………… Aur monetar ș(cid:13)i DST (AF. 1) …………………………………………………………………………………………… Numerar ș(cid:13)i depozite (AF. 2) …………………………………………………………………………………………… Titluri de valoare, altele decât acțiunile (AF. 3) ……………………………………………………………………… Credite (AF. 4) ………………………………………………………………………………………………………… Acțiuni ș(cid:13)i alte participații (AF. 5) ……………………………………………………………………………………… 13 Pagina 156 156 156 157 158 158 159 159 159 159 160 160 160 161 162 162 162 163 165 165 166 166 166 166 166 166 167 167 167 167 167 167 167 168 168 168 168 169 169 14 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 Pagina CAPITOLUL 7. (continuare) Provizioane tehnice de asigurare (AF. 6) ……………………………………………………………………………… Alte conturi debitoare/creditoare (AF. 7) ……………………………………………………………………………… Posturi memo ……………………………………………………………………………………………………………… Bunuri de consum de folosință îndelungată (AN. m) ………………………………………………………………… Investiții străine directe (AF. m) ……………………………………………………………………………………… Bilanțul financiar ………………………………………………………………………………………………………… Anexa 7. 1: Definițiile diferitelor categorii de active ………………………………………………………………………… Anexa 7. 2: Secvența de înregistrări dintre bilanțul inițial ș(cid:13)i bilanțul final ………………………………………………… CAPITOLUL 8. SECVENȚA DE CONTURI Ș(cid:13) I SOLDURILE CONTABILE ………………………………………………………………… SECVENȚA DE CONTURI …………………………………………………………………………………………………… Conturile curente ………………………………………………………………………………………………………… Contul de producție (I) ………………………………………………………………………………………………… Distribuirea ș(cid:13)i utilizarea conturilor de venituri (II) …………………………………………………………………… Conturile de distribuire primară a venitului (II. 1) ………………………………………………………………… Contul de producere a veniturilor (II. 1. 1) …………………………………………………………………… Contul de alocare a veniturilor primare (II. 1. 2) ……………………………………………………………… Contul de venit al întreprinderii (II. 1. 2. 1) ………………………………………………………………… Contul de alocare a altor venituri primare (II. 1. 2. 2) ……………………………………………………… Contul de distribuire secundară a venitului (II. 2) ………………………………………………………………… Contul de redistribuire a venitului în natură (II. 3) ……………………………………………………………… Contul de utilizare a venitului (II. 4) ……………………………………………………………………………… Contul de utilizare a venitului disponibil (II. 4. 1)……………………………………………………………… Contul de utilizare a venitului disponibil ajustat (II. 4. 2)……………………………………………………… Conturile de acumulare (III) ……………………………………………………………………………………………… Contul de capital (III. 1)………………………………………………………………………………………………… Contul variației valorii nete datorate economilor ș(cid:13)i transferurilor de capital (III. 1. 1)…………………………… Contul de achiziție al activelor (III. 1. 2) …………………………………………………………………………… Contul financiar (III. 2) ………………………………………………………………………………………………… Contul altor modificări de active (III. 3) ……………………………………………………………………………… Contul altor modificări de volum al activelor (III. 3. 1) …………………………………………………………… Contul de reevaluare (III. 3. 2) ……………………………………………………………………………………… Contul câș(cid:13)tigurilor ș(cid:13)i pierderilor neutre din deținere (III. 3. 2. 1) ……………………………………………… Contul câș(cid:13)tigurilor ș(cid:13)i pierderilor reale din deținere (III. 3. 2. 2) ……………………………………………… BILANȚURILE (IV) ………………………………………………………………………………………………………… Bilanțul inițial (IV. 1) …………………………………………………………………………………………………… Variația bilanțului (IV. 2) ……………………………………………………………………………………………… Bilanțul final (IV. 3) …………………………………………………………………………………………………… 169 170 170 170 170 171 172 180 183 186 186 186 186 188 188 188 188 194 194 202 202 202 202 204 204 204 204 204 204 211 211 211 211 220 220 220 220 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene CAPITOLUL 8. (continuare) CONTURILE RESTULUI LUMII (V)…………………………………………………………………………………………… Conturile curente ………………………………………………………………………………………………………… Contul de bunuri ș(cid:13)i servicii externe (V. 1) …………………………………………………………………………… Contul veniturilor primare ș(cid:13)i transferurilor curente externe (V. II)…………………………………………………… Conturile de acumulare externă (V. III) …………………………………………………………………………………… Contul de capital (V. III. 1) ……………………………………………………………………………………………… Contul financiar (V. III. 2) ……………………………………………………………………………………………… Contul altor modificări de active (V. III. 3) …………………………………………………………………………… Bilanțurile (V. IV) …………………………………………………………………………………………………………… CONTUL DE BUNURI Ș(cid:13) I SERVICII (0) ……………………………………………………………………………………… CONTURILE ECONOMICE INTEGRATE …………………………………………………………………………………… AGREGATELE ………………………………………………………………………………………………………………… Produsul intern brut la prețuri de piață (PIB) …………………………………………………………………………… Excedentul de exploatare al economiei totale …………………………………………………………………………… Venitul mixt al economiei totale ………………………………………………………………………………………… Venitul întreprinderii în economia totală ………………………………………………………………………………… Venitul național (la prețuri de piață) ……………………………………………………………………………………… Venitul național disponibil ……………………………………………………………………………………………… Economiile ………………………………………………………………………………………………………………… Soldul curent extern ……………………………………………………………………………………………………… Capacitatea (+)/necesarul (–) net de finanțare a economiei totale ……………………………………………………… Valoarea netă a economiei totale ………………………………………………………………………………………… PREZENTAREA MATRICIALĂ ……………………………………………………………………………………………… Prezentarea matricială a conturilor SEC ………………………………………………………………………………… Proprietățile matricelor contabile ………………………………………………………………………………………… Adaptarea matricei de format redus la tipuri de analiză specifice ……………………………………………………… CAPITOLUL 9. SISTEMUL INTRĂRI-IEȘ(cid:13) IRI …………………………………………………………………………………………………… TABELELE RESURSELOR Ș(cid:13) I UTILIZĂRILOR………………………………………………………………………………… TABELE CARE COROBOREAZĂ TABELELE DE RESURSE Ș(cid:13) I UTILIZĂRI CU CONTURILE SECTOARELOR …………… TABELELE INTRĂRI-IEȘ(cid:13) IRI SIMETRICE……………………………………………………………………………………… CAPITOLUL 10. MĂSURAREA PREȚURILOR Ș(cid:13) I A VOLUMELOR ………………………………………………………………………… DOMENIUL DE APLICARE A INDICILOR DE PREȚ Ș(cid:13) I DE VOLUM ÎN SISTEMUL CONTURILOR ……………………… Sistemul integrat de indici de preț ș(cid:13)i de volum ………………………………………………………………………… Indici de preț ș(cid:13)i de volum pentru alte agregate ………………………………………………………………………… PRINCIPII GENERALE DE MĂSURARE A INDICILOR DE PREȚ Ș(cid:13) I VOLUM ……………………………………………… Definiția prețurilor ș(cid:13)i a volumelor produselor de piață ………………………………………………………………… Diferențele de calitate ș(cid:13)i diferențele de preț ……………………………………………………………………………… 15 Pagina 220 225 225 225 225 225 225 225 226 234 235 245 245 245 245 245 245 246 246 246 246 246 246 247 250 251 266 270 284 284 289 290 290 291 292 292 292 16 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 Pagina CAPITOLUL 10. (continuare) Principii aplicabile serviciilor necomerciale ……………………………………………………………………………… Principii de evaluare a valorii adăugate ș(cid:13)i a produsului intern brut …………………………………………………… DIFICULTĂȚI LA APLICAREA PRINCIPIILOR GENERALE ………………………………………………………………… Aplicare generală ………………………………………………………………………………………………………… Aplicare la fluxuri specifice ……………………………………………………………………………………………… Fluxuri de bunuri ș(cid:13)i servicii de piață ………………………………………………………………………………… Fluxuri de servicii non-piață…………………………………………………………………………………………… Impozite ș(cid:13)i subvenții pe produse ș(cid:13)i importuri ……………………………………………………………………… Consumul de capital fix ……………………………………………………………………………………………… Remunerarea angajaților ……………………………………………………………………………………………… Stocurile de active fixe produse ș(cid:13)i variația stocurilor ………………………………………………………………… Măsurarea venitului real din economie ……………………………………………………………………………… ALEGEREA FORMULELOR INDICELUI Ș(cid:13) I A ANULUI DE BAZĂ ………………………………………………………… COMPARABILITATEA INTERNAȚIONALĂ A INDICILOR DE PREȚ Ș(cid:13) I DE VOLUM …………………………………… CAPITOLUL 11. POPULAȚIA Ș(cid:13) I FORȚA DE MUNCĂ ………………………………………………………………………………………… POPULAȚIA TOTALĂ………………………………………………………………………………………………………… POPULAȚIA ACTIVĂ DIN PUNCT DE VEDERE ECONOMIC ……………………………………………………………… POPULAȚIA OCUPATĂ ……………………………………………………………………………………………………… Angajații …………………………………………………………………………………………………………………… Lucrătorii care desfăș(cid:13)oară o activitate independentă …………………………………………………………………… Populația ocupată ș(cid:13)i rezidență …………………………………………………………………………………………… Ș(cid:13) OMAJUL ……………………………………………………………………………………………………………………… LOCURI DE MUNCĂ ………………………………………………………………………………………………………… Locuri de muncă ș(cid:13)i rezidență……………………………………………………………………………………………… TOTALUL ORELOR LUCRATE ……………………………………………………………………………………………… ECHIVALENT NORMĂ ÎNTREAGĂ ………………………………………………………………………………………… VOLUMUL MUNCII SALARIATE CU REMUNERARE CONSTANTĂ ……………………………………………………… CAPITOLUL 12. CONTURI ECONOMICE TRIMESTRIALE …………………………………………………………………………………… CAPITOLUL 13. CONTURILE REGIONALE …………………………………………………………………………………………………… TERITORIUL REGIONAL …………………………………………………………………………………………………… UNITĂȚILE Ș(cid:13) I REZIDENȚA ………………………………………………………………………………………………… METODE DE REGIONALIZARE ……………………………………………………………………………………………… PRINCIPALELE AGREGATE PE RAMURI DE ACTIVITATE ………………………………………………………………… CONTURILE SECTORULUI GOSPODĂRIILE POPULAȚIEI ………………………………………………………………… 293 294 294 295 295 295 296 297 298 298 298 299 300 300 302 302 303 304 304 305 305 306 307 307 307 308 309 310 312 312 312 313 314 316 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene ANEXE I. SERVICIILE DE INTERMEDIERE FINANCIARĂ INDIRECT MĂSURATE (SIFIM) ………………………………………………………… Modificări de adus textului SEC în cazul repartizării SIFIM ……………………………………………………………………………… II. CONTRACTUL DE LEASING, ÎNCHIRIEREA Ș(cid:13) I CONTRACTUL DE ÎNCHIRIERE-VÂNZARE A BUNURILOR DE FOLOSINȚĂ ÎNDELUNGATĂ ……………………………………………………………………………………………………………………………… Definiții ……………………………………………………………………………………………………………………………………… Închirierea ……………………………………………………………………………………………………………………………… Închirierea simplă ……………………………………………………………………………………………………………………… Contractul de leasing …………………………………………………………………………………………………………………… Contractul de închiriere-vânzare ……………………………………………………………………………………………………… Înregistrarea contabilă ……………………………………………………………………………………………………………………… Închirierea simplă ……………………………………………………………………………………………………………………… Contractul de leasing …………………………………………………………………………………………………………………… Contractul de închiriere-vânzare ……………………………………………………………………………………………………… III. ASIGURĂRI …………………………………………………………………………………………………………………………………… Introducere ………………………………………………………………………………………………………………………………… Definiții ……………………………………………………………………………………………………………………………………… Asigurări sociale ………………………………………………………………………………………………………………………… Sisteme de asigurări sociale ale administrațiilor publice …………………………………………………………………………… Sisteme private de asigurări sociale cu constituirea de rezerve …………………………………………………………………… Sisteme de asigurări sociale fără constituirea de rezerve, administrate de angajatori …………………………………………… Alte asigurări …………………………………………………………………………………………………………………………… Alte asigurări de viață ……………………………………………………………………………………………………………… Alte asigurări generale ……………………………………………………………………………………………………………… Reasigurare ……………………………………………………………………………………………………………………………… Auxiliarii de asigurare…………………………………………………………………………………………………………………… Inregistrarea contabilă ………………………………………………………………………………………………………………… Asigurări sociale ………………………………………………………………………………………………………………………… Sisteme de asigurări sociale ale administrațiilor publice …………………………………………………………………………… Sisteme private de asigurări sociale ou constituirea de rezerve …………………………………………………………………… Sisteme de asigurări sociale fără constituirea de rezerve, administrate de angajatori …………………………………………… Alte asigurări …………………………………………………………………………………………………………………………… Alte asigurări de viață ……………………………………………………………………………………………………………… Alte asigurări generale ……………………………………………………………………………………………………………… Reasigurarea …………………………………………………………………………………………………………………………… Auxiliarii de asigurare…………………………………………………………………………………………………………………… Exemplu numeric de asigurare ………………………………………………………………………………………………………………… IV. CLASIFICĂRI Ș(cid:13) I CONTURI …………………………………………………………………………………………………………………… Clasificări …………………………………………………………………………………………………………………………………… Clasificarea sectoarelor instituționale (S) ……………………………………………………………………………………………… 17 Pagina 317 317 323 323 323 323 323 324 324 324 324 325 327 327 327 327 327 328 328 328 328 328 329 329 329 329 329 330 331 332 333 333 335 335 336 341 341 341 18 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 Pagina Clasificarea operațiunilor ș(cid:13)i a altor fluxuri …………………………………………………………………………………………… Clasificarea soldurilor contabile (B) …………………………………………………………………………………………………… Clasificarea activelor (A) ………………………………………………………………………………………………………………… Regruparea ș(cid:13)i codificarea ramurilor de activitate (a), a produselor (p) ș(cid:13)i a investițiilor (formarea de capital fix) (PI) ……………… Clasificarea consumului individual după scop (COICOP)……………………………………………………………………………… Clasificarea funcțiilor administrațiilor publice (CFAP) ………………………………………………………………………………… Conturi ……………………………………………………………………………………………………………………………………… TABELE 2. 1 2. 2 2. 3 3. 1 3. 2 3. 3 3. 4 3. 5 5. 1 8. 1 8. 2 8. 3 8. 4 8. 5 8. 6 8. 7 8. 8 8. 9 8. 10 8. 11 8. 12 8. 13 8. 14 8. 15 8. 16 8. 17 8. 18 8. 19 8. 20 8. 21 8. 22 Sectoare ș(cid:13)i subsectoare …………………………………………………………………………………………………………… Categorii de producători, activități ș(cid:13)i funcții principale clasificate pe sectoare ………………………………………………… Clasificarea sectorială a unităților producătoare din punctul de vedere al formelor juridice standardizate de proprietate … Distincția între producătorii de piață/pentru consumul final propriu/alți producători non-piață aplicată unităților instituționale ……………………………………………………………………………………………………………………… final propriu/alți producători non-piață aplicată unităților Distincția între producătorii de piață/pentru consumul instituționale, UTA locale ș(cid:13)i producției lor ……………………………………………………………………………………… Distincția între producătorii de piață/pentru consum final propriu/alți producători non-piață aplicată UTA locale ș(cid:13)i produc- ției acestora ……………………………………………………………………………………………………………………… Modul de tratare a transportului de bunuri exportate…………………………………………………………………………… Modul de tratare a transportului de bunuri importate ………………………………………………………………………… Clasificarea operațiunilor financiare ……………………………………………………………………………………………… Prezentarea sinoptică a conturilor, soldurilor contabile ș(cid:13)i a principalelor agregate …………………………………………… Contul I: Contul de producție …………………………………………………………………………………………………… Contul II. 1. 1: Contul de producere a veniturilor ………………………………………………………………………………… Contul II. 1. 2: Contul de alocare a veniturilor primare ………………………………………………………………………… Conturile II. 1. 2. 1: Contul de venit al întreprinderii ș(cid:13)i II. 1. 2. 2: Contul de alocare a altor venituri primare …………………… Contul II. 2: Contul de distribuire secundară a venitului ………………………………………………………………………… Contul II. 3: Contul de redistribuire a venitului în natură ……………………………………………………………………… Contul II. 4. 1: Contul de utilizare a venitului disponibil ………………………………………………………………………… Contul II. 4. 2: Contul de utilizare a venitului disponibil ajustat ………………………………………………………………… Contul III. 1. 1: Contul variațiilor valorii nete datorate economiilor ș(cid:13)i transferurilor de capital ……………………………… Contul III. 1. 2: Contul de achiziție al activelor nefinanciare …………………………………………………………………… Contul III. 2: Contul financiar …………………………………………………………………………………………………… Contul III. 3. 1: Contul altor modificări de volum al activelor …………………………………………………………………… Contul III. 3. 2: Contul de reevaluare ……………………………………………………………………………………………… Contul IV: Bilanțurile……………………………………………………………………………………………………………… Secvența completă a conturilor restului lumii (conturile operațiunilor externe) ……………………………………………… Contul 0: Contul de bunuri ș(cid:13)i servicii …………………………………………………………………………………………… Conturile economice integrate …………………………………………………………………………………………………… Prezentarea matricială a secvenței complete a conturilor ș(cid:13)i soldurilor contabile pentru economia totală …………………… Prezentarea schematică a unei matrice de contabilitate socială (MCS) ………………………………………………………… Exemplul unei matrice de contabilitate socială mai detaliată …………………………………………………………………… Exemplul unei submatrice detaliate: valoarea adăugată netă (la prețurile de bază) …………………………………………… 342 345 346 348 356 357 359 42 44 57 66 69 70 90 91 130 184 187 189 191 195 198 201 203 205 206 207 209 212 216 221 226 234 236 252 259 262 264 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 9. 1 9. 2 9. 3 9. 4 9. 5 9. 6 9. 7 9. 8 9. 9 9. 10 9. 11 9. 12 9. 13 A. I. 1 A. I. 2 A. III. 1 A. III. 2 A. III. 3 A. III. 4 A. III. 5 A. IV. 1 A. IV. 2 A. IV. 3 A. IV. 4 A. IV. 5 A. IV. 6 A. IV. 7 Exemplu simplificat de tabel al resurselor ……………………………………………………………………………………… Exemplu simplificat de tabel al utilizărilor ……………………………………………………………………………………… Exemplu simplificat de tabel combinat al resurselor ș(cid:13)i utilizărilor……………………………………………………………… Exemplu simplificat de tabel intrări-ieș(cid:13)iri simetric (produs × produs) ………………………………………………………… Tabelul resurselor la preț de bază, inclusiv trecerea de la prețul de bază la prețul de achiziție ……………………………… Tabelul utilizărilor la preț de achiziție …………………………………………………………………………………………… Tabelul simplificat al adaosului comercial ș(cid:13)i de transport ……………………………………………………………………… Tabelul simplificat al impozitelor minus subvențiile pe produs………………………………………………………………… Tabelul utilizărilor importurilor ………………………………………………………………………………………………… Tabelul utilizărilor producției interne la preț de bază …………………………………………………………………………… Tabelul care coroborează tabelele de resurse ș(cid:13)i utilizări cu conturile sectoarelor ……………………………………………… Tabel intrări-ieș(cid:13)iri simetric la preț de bază (produs × produs) ………………………………………………………………… Tabel intrări-ieș(cid:13)iri simetric pentru producția internă (produs × produs) ……………………………………………………… Consecințele repartizării SIFIM pe sectoare instituționale, inclusiv modificările pentru producătorii necomerciali ………… Consecințele repartizării SIFIM pe un singur sector fictiv ……………………………………………………………………… Sisteme de asigurări sociale ale administrațiilor publice ………………………………………………………………………… Sisteme private de asigurări sociale cu constituire de rezerve ………………………………………………………………… Sisteme de asigurări sociale fără constituirea de rezerve, administrate de angajatori ………………………………………… Alte asigurări de viață …………………………………………………………………………………………………………… Alte asigurări generale …………………………………………………………………………………………………………… Contul 0: Contul de bunuri ș(cid:13)i servicii …………………………………………………………………………………………… Secvența completă a conturilor pentru totalul economiei ……………………………………………………………………… Secvența completă a conturilor societăților nefinanciare ……………………………………………………………………… Secvența completă a conturilor societăților financiare ………………………………………………………………………… Secvența completă a conturilor administrațiilor publice ……………………………………………………………………… Secvența completă a conturilor gospodăriilor populației ……………………………………………………………………… Secvența completă a conturilor instituțiilor fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor populației ………………………… 19 Pagina 266 266 267 268 271 272 276 277 281 282 284 286 288 320 321 336 337 338 339 340 359 359 373 382 392 403 414 20 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 CAPITOLUL 1 CARACTERISTICI GENERALE 1. 01. Sistemul european de conturi naționale ș(cid:13)i regionale (SEC 1995 sau simplu SEC) este un cadru contabil aplicabil pe plan internațional care permite descrierea analitică ș(cid:13)i sistematică a unei economii totale (cu alte cuvinte, o regiune, o țară sau un grup de țări), a componentelor ș(cid:13)i relațiilor ei cu celelalte economii. SEC 1995 înlocuieș(cid:13)te Sistemul european al conturilor economice integrate publicat în 1970 (SEC 1970; o a doua ediție uș(cid:13)or modificată a apărut în 1978). SEC 1995 este perfect consecvent cu metodologia revizuită la nivel mondial a contabilității naționale, Sistemului Contabilității Naționale (SCN 1993 sau, mai simplu, SCN; metodologia a fost publicată sub îndrumarea comună a Organizației Națiunilor Unite, FMI, Comisia Comunității Europene, OECD ș(cid:13)i Banca Mondială). Cu toate acestea, SEC se axează mai mult pe condițiile ș(cid:13)i cerințele de date ale Uniunii Europene. Ca ș(cid:13)i SCN, SEC este armonizat cu conceptele ș(cid:13)i clasificările utilizate în multe alte statistici economice ș(cid:13)i sociale. Cazuri concrete sunt statistica forței de muncă, a industriei ș(cid:13)i a comerțului exterior. Prin urmare, SEC poate servi drept cadru central de referință pentru statisticile sociale ș(cid:13)i economice ale Uniunii Europene ș(cid:13)i ale statelor membre. 1. 02. Cadrul SEC cuprinde două serii de tabele principale: (a) conturile sectoarelor (1); (b) sistemul intrări-ieș(cid:13)iri (2)ș(cid:13)i conturile pe ramuri de activitate (1). Conturile sectoarelor furnizează, pentru fiecare sector instituțional, o descriere sistematică a diferitelor etape ale procesului economic: producție, formare, distribuire, redistribuire ș(cid:13)i utilizare a veniturilor ș(cid:13)i acumulare financiară ș(cid:13)i nefinanciară. Conturile sectoarelor cuprind, de asemenea, conturile de patrimoniu ce descriu situația stocurilor de active ș(cid:13)i pasive si valoarea netă de la începutul ș(cid:13)i sfârș(cid:13)itul perioadei contabile. Sistemul intrări-ieș(cid:13)iri ș(cid:13)i conturile pe ramuri de activitate descriu mai detaliat procesul de producție (structura costurilor, formarea veniturilor ș(cid:13)i forța de muncă) ș(cid:13)i fluxurile de bunuri ș(cid:13)i servicii (producție, importuri, exporturi, consum final, consum intermediar ș(cid:13)i formarea de capital pe grupe de produse). SEC cuprinde ș(cid:13)i conceptele de populație ș(cid:13)i forță de muncă (3). Aceste concepte sunt relevante atât pentru conturile sectoarelor cât ș(cid:13)i pentru sistemul intrări-ieș(cid:13)iri. SEC nu se limitează doar la stabilirea conturilor anuale, ci se aplică ș(cid:13)i conturilor trimestriale (4)ș(cid:13)i conturilor regionale (5). FUNCȚIILE SEC Cadrul de analiză ș(cid:13)i definire a politicilor 1. 03. Cadrul contabil al SEC poate fi utilizat pentru a analiza ș(cid:13)i evalua: (a) structura unei economii totale, prin: 1. valoarea adăugată ș(cid:13)i forța de muncă pe ramuri de activitate; 2. valoarea adăugată ș(cid:13)i forța de muncă pe regiuni; (1) A se vedea capitolul 8: „Secvența de conturi ș(cid:13)i soldurile contabile”. (2) A se vedea capitolul 9: „Sistemul intrări-ieș(cid:13)iri”. (3) A se vedea capitolul 11: „Populația ș(cid:13)i forța de muncă”. (4) A se vedea capitolul 12: „Conturile economice trimestriale”. (5) A se vedea capitolul 13: „Conturile regionale”. 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 21 3. venitul distribuit pe sectoare; 4. importurile ș(cid:13)i exporturile pe grupe de produse; 5. cheltuielile pentru consumul final pe grupe de produse; 6. formarea de capital fix ș(cid:13)i stocul de capital fix pe ramuri de activitate; 7. structura stocurilor ș(cid:13)i fluxurilor de active financiare pe tipuri de active ș(cid:13)i pe sector; (b) părțile sau aspectele specifice unei economii total, prin: 1. locul sectorului bancar ș(cid:13)i financiar în economia națională; 2. rolul administrației publice; 3. structura economică a unei regiuni date (raportată la țară, în ansamblul ei); (c) evoluția unei economii totale în timp, prin: 1. rata de creș(cid:13)tere a PIB; 2. analiza inflației; 3. analiza caracterului sezonier al cheltuielilor gospodăriilor populației pe baza conturilor trimestriale; 4. analiza importanței diferitelor tipuri de instrumente financiare în timp, de exemplu, creș(cid:13)terea importanței opțiunilor; 5. analiza comparativă a structurilor industriale din economia națională pe termen lung, de exemplu, pe 30 de ani; (d) relațiile economiei totale cu alte economii totale, prin: 1. comparația dintre rolurile jucate de administrațiile publice ale statelor membre ale Uniunii Europene; 2. analiza interdependențelor între economiile Uniunii Europene; 3. analiza structurii ș(cid:13)i destinației exporturilor Uniunii Europene; 4. compararea ratelor de creș(cid:13)tere a PIB sau a venitului disponibil pe locuitor din Uniunea Europeană ș(cid:13)i în Statele Unite ș(cid:13)i Japonia. 1. 04. Datele obținute în cadrul SEC sunt esențiale pentru definirea ș(cid:13)i urmărirea politicilor economice ș(cid:13)i sociale ale Uniunii Europene ș(cid:13)i statelor membre. În plus, există unele utilizări specifice, foarte importante, privind: (a) urmărirea ș(cid:13)i orientarea politicii monetare europene: criteriile de convergență pentru Uniunea Monetară Europeană sunt definite pe baza agregatelor contabilităților naționale (deficit public, datoria publică ș(cid:13)i PIB); (b) acordarea de subvenții regiunilor Uniunii Europene: cheltuielile din fondurile structurale ale Uniunii Europene se bazează, în parte, pe datele conturilor regionalizate ale conturilor naționale; (c) calculul resurselor proprii ale Uniunii Europene. Acestea depind de datele din conturile naționale în trei moduri: 1. totalul resurselor Uniunii Europene este calculat ca procent din produsele naționale brute (PNB) ale statelor membre; 2. a treia resursă proprie a Uniunii Europene este resursa proprie bazată pe TVA. Contribuțiile statelor membre la această resursă sunt mult influențate de datele contabilității naționale, întrucât sunt utilizate la calcularea unei rate medii a TVA; 3. contribuția relativă a fiecărui stat membru la a patra resursă proprie a Uniunii Europene este bazată pe produsul național brut. Cele opt caracteristici ale conceptelor SEC 1. 05. Pentru a asigura un bun echilibru între cerințele de date ș(cid:13)i posibilitățile de colectare, conceptele utilizate în SEC prezintă opt caracteristici esențiale. Aceste concepte sunt: (a) compatibile pe plan internațional; (b) armonizate cu cele din alte statistici economice ș(cid:13)i sociale; (c) consecvente; 22 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 (d) operaționale; (e) diferite de cea mai mare parte a conceptelor administrative; (f) recunoscute ș(cid:13)i stabilite pe o perioadă îndelungată; (g) axate pe descrierea procesului economic în termeni monetari ș(cid:13)i uș(cid:13)or observabili; (h) flexibile ș(cid:13)i multifuncționale. 1. 06. Conceptele sunt compatibile pe plan internațional deoarece: (a) pentru statele membre ale Uniunii Europene, SEC constituie norma pentru transmiterea datelor contabilităților naționale către organismele internaționale. Stricta aliniere la SEC nu este obligatorie doar în publicațiile naționale; (b) conceptele SEC sunt, din toate punctele de vedere, în consonanță cu cele stabilite pe plan mondial prin contabilitatea națională, adică SCN. Compatibilitatea internațională este esențială pentru comparațiile statistice între țări. 1. 07. Conceptele sunt armonizate cu cele din alte statistici economice ș(cid:13)i sociale pentru că: (a) SEC utilizează multe concepte ș(cid:13)i clasificări (de exemplu, NACE Rev. 1) care sunt, de asemenea, folosite de către statele membre ale Uniunii Europene pentru elaborarea altor statistici economice ș(cid:13)i sociale, de exemplu statisticile industriale, de comerț exterior, ale forței de muncă; diferențele conceptuale au fost reduse la minimum. În plus, aceste concepte ș(cid:13)i clasificări ale Uniunii Europene sunt armonizate cu cele ale Organizației Națiunilor Unite; (b) ca ș(cid:13)i în SCN, conceptele utilizate în SEC sunt, de asemenea, armonizate cu cele din principalele orientări internaționale referitoare la alte statistici economice, în special cu Manualul balanței de plăți (MBP) al FMI, Statistica finanțelor publice (MSFP) a FMI, statistica OECD privind veniturile publice ș(cid:13)i rezoluțiile Organizației Internaționale a Muncii (OIM) privind conceptele de „forță de muncă”, „ore lucrate” ș(cid:13)i „costurile mâinii de lucru”. Această armonizare a SEC cu celelalte metode de elaborare a statisticilor economice ș(cid:13)i sociale ajută foarte mult la corelarea ș(cid:13)i compararea cifrelor. In consecință, se pot elabora cifre ale conturilor naționale calitativ superioare. În plus, informațiile cuprinse în aceste statistici specifice pot fi mai bine raportate la statisticile generale ale economiei naționale, adică agregatele conturilor naționale cum ar fi PNB sau valoarea adăugată pe sector sau pe ramură de activitate. 1. 08. Identitățile definite în cadrul contabil dau, în plus, coerență conceptelor utilizate pentru a descrie diferitele etape ale procesului economic (producție, distribuție ș(cid:13)i utilizare a venitului, acumulare). Ca rezultat al acestei coerențe interne, se pot combina între ele statisticile din diferitele părți ale cadrului contabil. Astfel, de exemplu, se pot calcula următoarele rate: (a) cifre privind productivitatea, cum ar fi valoarea adăugată pe oră de muncă (acest indicator impune consecvență între conceptele valorii adăugate ș(cid:13)i orele lucrate); (b) venitul național disponibil pe locuitor (această rată presupune consecvență între conceptele de venit național disponibil ș(cid:13)i populație); (c) formarea de capital fix ca procent din stocul de capital fix (această rată impune consecvență între definițiile fluxurilor ș(cid:13)i stocurilor); (d) deficitul public ș(cid:13)i datoria publică, ca procente din produsul intern brut (aceste cifre necesită consecvență între conceptele de deficit public, datorie publică ș(cid:13)i produs intern brut). Consecvența internă dintre concepte permite, de asemenea, calculul unor estimări prin sold; de exemplu, economia poate fi estimată ca diferență între venitul disponibil ș(cid:13)i cheltuielile consumului final (7). 1. 09. Conceptele utilizate de SEC sunt operaționale în sensul că ele au fost create special pentru a permite calcule uș(cid:13)oare. Caracterul operațional al conceptelor este concretizat în mai multe feluri: (a) anumite activități sau posturi trebuie să fie descrise numai dacă au o dimensiune semnificativă. Este cazul, spre exemplu, al producției de bunuri pentru consumul propriu al gospodăriilor populației: confecționarea hainelor ș(cid:13)i olăritul nu (7) A se vedea capitolul 8: „Secvența conturi ș(cid:13)i solduri contabile” 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 23 sunt înregistrate ca producție, deoarece aceste tipuri de activități sunt considerate nesemnificative în cadrul țărilor Uniunii Europene. Un alt exemplu, cel al uneltelor mici ș(cid:13)i ieftine care sunt înregistrate ca formare de capital fix numai atunci când valoarea lor de achiziție depăș(cid:13)eș(cid:13)te 500 ECU (la prețurile din 1995) pe articol (sau pe total, în cazul unei achiziții în cantități mari); când acest prag nu este depăș(cid:13)it, articolele respective sunt înregistrate drept consum intermediar; (b) procedura de estimare a anumitor concepte face obiectul unor indicații clare ș(cid:13)i precise. De exemplu, pentru definirea consumului de capital, se face trimitere la amortizarea liniară, în timp ce pentru estimarea stocului de capital fix se recomandă aplicarea metodei inventarului permanent. Un alt caz este cel al evaluării producției pentru consumul propriu: în principiu ar trebui să aibă loc la prețul de bază, dar, în caz de necesitate, prețurile de bază pot fi aproximate prin însumarea diferitelor costuri implicate; (c) au fost adoptate unele convenții simplificate. De exemplu, prin convenție, serviciile colective prestate de administrațiile publice se includ, în totalitate, în cheltuiala de consum final; (d) conceptele sunt armonizate cu cele ale statisticilor economice ș(cid:13)i sociale care servesc ca bază la stabilirea conturilor naționale. 1. 10. Cu toate acestea, în acelaș(cid:13)i timp, conceptele respective nu sunt totdeauna uș(cid:13)or de pus în practică, deoarece, în general, ele se deosebesc, în anumite puncte, de cele utilizate în sursele de date administrative. Cazurile în discuție sunt statisticile referitoare la conturile întreprinderilor, diferitele tipuri de impozite (TVA, impozit pe venit, taxe vamale etc. ), statisticile privind securitatea socială ș(cid:13)i datele furnizate de organele de supraveghere a sectorului bancar ș(cid:13)i de asigurări. Aceste date administrative folosesc adesea pentru stabilirea conturilor naționale. In general, vor fi prelucrate ș(cid:13)i transformate pentru a fi conforme cu SEC. Conceptele din SEC diferă de obicei, în unele privințe, de cele administrative întrucât: (a) diferă de la o țară la alta. În consecință, nu se poate obține compatibilitatea internațională prin conceptele administrative; (b) conceptele administratie se modifică în timp. În consecință, nu se poate obține comparabilitatea în timp, prin concepte administrative; (c) conceptele care stau la baza surselor de date administrative nu sunt, în general, consecvente între ele. Cu toate acestea, interconexiunea ș(cid:13)i compararea datelor, elemente esențiale pentru compilarea conturilor naționale, se pot realiza numai pe baza aceloraș(cid:13)i concepte; (d) în general, conceptele administrative nu sunt optime pentru analize economice ș(cid:13)i pentru evaluarea politicii economice. Cu toate acestea, uneori datele administrative sunt conforme cu necesitățile conturilor naționale ș(cid:13)i ale altor statistici, întrucât: (a) conceptele ș(cid:13)i clasificările realizate inițial în scopuri statistice pot fi adoptate, de asemenea, pentru scopuri administrative, de exemplu, clasificarea cheltuielilor administrațiilor publice pe tipuri; (b) sursele administrative de date pot ține cont, în mod explicit, de anumite necesități statistice (specifice); este cazul, de exemplu, sistemului Intrastat pentru furnizarea de informații referitoare la schimburile de bunuri între statele membre ale Uniunii Europene. 1. 11. Principalele concepte ale SEC sunt bine definite ș(cid:13)i stabilite pentru o perioadă îndelungată, deoarece: (a) au fost adoptate ca norme internaționale pentru următoarele decenii; (b) în diferitele metodologii internaționale de stabilire a conturilor naționale care s-au succedat, majoritatea conceptelor de bază au rămas neschimbate. Această continuitate conceptuală reduce nevoia de recalculare a seriilor cronologice ș(cid:13)i de familiarizare cu noi concepte. Mai mult decât atât, ea limitează vulnerabilitatea conceptelor la presiunile politice naționale ș(cid:13)i internaționale. Din aceste motive, datele contabilității naționale au putut servi ca bază obiectivă de date pentru analizele ș(cid:13)i politicile economice timp de câteva decenii. 1. 12. Conceptele SEC sunt axate pe descrierea procesului economic în termeni monetari ș(cid:13)i uș(cid:13)or observabili. Majoritatea stocurilor ș(cid:13)i fluxurilor care nu sunt uș(cid:13)or observabile în termeni monetari ori care nu au o contrapartidă monetară clară nu sunt luate în calcul. Acest principiu nu a fost aplicat cu strictețe, pentru că trebuie să se țină seama în egală măsură de cerințele privind consecvența ș(cid:13)i de cerințele diferite privind datele. De exemplu, consecvența cere ca valoarea serviciilor colective furnizate de către administrațiile publice să fie înregistrată ca o producție, deoarece plata compensațiilor angajaților ș(cid:13)i achiziția multor bunuri ș(cid:13)i 24 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 servicii de către administrația publică este uș(cid:13)or observabilă în termeni monetari. În plus, din perspectiva analizei ș(cid:13)i politicii economice, descrierea serviciilor colective ale administrațiilor publice în raport cu restul economiei naționale nu face decât să dea mai multă importanță contabilității naționale în ansamblul ei. 1. 13. Gama conceptelor din SEC poate fi ilustrată prin abordarea câtorva cazuri limită semnificative. Următoarele se află la limita producției din SEC(a se vedea punctele 3. 07. -3. 09. ): (a) producția de servicii individuale ș(cid:13)i colective ale administrațiilor publice; (b) producția pentru sine de servicii locative furnizate de către proprietarii-ocupanți; (c) producția de bunuri pentru consum final propriu, de exemplu produsele agricole; (d) activități de construcție pentru sine, inclusiv cele realizate de gospodăriile populației; (e) serviciile oferite de către personalul intern remunerat; (f) piscicultura în ferme piscicole; (g) activități ilegale de producție, de exemplu prostituția ș(cid:13)i producția de droguri; (h) activitățile de producție ale căror venituri nu sunt declarate în totalitate autorităților fiscale, de exemplu, producția clandestină de textile. Următoarele cad în afara sectorului productiv: (a) serviciile personale ș(cid:13)i gospodăreș(cid:13)ti produse ș(cid:13)i consumate în cadrul aceleiaș(cid:13)i gospodării, de exemplu curățenia, gătitul sau îngrijirea unor bolnavi sau bătrâni; (b) serviciile voluntare care nu reprezintă o producție de bunuri, de exemplu îngrijirea benevolă a persoanelor sau activități neremunerate de menaj; (c) creș(cid:13)terea naturală a peș(cid:13)telui în mări deschise. În general, SEC contabilizează tot ce se obține din producție în sectorul productiv. Cu toate acestea, există unele excepții specifice de la regulă: (a) producția activităților auxiliare nu se înregistrează; toate intrările consumate de către o activitate auxiliară – materiale, consum de capital fix etc. – sunt considerate ca intrări ale activității principale sau secundare pe care le susțin; (b) producția destinată consumului intermediar în aceeaș(cid:13)i unitate locală de activitate economică (UAE, a se vedea punctul 1. 29. ) nu trebuie înregistrată; cu toate acestea, producția destinată altor UAE locale aparținând aceleiaș(cid:13)i unități instituționale va fi înregistrată ca producție. Logica contabilă a SEC presupune că dacă activitățile sunt contabilizare ca producție ș(cid:13)i rezultatul lor este înregistrat, atunci trebuie înregistrate ș(cid:13)i venitul, forța de muncă, consumul final etc. aferente. De exemplu, dacă producția pentru sine a serviciilor locative furnizate de proprietarii-ocupanți este înregistrată ca producție, la fel se înregistrează venitul ș(cid:13)i cheltuielile de consum final care rezultă pentru proprietari. Principiul invers este aplicabil atunci când activitățile nu sunt înregistrate ca producție: serviciile gospodăreș(cid:13)ti produse ș(cid:13)i consumate în cadrul aceleiaș(cid:13)i gospodării nu generează venit ș(cid:13)i cheltuieli de consum final ș(cid:13)i, în conformitate cu conceptele SEC, nu implică recurgerea la forța de muncă. SEC conține, de asemenea, multe convenții specifice, cum ar fi: (a) evaluarea producției administrațiilor publice; (b) evaluarea producției serviciilor de asigurare ș(cid:13)i de intermediere financiară indirect măsurate; (c) înregistrarea tuturor serviciilor colective furnizate de administrațiile publice în cheltuiala de consum final ș(cid:13)i nu în consum intermediar; (d) înregistrarea utilizării serviciilor de intermediere financiară indirect măsurate drept consumul intermediar al unui sector nominal sau al unei ramuri de activitate nominală. 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 25 1. 14. Conceptele SEC sunt multifuncționale: pentru o gamă largă de utilizatori conceptele SEC sunt acceptabile, dar ar putea fi necesară o suplimentare pentru o altă parte dintre utilizatori (a se vedea punctul 1. 18. ). 1. 15. 1. 16. 1. 17. Detalierea cadrului conceptual SEC oferă posibilitatea unei mari flexibilități de utilizare: unele concepte nu sunt explicit definite în SEC, cu toate acestea ele pot fi uș(cid:13)or deduse din el. De exemplu, valoarea adăugată la costul factorilor poate fi derivată prin scăderea altor impozite nete pe producție din valoarea adăugată la prețurile de bază. Un alt exemplu îl reprezintă crearea de noi sectoare prin rearanjarea sectoarelor definite în SEC. De asemenea este posibilă utilizarea flexibilă, prin introducerea unor criterii suplimentare, care să nu fie în contradicție cu logica sistemului. De exemplu, aceste criterii pot fi clasa de mărime a forței de muncă pentru unitățile de producție sau mărimea venitului pentru gospodăriile populației. Pentru forța de muncă, se pot introduce subclasificări pe nivele de educație, vârstă ș(cid:13)i sex. Această utilizare flexibilă poate fi încorporată într-o matrice de contabilitate socială (MCS). MCS este o prezentare matricială care permite legătura între tabelul intrări-ieș(cid:13)iri ș(cid:13)i conturile sectoarelor (a se vedea punctele 8 133. -8 155. ). O MCS furnizează, în general, informații suplimentare referiitoare la volumul ș(cid:13)i structura forței de muncă sau a ș(cid:13)omajului, prin subdivizarea remunerării angajaților pe categorii de persoane angajate. Această repartizare se aplică atât pentru utilizarea populației ocupate pe ramuri de activitate, aș(cid:13)a cum rezultă din tabelul utilizărilor, cât ș(cid:13)i repartizării forței de muncă pe subgrupe social-economice, aș(cid:13)a cum reiese din contul de afectare a veniturilor primare pe subsectoare ale gospodăriilor populației. În acest mod, distribuția ș(cid:13)i utilizarea diferitelor categorii de forță de muncă sunt prezentate într-un mod sistematic. 1. 18. Pentru a răspunde anumitor necesități specifice în materie de date, cea mai bună soluție constă în construirea de conturi satelit distincte. Acestea se referă la cerințele de date pentru: (a) analiza rolului turismului în economia națională; (b) analiza costului ș(cid:13)i finanțării asistenței medicale; (c) analiza importanței cercetării ș(cid:13)i dezvoltării (C & D) ș(cid:13)i a resurselor umane pentru economia națională; (d) analiza veniturilor ș(cid:13)i cheltuielilor gospodăriilor populației pe baza conceptelor microeconomice de venituri ș(cid:13)i cheltuieli; (e) analiza interacțiunii între economie ș(cid:13)i mediu; (f) analiza producției la nivelul gospodăriilor populației; (g) analiza evoluției bunăstării populației; (h) analiza diferențelor dintre conturile naționale ș(cid:13)i conturile întreprinderilor ș(cid:13)i influența lor asupra bursei ș(cid:13)i pieței de schimb; (i) estimarea veniturilor fiscale. 1. 19. Conturile satelit pot să răspundă acestor cerințe de date prin: (a) furnizarea de detalii suplimentare acolo unde este necesar ș(cid:13)i eliminarea detaliilor inutile; (b) extinderea conținutului cadrului contabil prin suplimentarea informațiilor nemonetare referitoare, de exemplu, la poluare sau la active de mediu; (c) modificarea anumitor concepte de bază, de exemplu, prin extinderea conceptului de formare de capital cu suma referitoare la cheltuielile de cercetare, de dezvoltare sau de educație. 1. 20. O caracteristică importantă a conturilor satelit este aceea că ele păstrează, în principiu, ansamblul de concepte ș(cid:13)i clasificări de bază ale cadrului standard. Numai în cazul în care obiectul specific al conturilor satelit impune o modificare se introduc schimbări în conceptele de bază. In astfel de cazuri, contul satelit trebuie să includă, de asemenea, un tabel în care se prezintă legăturile între principalele agregate din cont ș(cid:13)i agregatele din cadrul standard. Astfel, cadrul standard îș(cid:13)i menține rolul său de cadru de referință, ș(cid:13)i în acelaș(cid:13)i timp, vor fi îndeplinite mai multe nevoi specifice. 1. 21. Cadrul standard nu acordă multă atenție fluxurilor ș(cid:13)i stocurilor care nu sunt uș(cid:13)or observabile în termeni monetari (sau care nu au o contrapartidă monetară evidentă). Natura acestor fluxuri ș(cid:13)i stocuri face posibilă analiza lor ș(cid:13)i prin elaborarea unor statistici nemonetare, spre exemplu: 26 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 (a) producția gospodăriilor populației poate fi mai uș(cid:13)or descrisă ca ore alocate activităților alternative; (b) educația poate fi descrisă ca tip de învățământ, număr de elevi, număr mediu al anilor de studiu pentru obținerea unei diplome etc. ; (c) efectele poluării sunt descrise cel mai bine dacă se bazează pe elemente cum ar fi variația numărului de specii vii, sănătatea copacilor din păduri, volumul de deș(cid:13)euri, cantitatea de monoxid de carbon ș(cid:13)i de emisiuni radioactive etc. Conturile satelit oferă posibilitatea de a face legături între aceste statistici de tip nemonetar ș(cid:13)i cadrul standard al conturilor naționale. Legătura este posibilă prin utilizarea pentru aceste statistici nemonetare, pe cât posibil, a clasificărilor care sunt utilizate în cadrul standard, de exemplu, clasificări pe tipuri de gospodării ale populației sau pe ramuri de activitate. În acest fel se obține un cadru extins ș(cid:13)i coerent. Acest cadru poate servi ca bază de date pentru analizarea ș(cid:13)i evaluarea tuturor tipurilor de interacțiuni între variabilele cadrului standard ș(cid:13)i cele ale cadrului extins. 1. 22. Cadrul standard ș(cid:13)i agregatele sale principale nu descriu schimbările în evoluția bunăstării. Pot fi întocmite conturi extinse pentru a include valorile monetare imputate, în special pentru: (a) serviciile personale ș(cid:13)i gospodăreș(cid:13)ti produse ș(cid:13)i consumate în cadrul aceleiaș(cid:13)i gospodării; (b) variația timpului liber; (c) avantajele ș(cid:13)i dezavantajele vieții urbane; (d) inegalitățile în distribuirea veniturilor între persoane. Ele pot reclasifica, de asemenea, cheltuielile finale pentru cerințe nedorite (de exemplu, pentru apărare) ca fiind consum intermediar, pentru că nu contribuie la bunăstare. In mod similar, pagubele provocate de inundații sau de alte calamități naturale pot fi considerate ca făcând parte din consumul intermediar, pentru că au ca efect reducerea bunăstării (în termeni absoluți). Astfel, se poate încerca să se construiască un indicator foarte general ș(cid:13)i imperfect de evoluție a bunăstării. Cu toate acestea, bunăstarea are multiple dimensiuni, însă majoritatea lor nu au cea mai bună exprimare în termeni monetari. Prin urmare, o soluție mai bună pentru a măsura bunăstarea este utilizarea unor indicatori ș(cid:13)i unități de măsură distincte pentru fiecare dimensiune. Aceș(cid:13)ti indicatori ar putea fi, de exemplu, mortalitatea infantilă, speranța de viață, rata de alfabetizare a adulților ș(cid:13)i venitul național pe locuitor. Aceș(cid:13)ti indicatori pot fi încorporați într-un cont satelit. 1. 23. Pentru a realiza un cadru consecvent ș(cid:13)i compatibil pe plan internațional, SEC nu a recurs la concepte administrative. Cu toate acestea, pentru toate tipurile de funcțiuni naționale, se poate dovedi foarte utilă obținerea datelor pornind de la concepte naționale. De exemplu, pentru estimarea veniturilor fiscale este necesar să se dispună de statistici privind veniturile impozabile. Aceste statistici pot fi obținute prin operarea unor modificări în statisticile conturilor naționale. O abordare similară ar putea fi adaptată pentru anumite concepte utilizate în politica economică națională, de exemplu, pentru: (a) conceptul de inflație utilizat pentru majorarea pensiilor, a ajutorului de ș(cid:13)omaj sau a remunerației funcționarilor publici; (b) conceptele de impozit, contribuții sociale, administrație publică ș(cid:13)i sector colectiv utilizate în dezbaterile cu privire la dimensiunea optimă a sectorului public; (c) conceptul de sectoare sau de ramuri de activitate „strategice” utilizat în politica economică națională sau a UE; (d) conceptul de „investiții de afaceri” utilizat în politica economică națională. Conturile satelit sau tabelele complementare simple pot fi suficiente pentru a răspunde cerințelor de date, de obicei ș(cid:13)i în mod expres, naționale. 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 27 SEC 1995 ș(cid:13)i SCN 1993 1. 24. Noul SEC(SEC 1995) este deplin consecvent cu versiunea revizuită a Sistemului Contabilității Naționale (SCN 1993) care oferă orientări la nivel mondial cu privire la conturile naționale. Cu toate acestea, există câteva diferențe între SEC 1995 ș(cid:13)i SCN 1993: (a) diferențe în prezentare, de exemplu: 1. în SEC există capitole distincte pentru operațiunile pe produse, pentru operațiunile distributive ș(cid:13)i pentru operațiile financiare. Dimpotrivă, în SCN aceste operații sunt prezentate în ș(cid:13)apte capitole, fiecare abordând un anume cont, de exemplu, contul de producție, contul de distribuire primară a venitului, contul de capital ș(cid:13)i contul restului lumii; 2. SEC descrie un concept prin prezentarea definiției ș(cid:13)i a listei de elemente incluse ș(cid:13)i excluse. De obicei, SCN descrie conceptele în termeni generali ș(cid:13)i explică logica pe care se bazează convențiile adoptate; 3. SEC conține, de asemenea, capitole privind conturile regionale ș(cid:13)i conturile trimestriale; 4. de asemenea, SCN conține un capitol al conturilor satelit; (b) în unele cazuri conceptele din SEC sunt mai specifice ș(cid:13)i mai precise decât cele din SCN. De exemplu: 1. SCN nu are definiții foarte precise privind difernța dintre piață pentru consum final propriu ș(cid:13)i altă non-piață pentru unitățile instituționale, UAE locale ș(cid:13)i producțiile lor. Acest lucru presupune că, din acest punct de vedere, evaluarea producției ș(cid:13)i clasificarea sectoarelor nu sunt definite cu destulă precizie. SEC aduce astfel câteva clarificări suplimentare ș(cid:13)i, în câteva cazuri specifice, adaugă criteriul conform căruia vânzările unui producător de piață trebuie să acopere cel puțin 50 % din costurile de producție (a se vedea tabelul 3. 1); 2. SEC prevede praguri de înregistrare concrete, de exemplu, pentru înregistrarea uneltelor ș(cid:13)i instrumentelor mici în consumul intermediar; 3. SEC pleacă de la principiul conform căruia mai multe tipuri de producții de bunuri realizate în gospodăriile populației, cum ar fi țesăturile ș(cid:13)i mobila, nu sunt semnificative în statele membre ale Uniunii Europene ș(cid:13)i, prin urmare, nu trebuie înregistrate; 4. SEC face trimitere explicită la sistemele instituționale din Uniunea Europeană, cum ar fi Sistemul Intrastat pentru înregistrarea fluxurilor de bunuri intra-comunitare ș(cid:13)i contribuțiilor statelor membre la Uniunea Europeană; 5. SEC prevede clasificări specifice Uniunii Europene, de exemplu CPA pentru produse ș(cid:13)i NACE Rev. 1 pentru ramurile de activitate (specifice, dar armonizate cu clasificările corespunzătoare ale Organizației Națiunilor Unite); 6. SEC conține o clasificare suplimentară pentru toate operațiunile externe: ele trebuie defalcate în operațuni care au loc între rezidenții Uniunii Europene ș(cid:13)i operațiuni cu rezidenții din afara Uniunii Europene. SEC poate fi mai specific decât SCN, deoarece SEC se adresează în primul rând statelor membre ale Uniunii Europene. Pentru necesitățile de date ale Uniunii Europene, ESA trebuie sa fie mai specific. SEC 1995 ș(cid:13)i SEC 1970 1. 25. SEC 1995 diferă de SEC 1970 atât din punct de vedere al domeniului de aplicare, cât ș(cid:13)i al conceptelor. Majoritatea acestor diferențe corespund celor observate între SCN 1968 ș(cid:13)i SCN 1993. Câteva diferențe majore privind domeniul de aplicare sunt următoarele: (a) includerea conturilor de patrimoniu; (b) includerea conturilor altor modificări de active, adică introducerea conceptelor de alte modificări de volum, câș(cid:13)tiguri nominale din deținere ș(cid:13)i câș(cid:13)tiguri reale din deținere; (c) descompunerea sectorului gospodăriilor populației în subsectoare; 28 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 (d) introducerea unui nou concept de consum final: consum final efectiv; (e) introducerea unui nou concept de venit corectat de inflație: venitul național real disponibil; (f) includerea conceptului de paritate a puterii de cumpărare. Câteva dintre diferențele majore privind conceptele sunt următoarele: (a) înregistrarea lucrărilor literare ș(cid:13)i artistice (scrieri, compoziții muzicale) ca producție; retribuția vărsată în contrapartidă la aceste lucrări constituie din acel moment o remunerare de servicii ș(cid:13)i nu un venit pe proprietate; (b) evaluarea producției de servicii de asigurare s-a modificat în unele privințe, de exemplu, la evaluarea producției de asigurare generală se ține seama ș(cid:13)i de venitul obținut din plasamentul provizioanelor tehnice de asigurări; (c) adaosul comercial ș(cid:13)i adaosul de transport sunt tratate mai detaliat; (d) introduce înlănțuirea indicilor pentru calcularea prețurilor constante; (e) introduce conceptul de leasing financiar (SCN 1968 ș(cid:13)i SEC 1970 aveau numai conceptul de leasing operațional); (f) înregistrează ca formare de capital (în loc de consum intermediar) cheltuielile pentru prospectarea de zăcăminte ș(cid:13)i pentru programe de calculatoare; (g) consumul de capital este înregistrat, de asemenea, pentru lucrările de infrastructură realizate de administrațiile publice (drumuri, diguri etc. ); (h) identifică noi instrumente financiare, cum ar fi acordurile de răscumpărare ș(cid:13)i produsele financiare derivate, cum ar fi opțiunile etc. De asemenea, există diferențe care nu rezultă din modificările aduse SCN, de exemplu: (a) introducerea tabelelor de resurse ș(cid:13)i utilizări (care erau deja incluse în SCN 1968); (b) aplicarea anumitor praguri de înregistrare ș(cid:13)i trimiterea la sisteme instituționale specifice din Uniunea Europeană (a se vedea punctul 1. 24. ); (c) opțiunea clară pentru evaluarea producției la prețuri de bază (SEC 1970, SCN 1968 ș(cid:13)i SCN 1993 permit, de asemenea, evaluarea la prețul producătorului); (d) introducerea conceptelor de populație activă economic ș(cid:13)iș(cid:13)omaj (aceste concepte nu există în SCN 1968 ș(cid:13)i în SCN 1993). SEC CA SISTEM 1. 26. Principalele caracteristici ale sistemului sunt: (a) unitățile statistice ș(cid:13)i grupările lor; (b) fluxurile ș(cid:13)i stocurile; (c) sistemul de conturi ș(cid:13)i agregate; (d) cadrul intrări-ieș(cid:13)iri. UNITĂȚILE STATISTICE Ș(cid:13) I GRUPĂRILE LOR (8) 1. 27. O trăsătură caracteristică a sistemului este utilizarea a două tipuri de unități ș(cid:13)i a două moduri de subdivizare a economiei care sunt destul de diferite ș(cid:13)i răspund unor necesități analitice specifice. (8) A se vedea capitolul 2: „Unități ș(cid:13)i gruparea lor”. 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 29 Pentru descrierea fluxului de venituri ș(cid:13)i cheltuieli, a fluxului financiar ș(cid:13)i a conturilor de patrimoniu, sistemul grupează unitățile instituționale în sectoare, pe baza funcțiilor, comportamentului ș(cid:13)i obiectivelor lor principale. Pentru reprezentarea proceselor de producție ș(cid:13)i în acelaș(cid:13)i timp pentru analiza intrări-ieș(cid:13)iri, sistemul grupează unitățile de activitate economică la nivel local (UAE locale) pe ramuri de activitate, pe baza tipului de activitate desfăș(cid:13)urată. Orice activitate este caracterizată de o intrare de produse, un proces de producție ș(cid:13)i o ieș(cid:13)ire de produse. Unități ș(cid:13)i sectoare instituționale 1. 28. Prin unități instituționale se înțeleg unitățile economice care au capacitate de a deține bunuri ș(cid:13)i active, să subscrie angajamente, să exercite activități economice ș(cid:13)i să realizeze, în nume propriu, operații cu alte unități. În cadrul sistemului, unitățile instituționale sunt grupate în cinci sectoare, care se exclud reciproc ș(cid:13)i care sunt alcătuite din următoarele tipuri de unități: (a) societăți nefinanciare; (b) societăți financiare; (c) administrații publice; (d) gospodăriile populației; (e) instituții fără scop lucrativ care servesc gospodăriile populației. Împreună, cele cinci sectoare constituie economia totală. Fiecare sector este, de asemenea, divizat în subsectoare. Sistemul prevede stabilirea unui ansamblu complet de conturi de flux ș(cid:13)i de patrimoniu pentru fiecare sector ș(cid:13)i, eventual, pentru fiecare subsector, cât ș(cid:13)i pentru economia totală. Unități ș(cid:13)i ramuri cu activitate economică la nivel local 1. 29. Cea mai mare parte a unităților instituționale, în calitatea lor de producători, desfăș(cid:13)oară mai mult de o singură activitate; pentru a pune în evidență relațiile de ordin tehnico-economic, ele trebuie împărțite ținând cont de tipul de activitate. Conceptul de unitate cu activitate economică la nivel local a fost creat pentru a răspunde acestei exigențe din punct de vedere operațional. O UAE locală grupează ansamblul părților unei unități instituționale în calitatea sa de producător, care sunt situate într-un singur loc sau în mai multe locuri apropiate ș(cid:13)i care contribuie la exercitarea unei activități la nivel clasă (patru cifre) al NACE Rev. 1. În principiu, trebuie înregistrate atâtea unități cu activitate economică locală câte activități secundare există; cu toate acestea, chiar în absența documentelor contabile care ar permite să se stabilească o distincție între aceste activități secundare, o unitate cu activitate economică locală poate să exercite una sau mai multe activități secundare. Toate UAE locale care exercită aceeaș(cid:13)i activitate sau activități similare constituie o ramură de activitate. Există o relație ierarhică între unitățile instituționale ș(cid:13)i UAE locale. O unitate instituțională este compusă din una sau mai multe UAE locale; o UAE locală aparține unei ș(cid:13)i numai unei singure unități instituționale. Pentru adâncirea analizei proceselor de producție, s-a recurs la o unitate de analiză. Această unitate, care nu este observabilă (cu excepția cazului unei UAE locale care realizează numai un singur tip de produs), este unitatea de producție omogenă, care este definită ca o unitate care nu realizează nici o activitate secundară. Grupările de astfel de unități constituie ramuri omogene. Unități rezidente ș(cid:13)i nerezidente; economie totală ș(cid:13)i restul lumii 1. 30. Economia totală este definită ca unități rezidente. O unitate este considerată ca rezidentă a unei țări când centrul său de interes economic este situat pe teritoriul economic al acelei țări — ceea ce înseamnă că ea desfăș(cid:13)oară diferite activități economice pe o perioadă relativ lungă (un an sau mai mulți) pe acest teritoriu. Sectoarele instituționale prezentate anterior grupează unități instituționale rezidente. 30 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 Unitățile rezidente angajate în operațiuni cu unitățile nerezidente (adică, unități care sunt rezidente în alte țări). Aceste operațiuni reprezintă tranzacțiile externe ale economiei ș(cid:13)i sunt grupate în contul restului lumii. Astfel, în structura contabilă a sistemului, restul lumii joacă un rol identic cu acela al unui sector instituțional, deș(cid:13)i unitățile nerezidente nu sunt incluse decât în momentul în care ele realizează operațiuni cu unitățile instituționale rezidente. În consecință, când ne referim la codificarea unei clasificări, o subdiviziune specifică este prevăzută pentru restul lumii, la sfârș(cid:13)itul clasificării pe sectoare. Unitățile rezidente fictive, tratate în sistem ca unități instituționale, sunt definite astfel: (a) acele părți ale unităților nerezidente care au un centru de interes economic pe teritoriul economic al țării (adică, în general, care efectuează operațiuni economice în timpul unei perioade de un an sau mai mulți sau care exercită o activitate de construcție pentru o perioadă mai mică de un an, cu condiția ca rezultatele producției să constituie o formare brută de capital fix); (b) unitățile nerezidente în calitatea lor de proprietare de terenuri sau clădiri pe teritoriul economic al țarii, doar pentru operațiunile care afectează aceste terenuri ș(cid:13)i clădiri. FLUXURILE Ș(cid:13) I STOCURILE 1. 31. Sistemul înregistrează două mari tipuri de informații: pentru fluxuri ș(cid:13)i stocuri. Fluxurile fac referire la acțiunile ș(cid:13)i efectele evenimentelor care au loc în cursul unei perioade date, în timp ce stocurile reflectă o situație la un moment dat. Fluxuri 1. 32. Fluxurile reflectă crearea, transformarea, schimbarea, transferul sau dispariția unei valori economice. El determină o variație a valorii activelor ș(cid:13)i pasivelor unei unități instituționale. Se disting două tipuri de fluxuri economice: operațiuni ș(cid:13)i alte modificări de active. Operațiunile apar în toate conturile ș(cid:13)i tabelele în care sunt contabilizate fluxurile, cu excepția contului altor modificări de volum al activelor ș(cid:13)i al contului de reevaluare. Celelalte modificări de active apar numai în aceste ultime două conturi. Există o mulțime de operațiuni ș(cid:13)i de alte fluxuri elementare. Sistemul le grupează într-un număr relativ limitat de categorii, în funcție de natura lor. Operațiuni 1. 33. O operațiune este un flux economic ce reprezintă o interacțiune între unitățile instituționale ce acționează de comun acord sau o acțiune în interiorul aceleiaș(cid:13)i unități instituționale pe care aceasta este interesată să o trateze ca o operațiune, deseori pentru că unitatea în discuție prezintă două calități diferite. Pentru comoditate putem clasifica operațiunile în patru categorii principale: (a) operațiuni pe produse: care descriu originea (producția internă sau importuri) ș(cid:13)i utilizarea produselor (consumul intermediar, consum final, formare de capital sau exporturi) (9); (b) operațiuni de repartiție: care descriu cum valoarea adăugată generată de producție este distribuită între mâna de lucru, capital ș(cid:13)i administrațiile publice ș(cid:13)i detaliază procesul de redistribuire a venitului ș(cid:13)i a averii (impozit pe venit ș(cid:13)i avere ș(cid:13)i alte transferuri) (10); (c) operațiuni financiare: care descriu achiziția netă de active financiare sau creș(cid:13)terea netă de pasive pe fiecare tipuri de instrument financiar. Astfel de operațiuni sunt adesea contrapartida operațiunilor nefinanciare, dar ele pot fi, de asemenea, ș(cid:13)i consecința operațiunilor care implică numai instrumente financiare (11); (d) operațiuni care nu sunt incluse în cele trei grupe menționate mai sus: la consumul de capital fix ș(cid:13)i achizițiile minus cedările de active nefinanciare neproductive (12). (9) A se vedea capitolul 3: „Operațiuni pe produse”. (10) A se vedea capitolul 4: „Operațiuni de repartiție”. (11) A se vedea capitolul 5: „Operațiuni financiare”. (12) A se vedea capitolul 6: „Alte fluxuri”. 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 31 Proprietățile operațiunilor Operațiuni între unități instituționale ș(cid:13)i operațiuni interne 1. 34. Majoritatea operațiunilor implică o relație între două unități instituționale sau mai multe. Cu toate acestea, sistemul înregistrează ca operațiuni ș(cid:13)i pe cele care au loc în interiorul aceleiaș(cid:13)i unități instituționale. Înregistrarea acestor operațiuni interne are ca scop obținerea unei descrieri mai bune din punct de vedere analitic a producției, a utilizărilor finale ș(cid:13)i a costurilor. O operațiune internă importantă este consumul de capital fix pe care sistemul îl contabilizează ca un cost. Majoritatea celorlalte operațiuni interne sunt tranzacții pe produse, cazul tipic fiind acela al unei unități instituționale care, acționând în acelaș(cid:13)i timp în calitate de producător ș(cid:13)i de consumator final, consumă o parte din producția sa proprie. Acest lucru este frecvent întâlnit în cazul gospodăriilor populației ș(cid:13)i al administrațiilor publice. 1. 35. Se înregistrează totalitatea producției pe care o unitate instituțională o afectează propriului consum final. Producția utilizată pentru consumul intermediar din cadrul aceleiaș(cid:13)i unități instituționale este contabilizată numai dacă producția ș(cid:13)i consumul intermediar au loc în unități administrative economice locale diferite din cadrul aceleiaș(cid:13)i unități instituționale. Producția rezultată ș(cid:13)i utilizată drept consum intermediar în cadrul aceleiaș(cid:13)i unități administrative economice locale nu este înregistrată. Operațiuni monetare ș(cid:13)i nemonetare 1. 36. Majoritatea operațiunilor înregistrate în sistem sunt de natură monetară, unde unitățile instituționale respective efectuează sau primesc plăți sau intră în posesia activelor exprimate în unități monetare. Operațiunile care nu implică schimbul în numerar sau modificări de active ș(cid:13)i pasive exprimate în unități monetare constituie operațiuni nemonetare. Operațiunile interne sunt, de obicei, operațiuni de tip nemonetar. Operațiunile nemonetare implicând mai multe unități instituționale apar prin operațiuni de produse (barter), operațiuni de repartiție (remunerații în natură, transferuri în natură) ș(cid:13)i alte operațiuni (barterul activelor nefinanciare ș(cid:13)i neproduse). Sistemul înregistrează toate operațiunile de tip monetar. Valorile corespunzătoare de înregistrat trebuind deci să fie calculate indirect sau estimate într-un alt mod. Operațiuni cu ș(cid:13)i fără contrapartidă 1. 37. Operațiunile ce implică mai mult decât o singură unitate sunt de două tipuri: „ceva contra ceva” sau „ceva contra nimic”. Primele constituie schimburi între unitățile instituționale,de exemplu furnizarea de bunuri, servicii sau active în schimbul unei contrapartide, de exemplu bani. Cele din a doua categorie cuprind plățile în numerar sau în natură efectuate de către o unitate instituțională către o alta, fără contrapartidă. Operațiunile „ceva pentru ceva” se regăsesc în toate cele patru grupe de operațiuni, în timp ce operațiunile „ceva pentru nimic” apar mai ales printre operațiunile de repartiție, de exemplu sub formă de impozite, contribuții de asistență socială sau donații. Modificări în modul de tratare a anumitor operațiuni 1. 38. Sistemul tratează majoritatea operațiunilor în mod direct; cu alte cuvinte, operațiunile sunt înregistrate în modul în care ele sunt percepute de către unitățile instituționale implicate. Cu toate acestea, anumite operațiuni sunt tratate diferit pentru a se evidenția mult mai clar relațiile economice. Operațiunile pot fi rearanjate în trei moduri: reclasarea operațiunilor, împărțirea operațiunilor ș(cid:13)i identificarea părții principale a unei operațiuni. Reclasarea operațiunilor 1. 39. O operațiune care, pentru unitățile implicate, are loc direct între o unitate A ș(cid:13)i o unitate C poate fi înregistrată ca ș(cid:13)i cum se derulează în mod indirect prin intermediul unei a treia unități B. Astfel, operațiunea unică între A ș(cid:13)i C este înregistrată ca două operațiuni: una între A ș(cid:13)i Bș(cid:13)i o alta între B ș(cid:13)i C. În acest caz, operațiunea este reclasată. Un exemplu bine cunoscut este acela al contribuțiilor sociale plătite direct de angajator către fondurile sociale de asigurări. Sistemul înregistrează aceste plăți ca două operațiuni: angajatorii plătesc mai întâi contribuțiile sociale către salariații lor, iar aceș(cid:13)tia le varsă 32 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 fondurilor de asigurări sociale. Ca în toate cazurile de reclasare, scopul reclasării contribuțiilor sociale ale angajatorilor este de a evidenția realitatea economică. Astfel se demonstrează că acele contribuții de asigurări sociale suportate de angajatori sunt plătite în beneficiul angajaților. Un alt tip de reclasare este acela al operațiunilor care se înregistrează ca derulându-se între două unități instituționale sau mai multe, deș(cid:13)i în realitate între părțile implicate, nu a avut loc nici o operațiune. Ca exemplu se poate cita modul de tratare a veniturilor din proprietate care sunt obținute din plasarea provizioanelor tehnice de asigurare, care sunt păstrate de către societățile de asigurare. Sistemul consideră că aceste venituri din proprietate sunt plătite de către societățile de asigurări asiguraților, care la rândul lor le revarsă integral societăților de asigurare sub formă de supliment de primă. Divizarea operațiunilor 1. 40. Acest tratament constă în defalcarea unei operațiuni considerată unică de către părțile implicate în două sau mai multe operațiuni, care sunt apoi înregistrate în mod diferit. În acest caz, nu intervin în mod normal alte unități instituționale în afara celor implicate prin operațiune. Un exemplu clasic de operațiune scindată este acela al plăților primelor pentru asigurare generală. Asiguratul ș(cid:13)i asigurătorul consideră o asemenea plată ca o operațiune unică, sistemul în schimb o împarte în două operațiuni total distincte: pe de o parte, remunerarea serviciului de asigurări altele decât asigurarea de viață furnizat ș(cid:13)i, pe de altă parte, prima netă de asigurare generală. Înregistrarea adaosului comercial constituie un alt exemplu important de împărțire a operațiunilor. Identificarea părții principale a unei operațiuni 1. 41. Atunci când o unitate efectuează o operațiune în numele unei alte unități, operațiunea se înregistrează exclusiv în contul unității principale. Ca regulă, nu trebuie extins acest principiu ș(cid:13)i să se încerce, spre exemplu, să se aloce debitorilor sau beneficiarilor finali impozitele sau subvențiile, pornind de la presupuneri. Caz particular 1. 42. Definiția unei operațiuni prevede că trebuie să existe un acord comun între unitățile instituționale implicate. Atunci când o acțiune este întreprinsă de comun acord, cunoaș(cid:13)terea ș(cid:13)i consimțământul prealabil al unităților instituționale sunt implicite. Cu toate acestea, aceasta nu înseamnă că toate unitățile iau parte voluntar la operațiuni, deoarece unele operațiuni sunt impuse de lege. Aceasta se aplică, în principal, anumitor operațiuni distriibutive, cum ar fi plata impozitelor, amenzilor sau penalităților. Cu toate acestea, sechestrarea fără compensare a unui activ nu este considerată operațiune, chiar dacă este impusă prin lege. Activitățile economice ilegale sunt considerate operațiuni numai atunci când toate unitățile implicate participă voluntar. Astfel, achiziția, vânzarea sau schimbul ilicit de droguri sau proprietăți furate constituie operațiuni, în timp ce furtul nu este. Alte modificări de active 1. 43. Alte modificări de active înregistrează modificările care nu sunt rezultatul operațiunilor (13). Acestea sunt: (a) alte modificări de volum ale activelor ș(cid:13)i pasivelor sau (b) câș(cid:13)tiguri ș(cid:13)i pierderi din deținere. Alte modificări de volum ale activelor ș(cid:13)i pasivelor 1. 44. Aceste modificări pot fi împărțite, în mare, în trei categorii principale: (a) aparițiile sau disparițiile normale ale activelor, altfel decât prin operațiuni; (b) modificări ale activelor ș(cid:13)i pasivelor datorită unor evenimente excepționale, neaș(cid:13)teptate; (c) modificări în clasificare sau structură. (13) A se vedea capitolul 6: „Alte fluxuri”. 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 33 1. 45. Exemple de modificări în cadrul categoriei (a) sunt descoperirea sau epuizarea de zăcăminte sau creș(cid:13)terea naturală a resurselor biologice necultivate. Categoria (b) cuprinde modificările (în general, pierderi) de active datorate calamităților naturale, războaielor sau delictelor majore (14). Anulările unilaterale de datorii ș(cid:13)i sechestrele de active fără compensare aparțin, de asemenea, categoriei (b). Categoria (c) constă în modificări ca urmare a reclasării sau restructurării unităților instituționale sau ale activelor ș(cid:13)i pasivelor. Câș(cid:13)tiguri ș(cid:13)i pierderi din deținere 1. 46. Câș(cid:13)tigurile ș(cid:13)i pierderile din deținere sunt consecința variațiilor de preț ale activelor. Ele implică toate tipurile atât de active financiare ș(cid:13)i nefinanciare, cât ș(cid:13)i pasivele. Câș(cid:13)tigurile ș(cid:13)i pierderile din deținere cresc numai pentru proprietarii de active ș(cid:13)i pasive ca rezultat al deținerii activelor ș(cid:13)i pasivelor în timp, fără a le transforma în vreun fel. Câș(cid:13)tigurile ș(cid:13)i pierderile din deținere măsurate pe baza prețurilor curente ale activelor pe piață se numesc câș(cid:13)tiguri ș(cid:13)i pierderi nominale din deținere. Ele pot fi descompuse în câș(cid:13)tiguri ș(cid:13)i pierderi neutre din deținere, care reflectă variația nivelului general al prețurilor, ș(cid:13)i în câș(cid:13)tiguri ș(cid:13)i pierderi reale din deținere, care țin cont de fluctuația prețurilor relative ale activelor. Stocuri 1. 47. Prin stocuri se înțeleg activele ș(cid:13)i pasivele deținute la un anumit moment. Stocurile sunt înregistrate la începutul ș(cid:13)i la sfârș(cid:13)itul fiecărei perioade contabile. Conturile care pun în evidență stocurile se numesc conturi de patrimoniu (15). De asemenea, stocurile sunt contabilizate pentru populație ș(cid:13)i pentru forța de muncă. Cu toate acestea, aceste stocuri sunt înregistrate ca valori medii pe toată perioada contabilă. Valorile stocurilor sunt contabilizate pentru toate activele definite în sistem; cu alte cuvinte, activele ș(cid:13)i pasivele financiare sau activele nefinanciare produse sau neproduse. Cu toate acestea, acoperirea este limitată la activele care sunt utilizate în activitățile economice ș(cid:13)i fac obiectul dreptului de proprietate. Astfel, stocurile nu sunt înregistrate în cazul activelor, cum ar fi capitalul uman ș(cid:13)i resursele naturale care nu au proprietar. În aceste limite, sistemul este exhaustiv în ceea ce priveș(cid:13)te fluxurile ș(cid:13)i stocurile. Acest lucru presupune că toate variațiile de stoc pot fi explicate în totalitate prin fluxurile înregistrate. SISTEMUL DE CONTURI Ș(cid:13) I AGREGATE (16) Norme contabile 1. 48. Un cont este un mijloc de înregistrare a unui anumit aspect al vieții economice, a utilizării ș(cid:13)i resurselor, a variațiilor de active ș(cid:13)i pasive din timpul perioadei contabile, a stocurilor de active ș(cid:13)i pasive existente la începutul sau la sfârș(cid:13)itul acestei perioade. Terminologia referitoare la cele două părți ale contului 1. 49. Sistemul utilizează termenul „resurse” pentru a desemna partea dreaptă a contului de operațiuni curente în care se înregistrează operațiunile care au ca efect creș(cid:13)terea valorii economice a unei unități sau a unui sector. În partea stângă a acestor conturi, numită „utilizări”, sunt înregistrate operațiunile care au ca efect reducerea valorii economice a unei unități sau a unui sector. (14) Efectele delictelor minore (furtul de mărfuri din magazin) pot fi înregistrate în variațiile de stoc ș(cid:13)i, prin urmare, se consideră drept operațiune. (15) A se vedea capitolul 7: „Conturile de patrimoniu”. (16) A se vedea capitolul 7: „Conturile de patrimoniu” ș(cid:13)i capitolul 8: „Secvența de conturi ș(cid:13)i soldurile contabile”. 34 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 Partea dreaptă a conturilor de acumulare se numeș(cid:13)te „variația pasivelor ș(cid:13)i a valorii nete” ș(cid:13)i partea lor stângă este numită „variația activelor”. Conturile de patrimoniu înregistrează „pasivele ș(cid:13)i valoarea netă” (diferența dintre active ș(cid:13)i pasive) în partea dreaptă ș(cid:13)i activele în partea stângă. Din compararea a două conturi de patrimoniu succesive reiese variația pasivelor ș(cid:13)i a valorii nete, cât ș(cid:13)i variația activelor. Intrări duble ș(cid:13)i cvadruple 1. 50. În contabilitatea națională, operațiunile efectuate de către o unitate sau un sector fac obiectul unei înregistrări în partidă dublă. Fiecare operațiune trebuie înregistrată de două ori, o dată ca resursă (sau ca variație de pasive) ș(cid:13)i o dată ca utilizare (sau ca variație de active). Totalul operațiunilor înregistrate ca resurse sau ca variația pasivelor trebuie să fie egal cu cel al operațiunilor înregistrate ca utilizări sau ca variație a activelor, ceea ce permite verificarea coerenței conturilor. În practică, cu toate acestea, conturile naționale — cu toate unitățile ș(cid:13)i sectoarele lor — sunt bazate pe principiul intrărilor cvadruple, întrucât majoritatea operațiunilor implică două unități instituționale. Fiecare operațiune de acest tip trebuie să fie înregistrată de două ori, pe fiecare dintre cele două operațiuni implicate. De exemplu, o contribuție socială plătită în numerar de către o unitate a administrației publice pentru o gospodărie este contabilizată în conturile administrațiilor publice în utilizări, pe postul de transferuri ș(cid:13)i în achiziții negative de active, pe postul numerar ș(cid:13)i depozite; în timp ce în contul sectorului de gospodării ale populației, ea este înregistrată ca o resursă, pe postul de transferuriș(cid:13)i în achiziții de active, pe postul numerar ș(cid:13)i depozite. Pe de altă parte, operațiunile care au loc în interiorul aceleiaș(cid:13)i unități (cazul unităților care consumă propria producție) nu necesită decât două intrări ale căror valori trebuie să fie estimate. Evaluarea 1. 51. Cu excepția anumitor variabile referitoare la populație ș(cid:13)i forța de muncă, toate fluxurile ș(cid:13)i stocurile prezentate în sistem sunt exprimate în termeni monetari. Sistemul nu încearcă să determine utilitatea acestor fluxuri ș(cid:13)i stocuri. În schimb, fluxurile ș(cid:13)i stocurile sunt măsurate în conformitate cu valoarea lor de schimb, adică valoarea la care fluxurile ș(cid:13)i stocurile sunt sau pot fi schimbate contra numerar. Prin urmare, prețurile de piață reprezintă conceptul de bază din SEC în materie de evaluare. 1. 52. În cazul operațiunilor monetare, al deținerilor de active ș(cid:13)i pasive în numerar, valorile necesare sunt direct disponibile. În alte cazuri se preferă metoda evaluării care ia în considerare prețul practicat pe piață pentru bunuri, servicii sau active similare. Această metodă se foloseș(cid:13)te spre exemplu pentru operațiunile de barter ș(cid:13)i serviciile locative furnizate de proprietarii-ocupanți. Atunci când nu sunt disponibile prețurile de piață pentru servicii similare, de exemplu în cazul serviciilor non-piață produse de administrațiile publice, evaluarea trebuie să fie bazată pe costurile de producție. În cazul în care nici una dintre cele două metode nu poate fi aplicată, se convine înregistrarea fluxurilor ș(cid:13)i a stocurilor la valoarea actualizată a veniturilor viitoare scontate. Cu toate acestea, având în vedere existența unei incertitudini majore, această metodă este recomandată doar ca ultimă variantă. 1. 53. Stocurile se evaluează la prețurile curente la data stabilirii contului de patrimoniu ș(cid:13)i nu la data producției sau achiziției bunurilor sau activelor care formează stocurile. Uneori este necesar să se evalueze stocurile pe baza estimării valorii de achiziție amortizate sau a costurilor de producție. Norme speciale de evaluare a produselor (17) 1. 54. Din cauza cheltuielilor de transport, a adaosurilor comerciale ș(cid:13)i impozitelor, minus subvențiile pe produs, producătorul ș(cid:13)i utilizatorul unui produs dat are o percepție diferită a valorii acestuia. Pentru a apropia pe cât posibil punctele de vedere ale operatorilor, sistemul înregistrează toate utilizările la prețul de achiziție, care include costurile de transport, adaosurile comerciale ș(cid:13)i impozitele, minus subvențiile pe produs, în timp ce producția se înregistrează la prețul de bază, care exclude aceste elemente. (17) A se vedea capitolul 3: „Operațiuni pe produse”. 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 35 1. 55. Importurile ș(cid:13)i exporturile de produse se înregistrează la valoarea din frontieră. Toate importurile ș(cid:13)i exporturile sunt evaluate la punctul vamal de frontieră al exportatorului, sau „free on board” (FOB). Serviciile de transport extern ș(cid:13)i asigurarea între frontiera exportatorului ș(cid:13)i cea a importatorului nu sunt incluse în valoarea bunului, dar sunt înregistrate ca servicii. Deoarece nu este posibilă obținerea valorii FOB pentru toate subdiviziunile de produse, tabelele detaliate de comerț exterior prezintă importurile evaluate la frontiera importatorului (valorile CIF). Toate serviciile de transport ș(cid:13)i asigurare până la frontiera vamală a importatorului sunt incluse în valoarea mărfurilor importate. În măsura în care, aceste servicii sunt furnizate de întreprinderi naționale, se face o ajustare globală FOB/CIF în cadrul acestei prezentări. Evaluarea în prețuri constante (18) 1. 56. Evaluarea în prețuri constante constă în evaluarea fluxurilor ș(cid:13)i stocurilor unei perioade contabile la prețurile perioadei anterioare. Scopul acestei evaluări în prețuri constante este descompunerea în timp a variațiilor valorii fluxurilor ș(cid:13)i stocurilor în variații de preț ș(cid:13)i variații de volum. Fluxurile ș(cid:13)i stocurile în prețuri constante sunt exprimate în termeni de volum. Multe fluxuri ș(cid:13)i stocuri, ca de exemplu veniturile, nu au dimensiuni proprii în termeni de preț ș(cid:13)i cantitate. Cu toate acestea, puterea de cumpărate a acestor variabile poate fi obținută prin deflatarea valorilor curente cu un indice mediu de preț adecvat, ca de exemplu indicele de preț al utilizărilor finale naționale, exceptând variația stocurilor. Fluxurile ș(cid:13)i stocurile astfel deflatate sunt denumite în termeni reali. Un exemplu ar putea fi venitul real disponibil. Momentul înregistrării 1. 57. Sistemul înregistrează fluxurile pe baza creanțelor scadente; adică atunci când se creează, se transformă sau se stinge o valoare economică sau când apar, se transformă ori se anulează cereri de despăgubire sau obligații. În acest fel, producția este înregistrată în momentul în care este realizată ș(cid:13)i nu în momentul în care este achitată de către cumpărător, iar vânzarea unui activ se înregistrează atunci când are loc transferul de proprietate ș(cid:13)i nu atunci când se efectuează plata corespunzătoare. Dobânzile se înregistrează în perioada contabilă în care se acumulează, indiferent dacă sunt plătite sau nu în perioada respectivă. Înregistrarea pe baza creanțelor scadente se aplică tuturor fluxurilor, atât pentru cele monetare, cât ș(cid:13)i pentru cele nemonetare, fie că au avut loc între unități sau în interiorul aceleiaș(cid:13)i unități. Cu toate acestea, în unele cazuri este necesară o anumită flexibilitate în ceea ce primeș(cid:13)te momentul înregistrării. Aceasta se aplică, în special, impozitelor ș(cid:13)i altor fluxuri legate de administrațiile publice, care sunt adesea înregistrate în conturile lor ca numerar. Uneori este dificil să se realizeze o transformare exactă a acestor fluxuri din numerar în creanțe scadente. Prin urmare, în aceste cazuri este necesar să se recurgă la aproximări. Orice flux trebuie să fie înregistrat în acelaș(cid:13)i moment pentru toate unitățile instituționale implicate ș(cid:13)i în toate conturile în cauză. Acest principiu poate părea simplu, dar punerea lui în practică nu este simplă. Unitățile instituționale nu aplică întotdeauna aceleaș(cid:13)i norme contabile. Chiar atunci când ele o fac, diferențe la nivelul înregistrării efective se pot produce din motive practice, cum ar fi întârzierile în comunicare. În consecință, operațiunile se pot înregistra la momente diferite de către părțile implicate. Aceste discrepanțe trebuie să fie eliminate prin ajustări. Consolidarea ș(cid:13)i înregistrarea netă Consolidarea 1. 58. Consolidarea înseamnă eliminarea atât din utilizări, cât ș(cid:13)i din resurse, a operațiunilor care au loc între unitățile regrupate, precum ș(cid:13)i eliminarea activelor ș(cid:13)i pasivelor financiare reciproce. La nivelul sectoarelor ș(cid:13)i subsectoarelor fluxurile ș(cid:13)i stocurile dintre unitățile componente nu sunt, în principiu, consolidate între unități. (18) A se vedea capitolul 10: „Măsurarea prețurilor ș(cid:13)i a volumelor”. 36 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 Cu toate acestea, conturile consolidate pot fi elaborate în vederea descrierilor sau a analizelor complementare. Pentru anumite tipuri de analize, informațiile privind operațiunile din aceste (sub)sectoare cu celelalte sectoare ș(cid:13)i pozițiile financiare „externe” corespunzătoare sunt mai semnificative decât cifrele globale brute. In plus, conturile ș(cid:13)i tabelele ce prezintă relația creditor-debitor oferă un aspect detaliat al finanțării economiei ș(cid:13)i sunt considerate foarte utile pentru cunoaș(cid:13)terea canalelor prin care surplusurile financiare sunt transferate de la creditorii finali la debitorii finali. Înregistrarea netă 1. 59. Orice operație realizată de o unitate individuală sau de un sector poate fi contabilizată fie în utilizări, fie în resurse (de exemplu, a plăti ș(cid:13)i a primi dobânzi); în acelaș(cid:13)i fel, orice instrument financiar poate fi înregistrat fie ca activ, fie ca un pasiv. Sistemul recomandă înregistrarea pe o bază brută, făcând astfel abstracție de modul detaliat de înregistrare netă care este specifică clasificărilor. De fapt, pentru numeroase categorii de operațiuni, înregistrarea netă este implicită, cazul cel mai cunoscut fiind cel al „variației stocurilor”, care mai mult decât a urmări intrările ș(cid:13)i ieș(cid:13)irile zilnice, redă în mod global formarea de capital, aspect sensibil mai interesant pentru analiză. În acelaș(cid:13)i mod, cu câteva excepții, contul financiar ș(cid:13)i contul altor modificări de active înregistrează creș(cid:13)terile de active ș(cid:13)i pasive pe o bază netă, prezentând rezultatul final al acestor fluxuri, la sfârș(cid:13)itul perioadei contabile. Conturile, soldurile contabile ș(cid:13)i agregatele 1. 60. Pentru unități (unități instituționale, unități cu activitate economică la nivel local) sau grup de unități (sector instituțional ș(cid:13)i, prin extensie, restul lumii, ramuri de activitate), diferite subconturi contabilizează operațiunile ș(cid:13)i alte fluxuri legate de anumite aspecte specifice ale vieții economice (spre exemplu, producția). Aceste ansamble de operațiuni, în general, nu se echilibrează; sumele totale ale plăților ș(cid:13)i încasărilor fiind adesea diferite. În consecință, trebuie să se introducă un sold contabil. În general, trebuie să se introducă, de asemenea, un sold contabil între totalul de active ș(cid:13)i totalul de pasive ale unei unități sau ale unui sector instituțional. Soldurile contabile, prin ele însele, constituie deja instrumente precise de măsurare a performanțelor economice. Atunci când sunt însumate la nivelul economiei totale, ele devin agregate semnificative. Secvența conturilor 1. 61. Sistemul este construit în jurul unei secvențe de conturi interconectate. Secvența completă de conturi ale unităților ș(cid:13)i sectoarelor instituționale cuprinde conturile de operațiuni curente, conturile de acumulări ș(cid:13)i conturile de patrimoniu. Conturile de operațiuni curente tratează producția, formarea, distribuirea ș(cid:13)i redistribuirea venitului ș(cid:13)i utilizarea acestui venit sub formă de consum final. Conturile de acumulare cuprind toate variațiile de active, pasive ș(cid:13)i valoarea netă (adică, pentru fiecare unitate sau grup de unități instituționale, diferențele între activele ș(cid:13)i pasivele sale). Conturile de patrimoniu se ocupă de stocurile de active ș(cid:13)i pasive ș(cid:13)i de valoarea netă. 1. 62. Stabilirea unei secvențe complete de conturi, inclusiv cele de patrimoniu, pentru o UAE locală nu are sens, o asemenea unitate neavând, în general, capacitatea de a deține bunuri sau active în nume propriu, sau să primească ș(cid:13)i să distribuie venituri. Pentru unitățile cu activitate economică la nivel local ș(cid:13)i pentru ramurile de activitate, secvența conturilor este limitată la primele conturi de operațiuni curente, adică contul de producție ș(cid:13)i cel de exploatare, acesta din urmă având ca sold contabil excedentul de exploatare. 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 37 Contul de bunuri ș(cid:13)i servicii 1. 63. Contul de bunuri ș(cid:13)i servicii prezintă, pentru economia totală sau pentru grupe de produse, totalul resurselor (producția ș(cid:13)i importurile) ș(cid:13)i utilizările de bunuri ș(cid:13)i servicii (consumul intermediar, consumul final, variația de stoc, formarea brută de capital fix, achizițiile minus cedările de obiecte de valoare ș(cid:13)i exporturile). Contul restului lumii 1. 64. Contul restului lumii acoperă operațiunile între unități instituționale rezidente ș(cid:13)i nerezidente ș(cid:13)i stocurile de active ș(cid:13)i de pasive corespunzătoare, atunci când este cazul. Restul lumii jucând în structura contabilă un rol identic cu cel al unui sector instituțional, contul său este elaborat din punctul de vedere al restului lumii. O resursă pentru restul lumii este deci o utilizare pentru economia totală ș(cid:13)i viceversa. Un sold contabil pozitiv reprezintă un surplus pentru restul lumii ș(cid:13)i un deficit pentru economia totală ș(cid:13)i invers, dacă soldul contabil este negativ. Solduri contabile 1. 65. Un sold contabil este un concept contabil obținut prin deducerea valorii totale a intrărilor pe o parte a unui cont din valoarea totală de pe cealaltă parte. El nu poate fi măsurat independent de alte intrări; ca intrare derivată, el reflectă aplicarea normelor contabile generale utilizate la diferite intrări în cele două părți ale contului respectiv. Soldurile contabile nu sunt numai instrumente ce servesc la echilibrarea conturilor. Ele furnizează numeroase informații utile, unele dintre ele cuprinzând înregistrări contabile importante, aș(cid:13)a cum poate fi observat din următoarele exemple: valoarea adăugată, excedentul de exploatare, venitul disponibil, economia, creditarea netă/împrumutul net. Agregate 1. 66. Agregatele sunt valori complexe care măsoară rezultatul activității economiei totale văzut dintr-un unghi particular; de exemplu, cel al producției, valorii adăugate, venitului disponibil, consumului final, economiilor, formării de capital etc. Deș(cid:13)i calculul agregatelor nu constituie unicul obiectiv ș(cid:13)i nici scopul principal, sistemul recunoaș(cid:13)te importanța acestora ca indicatori de sinteză ș(cid:13)i ca valori de referință pentru analize macroeconomice ș(cid:13)i pentru compararea în timp ș(cid:13)i în spațiu. Pot fi distinse două tipuri de agregate: (a) agregate care fac trimitere directă la operațiunile înregistrate în sistem, cum ar fi producția de bunuri ș(cid:13)i servicii, consumul final efectiv, formarea brută de capital fix, remunerarea salariaților etc. ; (b) agregate care constituie solduri contabile în conturi, precum produsul intern brut (PIB) la prețul pieței, excedentul de exploatare al economiei totale, venitul național, venitul național disponibil, economiile, soldul operațiunilor curente cu exteriorul ș(cid:13)i valoarea netă a economiei totale (patrimoniul național). 1. 67. Un anumit număr de indicatori ai contabilității naționale permit o dimensiune suplimentară dacă sunt exprimați pe cap de locuitor. Pentru agregatele importante precum PIB, venitul național sau consumul final al gospodăriilor, numitorul curent utilizat este populația (rezidentă) totală. Atunci când se foloseș(cid:13)te descompunerea în subsectoare a conturilor sau a unei părți din conturile sectorului gospodăriilor populației este la fel de indispensabil de a dispune de date referitoare la numărul de persoane ș(cid:13)i de gospodării aparținând fiecărui subsector (19). SISTEMUL INTRĂRI-IEȘ(cid:13) IRI (20) 1. 68. Sistemul intrări-ieș(cid:13)iri cuprinde tabelele resurselor ș(cid:13)i utilizărilor pe ramuri de activitate, tabele ce fac legătura între cele de resurse ș(cid:13)i utilizări ș(cid:13)i conturile sectoarelor ș(cid:13)i tabelele intrări-ieș(cid:13)iri simetrice pe ramuri omogene (produs). (19) A se vedea capitolul 11: „Populația ș(cid:13)i forța de muncă”. (20) A se vedea capitolul 9: „Sistemul intrări-ieș(cid:13)iri”. 38 1. 69. RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 Tabelele de resurse ș(cid:13)i utilizări sunt matrice (produse pe linie, ramuri de activitate pe coloană) care detaliază producția ramurilor pe tipuri de produse ș(cid:13)i arată cum resursele interne ș(cid:13)i importurile de bunuri ș(cid:13)i servicii sunt alocate între diferite utilizări intermediare ș(cid:13)i finale, inclusiv exporturile. Tabelul de utilizări prezintă, de asemenea, structura costurilor de producție ș(cid:13)i a venitului generat, pe ramuri de activitate. Tabelele de resurse ș(cid:13)i de utilizări constituie un cadru central în jurul căruia sunt articulate toate tabelele pe ramuri de activitate ș(cid:13)i (sau) pe produse, tabele care cuprind date despre forța de muncă, formarea brută de capital fix, stocurile de active fixe ș(cid:13)i indicii detaliați de preț, descriind astfel, în detaliu, structura costurilor, a veniturilor generate, forța de muncă, productivitatea muncii ș(cid:13)i intensitatea capitalului. 1. 70. Este posibilă realizarea unei legături între tabelele de resurse ș(cid:13)i utilizări ș(cid:13)i conturile sectoarelor încruciș(cid:13)ând producția, consumul intermediar ș(cid:13)i componentele valorii adăugate pe sectoare ș(cid:13)i pe ramuri de activitate. 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 39 CAPITOLUL 2 UNITĂȚI Ș(cid:13) I GRUPAREA LOR 2. 01. Economia unei țări este rezultatul activității unui număr foarte mare de unități care efectuează numeroase operațiuni de natură diferită, în scopul producției, finanțării, asigurării, redistribuiriiș(cid:13)i consumului. 2. 02. Unitățile ș(cid:13)i grupările unităților utilizate în cadrul contabilității naționale trebuie să fie definite în funcție de tipul analizelor economice cărora le sunt destinate ș(cid:13)i nu după tipurile de unități utilizate în mod obiș(cid:13)nuit în anchetele statistice. Acestea din urmă (întreprinderi, societăți holding, unități-tip de activitate, unități locale, administrațiile publice, instituții fără scop lucrativ, gospodăriile populației etc. ) nu pot întotdeauna satisface cerințele conturilor naționale, deoarece ele se bazează, în general, pe criterii tradiționale de natură juridică, administrativă sau contabilă. Statisticienii ar trebui să țină seama de definițiile unităților de analiză utilizate în SEC pentru a se asigura că în anchetele prin care datele sunt efectiv culese sunt introduse, în mod progresiv, toate elementele informative necesare pentru compilarea datelor referitoare la unitățile analizate în SEC. 2. 03. Una dintre caracteristicile sistemului este utilizarea a trei tipuri de unități corespunzătoare celor două moduri net diferite de divizare a economiei naționale. Pentru analiza procesului de producție este indispensabil să se aleagă unități care pun în evidență relațiile de ordin tehnico-economic; pentru analiza fluxurilor care afectează veniturile, operațiunile financiare ș(cid:13)i de capital ș(cid:13)i bilanțurile absolut necesar să se aleagă unitățile care pun în evidență relațiile de comportament între agenții economici. Plecând de la aceste două obiective, sunt definite în continuare, pe de o parte unitățile instituționale, adecvate pentru analiza relațiilor de comportament ș(cid:13)i pe de altă parte, unitățile cu activitate de tip local ș(cid:13)i unitățile de producție omogenă, adecvate pentru analiza relațiilor tehnico-economice. În practică, aceste trei tipuri de unități sunt formate prin combinarea sau subdivizarea unităților de bază ale anchetelor statistice sau sunt primite direct din anchetele statistice. Înainte de a defini exact cele trei tipuri de unități utilizate în SEC este necesar să se fixeze limitele economiei naționale. DELIMITAREA ECONOMIEI NAȚIONALE 2. 04. Unitățile instituționale, cu activitate de tip local sau de producție omogenă care constituie economia unei țări ș(cid:13)i ale căror operațiuni sunt înregistrate în SEC sunt acelea care au un centru de interes economic pe teritoriul economic al țării. Aceste unități, denumite unități rezidente, pot avea sau nu naționalitatea țării, pot fi sau nu persoane juridice ș(cid:13)i pot fi prezente sau nu pe teritoriul economic al țării la data la care efectuează o tranzacție. După ce am delimitat în acest fel economia națională prin unități rezidente este necesar să se definească înțelesul termenilor de teritoriu economic ș(cid:13)i centru de interes economic. 2. 05. Termenul teritoriul economic al unei țări reprezintă: (a) teritoriul geografic administrat de un guvern, în interiorul căruia persoanele, bunurile, serviciile ș(cid:13)i capitalul circulă liber; (b) orice zone libere, inclusiv depozitele ș(cid:13)i uzinele sub control vamal; (c) spațiul aerian național, apele teritoriale ș(cid:13)i platforma continentală situată în apele internaționale, asupra cărora țara dispune de drepturi exclusive (1); (d) enclavele teritoriale [adică teritoriile geografice situate în restul lumii ș(cid:13)i utilizate în virtutea tratatelor internaționale sau acordurilor dintre state de către administrațiile publice ale țărilor (ambasade, consulate, baze militare, baze ș(cid:13)tiințifice etc. )]; (1) Navele de pescuit, alte nave, platformele mobile ș(cid:13)i aeronavale sunt tratate în SEC ca orice alt echipament mobil aparținând ș(cid:13)i/sau exploatate de unitățile rezidente sau care aparțin de unități nerezidente ș(cid:13)i exploatate de unități rezidente. Operațiunile referitoare la proprietatea (formarea brută de capital fix) ș(cid:13)i la exploatarea (închirierea, asigurarea etc. ) echipamentelor de acest tip sunt atribuite economiei țării în care proprietarul ș(cid:13)i/sau exploatatorul sunt respectiv rezidenți. În cazul leasingului financiar se presupune existența unei schimbări de proprietate. 40 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 (e) zăcăminte de petrol, gaze naturale etc. situate în apele internaționale în afara platformei continentale a țării ș(cid:13)i exploatate de unități rezidente pe teritoriul care a fost definit în alineatele precedente. 2. 06. Teritoriul economic nu include enclavele extrateritoriale [adică părțile din teritoriul geografic al țării utilizate de administrațiile publice ale altor țări, de instituțiile Uniunii Europene sau de organizațiile internaționale, în virtutea tratatelor internaționale sau acordurilor dintre state (2)]. 2. 07. Expresia „centru de interes economic” arată că există, pe teritoriul economic, un loc în care sau plecând de la care o unitate exercită sau înțelege să continue să exercite activități economice ș(cid:13)i să efectueze operațiuni de oarecare amploare într-o anumită perioadă, fie nedeterminată, fie determinată, dar relativ lungă (un an sau mai mult). Astfel, dacă o unitate efectuează în aceste condiții operațiuni pe teritoriul economic al mai multor țări, ea poate să aibă un centru de interes economic în fiecare dintre acestea. Proprietatea asupra unui teren sau al unei clădiri de pe teritoriul economic este considerată a fi suficientă în sine pentru ca proprietarul să aibă acolo un centru de interes economic. 2. 08. Pe baza acestor definiții, unitățile rezidente într-o țară pot fi subdivizate în: (a) unități angajate în principal în activitatea de producție, finanțare, asigurare sau redistribuire, în legătură cu toate operațiunile lor, cu excepția celor legate de proprietatea asupra terenurilor ș(cid:13)i clădirilor; (b) unități al căror principal obiect de activitate îl reprezintă consumul (3), în legătură cu toate operațiunile, cu excepția proprietății asupra terenurilor ș(cid:13)i clădirilor; (c) toate unitățile care au în proprietate terenuri ș(cid:13)i clădiri, cu excepția proprietarilor de enclave extrateritoriale care fac parte din teritoriul economic al altor țări sau constituie state sui generis (a se vedea punctul 2. 06. ) 2. 09. În cazul unităților angajate în principal în producție, finanțe, asigurări sau redistribuire, în legătură cu toate operațiunile lor, cu excepția proprietății asupra terenurilor ș(cid:13)i clădirilor, pot fi identificate următoarele două cazuri: (a) activitate exercitată exclusiv pe teritoriul economic al țării: unitățile care efectuează aceste activități sunt unități rezidente ale țării; (b) activitatea exercitată pe o durată de un an sau mai mult pe teritoriul economic al mai multor țări; numai partea unității care are centrul de interes economic pe teritoriul economic al țării este considerată ca unitate rezidentă. Aceasta poate fi: 1. fie o unitate instituțională rezidentă (a se vedea punctul 2. 12. ), a cărei activitate exercitată timp de un an sau mai mult în restul lumii (4) este exclusă ș(cid:13)i tratată separat; 2. fie o unitate rezidentă fictivă (a se vedea punctul 2. 15. ) căreia i se atribuie activitatea exercitată în țară timp de cel puțin un an, de către o unitate nerezidentă. (4) 2. 10. În cazul unităților a căror principală activitate este în domeniul consumului, cu excepția cazului în care acționează ca proprietari de terenuri ș(cid:13)i clădiri, gospodăriile populației care au un centru de interes economic în țară, chiar dacă ele se găsesc în străinătate pentru o perioadă scurtă (mai puțin de un an). Acestea includ, în special, următoarele: (a) lucrători din zona de frontieră, adică persoane care trec zilnic frontiera unei țări pentru a lucra în țara vecină; (2) Teritoriile utilizate de instituțiile Uniunii Europene ș(cid:13)i alte organisme internaționale constituie, prin urmare, teritoriul statelor sui generis. Caracteristica acestor țări este că nu au alți rezidenți în afara unităților rezidente [a se vedea punctul 2. 10. litera (e)]. (3) Consumul nu este singura activitate posibilă a gospodăriilor populației. În calitate de antreprenori, acestea pot exercita orice tip de activitate economică. (4) Atunci când această activitate este exercitată mai puțin un an, ea nu trebuie să fie separată de cea a unității instituționale productive. De asemenea, această activitate nu va fi separată, chiar dacă este exercitată un an sau mai mult, atunci când este mai puțin importantă ș(cid:13)i în nici un caz atunci când se referă la instalarea echipamentelor în străinătate. Cu toate acestea, o unitate rezidentă a unei țări care desfăș(cid:13)oară activități de construcție în alte țări pe o durată mai mică de un an va fi considerată ca având un centru de interes economic pe teritoriul economic al acesteia din urmă, dacă producția sa reprezintă o formare brută de capital fix. Această unitate va trebui să fie tratată ca unitate rezidentă fictivă. 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 41 (b) lucrători sezonieri, adică persoane care părăsesc țara pentru o perioadă de câteva luni, dar pentru mai puțin de un an, ca să lucreze într-o altă țară în sectoarele în care este necesară periodic forță de muncă suplimentară; (c) turiș(cid:13)ti, pacienți, studenți (5), oficialități invitate, oameni de afaceri, comercianți, artiș(cid:13)ti ș(cid:13)i membri unor echipaje care călătoresc în străinătate. (d) personalul local care lucrează în enclavele extrateritoriale ale administrațiilor publice străine; (e) personalul din instituțiile Uniunii Europene ș(cid:13)i din organizațiile internaționale, atât civile, cât ș(cid:13)i militare, având reș(cid:13)edința în enclavele extrateritoriale; (f) reprezentanții oficiali, atât civili, cât ș(cid:13)i militari, ai administrațiilor publice naționale (inclusiv familiile lor) stabilite în enclavele teritoriale. 2. 11. Toate unitățile care au în proprietate terenuri ș(cid:13)i/sau clădiri situate pe teritoriul economic sunt considerate unități rezidente sau unități rezidente virtuale (a se vedea punctul 2. 15. ) ale țării în care sunt situate geografic aceste terenuri sau clădiri. UNITĂȚI INSTITUȚIONALE 2. 12. Definiție: Unitatea instituțională este un centru elementar de decizie economică caracterizată printr-un comportament unitar ș(cid:13)i autonomie de decizie în exercitarea funcției principale. O unitate rezidentă este unitate instituțională în cazul în care beneficiază de autonomie decizională în exercitarea funcției principaleș(cid:13)i când dispune de o contabilitate completă sau ar fi în măsură să elaboreze un set complet de conturi la cerere, atunci când este posibil ș(cid:13)i necesar, atât din punct de vedere economic, cât ș(cid:13)i legal. Pentru a spune că o unitate beneficiază de autonomie de decizie în exercitarea funcției principale, unitatea trebuie: (a) să aibă dreptul să dețină în nume propriu bunuri ș(cid:13)i active; prin urmare, este în măsură să schimbe proprietatea asupra bunurilor sau activelor prin operațiuni cu alte unități instituționale; (b) să aibă capacitatea de a lua decizii economice ș(cid:13)i de a exercita activități economice, pentru care este direct responsabilă în fața legii; (c) să aibă capacitatea de a face plăți în nume propriu, de a-ș(cid:13)i asuma obligații sau alte angajamente ș(cid:13)i de a încheia contracte în nume propriu. Pentru a putea spune că o unitate deține un set complet de conturi, unitatea trebuie să țină documente contabile care să cuprindă toate operațiunile economice ș(cid:13)i financiare pe care le-a efectuat în cursul unei perioade de referință contabilă, precum ș(cid:13)i un bilanț al activelor ș(cid:13)i pasivelor. 2. 13. În cazul unităților care în mod evident nu au cele două caracteristici ale unității instituționale se vor aplica următoarele principii: (a) gospodăriile populației beneficiază întotdeauna de autonomie de decizie în exercitarea funcției principale ș(cid:13)i, prin urmare, trebuie să fie întotdeauna unități instituționale, chiar dacă nu dispun de contabilitate completă; (b) unitățile care nu au o contabilitate completă ș(cid:13)i pentru care nu este posibil sau util să se realizeze un set complet de conturi la cerere sunt tratate împreună cu unitățile instituționale în a căror contabilitate sunt cuprinse ș(cid:13)i conturile lor parțiale; (c) unitățile care, deș(cid:13)i au o contabilitate completă, nu dispun de autonomie de decizie în exercitarea funcției principale sunt cuprinse în unitățile care le controlează; (d) unitățile care corespund definiției unității instituționale sunt considerate ca atare, chiar dacă nu îș(cid:13)i dau publicității conturile; (e) unitățile care fac parte dintr-un grup de unități ce execută activități de producție ș(cid:13)i dispun de o contabilitate completă sunt considerate ca fiind unități instituționale, chiar dacă ele cedează o parte din autonomia lor de decizie organizației centrale (societatea holding) care îș(cid:13)i asumă conducerea generală a grupului; însăș(cid:13)i societatea holding este considerată ca unitate instituțională distinctă de unitățile pe care ea le controlează, cu excepția cazului de la litera (b) de mai sus; (5) Studenții sunt considerați întotdeauna ca rezidenți, indiferent de durata studiilor în străinătate. 42 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 (f) cvasi-societățile dispun de o contabilitate completă ș(cid:13)i nu au statut juridic independent. Cu toate acestea, ele au un comportament economic ș(cid:13)i financiar diferit de cel al proprietarilor lor ș(cid:13)i similar cel al societăților. Pentru aceasta se consideră că se bucură de autonomie de decizie ș(cid:13)i sunt definite ca unități instituționale distincte. 2. 14. Societățile holding sunt unități instituționale a căror funcție principală este de a controla ș(cid:13)i conduce un grup de filiale. 2. 15. Unitățile rezidente virtuale sunt definite ca: (a) părți ale unităților nerezidente care au un centru de interes economic pe teritoriul economic al țării (adică, în majoritatea cazurilor, efectuează operațiuni economice timp de un an sau mai mult sau care exercită acolo activități de construcție în timpul unei perioade mai scurte de un an, cu condiția ca producția realizată să constituie o formare brută de capital fix); (b) unitățile nerezidente, în calitate de proprietari de terenuri sau clădiri pe teritoriul economic al țării, dar numai pentru operațiuni care au ca obiect aceste terenuri sau clădiri. Chiar dacă țin numai o contabilitate parțială ș(cid:13)i nu beneficiază întotdeauna de autonomie de decizie, unitățile rezidente fictive sunt tratate ca unități instituționale. 2. 16. În concluzie, se consideră unități instituționale următoarele: (a) unitățile care țin o contabilitate completă ș(cid:13)i beneficiază de autonomie de decizie: 1. societățile cu capital privat ș(cid:13)i public; 2. societățile cooperatiste ș(cid:13)i asociațiile care au personalitate juridică; 3. producătorii publici care, în virtutea unei legislații speciale sunt recunoscuți ca persoane juridice; 4. instituțiile fără scop lucrativ recunoscute ca persoane juridice; 5. agențiile administrațiilor publice; (b) unitățile care țin o contabilitate completă ș(cid:13)i care beneficiază de autonomie de decizie: cvasi-societăți [a se vedea punctul 2. 13 litera (f)]; (c) unități care nu țin în mod obligatoiu o contabilitate completă, dar care prin convenție, sunt considerate a avea autonomie de decizie: 1. gospodăriile populației; 2. unități rezidente virtuale (a se vedea punctul 2. 15). SECTOARE INSTITUȚIONALE 2. 17. Necesitățile de agregare înseamnă că este imposibil să se ia în considerare unitățile instituționale în mod individual; ele trebuie să fie combinate în grupuri denumite sectoare instituționale sau, mai simplu, sectoare, din care unele pot fi subdivizate în subsectoare. Tabelul 2. 1 Sectoare ș(cid:13)i subsectoare Sectoare ș(cid:13)i subsectoare Publice Private naționale Sub control străin Societăți nefinanciare Societăți financiare Banca centrală Alte instituții financiare monetare Alți intermediari financiari, exclusiv societățile de asigurare ș(cid:13)i fondurile de pensii Auxiliari financiari Societăți de asigurare ș(cid:13)i fonduri de pensii S. 11 S. 12 S. 121 S. 122 S. 123 S. 124 S. 125 S. 11001 S. 11002 S. 11003 S. 12201 S. 12202 S. 12203 S. 12301 S. 12401 S. 12501 S. 12302 S. 12402 S. 12502 S. 12303 S. 12403 S. 12503 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 43 Sectoare ș(cid:13)i subsectoare Publice Private naționale Sub control străin Administrații publice Administrația centrală Administrația statelor Administrații locale Fonduri de securitate socială Gospodăriile populației S. 13 S. 1311 S. 1312 S. 1313 S. 1314 S. 14 Angajatori (inclusiv lucrători independenți) S. 141 + S. 142 Angajați Beneficiari de venituri din proprietate Beneficiari de pensii Beneficiari de alte venituri din transferuri Alte gospodării ale populației S. 143 S. 1441 S. 1442 S. 1443 S. 145 Instituții fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor populației S. 15 Restul lumii Uniunea Europeană Statele membre ale Uniunii Europene Instituții ale Uniunii Europene Țări terțe ș(cid:13)i organizații internaționale S. 2 S. 21 S. 211 S. 212 S. 22 2. 18. Fiecare sector sau subsector grupează unitățile instituționale care au comportamente economice asemănătoare. Unitățile instituționale sunt grupate în sectoare în funcție de categoria de producători ș(cid:13)i de natura activităților ș(cid:13)i a funcțiilor lor principale, aceste două caracteristici fiind considerate ca reprezentative pentru comportamentul lor economic. Defalcarea unui sector în subsectoare are loc conform criteriilor relevante pentru acest sector; acest fapt permite o descriere mult mai exactă a comportamentului economic al unităților. Conturile sectoarelor ș(cid:13)i subsectoarelor înregistrează toate activitățile, principale sau secundare, ale unităților instituționale care se găsesc în sectoarele respective. O unitate instituțională nu poate aparține decât unui singur sector sau subsector. 2. 19. Atunci când funcția principală a unității instituționale constă în producția de bunuri ș(cid:13)i servicii este necesar, pentru a decide apartenența sectorială, să se identifice în primul rând categoriile de producători din care fac parte. În SEC distingem trei categorii de producători: (a) producători de piață privați ș(cid:13)i publici (a se vedea punctul 3. 24. ș(cid:13)i tabelul 3. 1 din capitolul 3); (b) producători privați pentru consumul final propriu (a se vedea punctul 3. 25. ș(cid:13)i tabelul 3. 1 din capitolul 3); (c) alți producători non-piață privați ș(cid:13)i publici (a se vedea punctul 3. 26. ș(cid:13)i tabelul 3. 1 din capitolul 3). Unitățile instituționale care sunt producători de piață aparțin sectorului societăților nefinanciare (S. 11), societăților financiare (S. 12) sau gospodăriilor populației (S. 14). Unitățile instituționale care sunt producători privați pentru consumul final propriu aparțin sectorului gospodăriilor populației (S. 14), la fel ca ș(cid:13)i întreprinderile neconstituite în societăți aparținând gospodăriilor populației (a se vedea 3. 30). Unitățile instituționale care sunt alți producători non-piață aparțin sectorului administrațiilor publice (S. 13) sau al instituțiilor fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor populației (S. 15). 44 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 2. 20. Categoriile de producători ș(cid:13)i activitățile ș(cid:13)i funcțiile principale care permit caracterizarea fiecărui sector figurează în tabelul 2. 2. Tabelul 2. 2 Categorii de producători, activități ș(cid:13)i funcții principale clasificate pe sectoare Sector Categorii de producători Activități ș(cid:13)i funcții principale Societăți nefinanciare (S. 11) (a se vedea punctul 2. 21. ) Societăți financiare (S. 12) (a se vedea punctul 2. 32. ) Administrații publice (S. 13) (a se vedea punctul 2. 68. ) Gospodăriile populației (S. 14) — în calitate de consumatori — în calitate de antreprenori (a se vedea punctul 2. 75. ) Producători de piață Producția de bunuri ș(cid:13)i servicii nefinanciare de piață Producători de piață Intermediere financiară, inclusiv asigurare Activități financiare auxiliare Alți producători non-piață publici Producția ș(cid:13)i furnizarea de alte bunuri ș(cid:13)i servicii nedestinate pie- ței destinate consumului individual ș(cid:13)i colectiv; efectuarea ope- rațiunilor de redistribuire a venitului ș(cid:13)i a avuției naționale Producători de piață sau producători privați finală proprie utilizarea pentru Consum Producția de bunuri ș(cid:13)i servicii de piață ș(cid:13)i de bunuri ș(cid:13)i servicii pentru consumul final propriu Instituții fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor populației (S. 15) (a se vedea punctul 2. 87. ) Alți producători non-piață privați Producția ș(cid:13)i furnizarea de alte bunuri ș(cid:13)i servicii non-piață destinate consumului individual Restul lumii (S. 2) constituie un ansamblu de unități instituționale (a se vedea punctul 2. 89. ) care nu sunt caracterizate prin obiective ș(cid:13)i comportamente similare; el grupează unități instituționale nerezidente în măsura în care ele efectuează operațiuni cu unitățile instituționale rezidente. SOCIETĂȚILE NEFINANCIARE (S. 11) 2. 21. Definiție: Sectorul societăților nefinanciare (S. 11) grupează unități instituționale ale căror operațiuni distributive ș(cid:13)i financiare sunt distincte de cele ale proprietarilor lor ș(cid:13)i care sunt producători de piață (a se vedea punctele 3. 31. , 3. 32, ș(cid:13)i 3. 37. ), a căror activitate principală constă în producția de bunuri ș(cid:13)i servicii nefinanciare. (6) 2. 22. Sectorul societăților nefinanciare include ș(cid:13)i cvasi-societățile nefinanciare. 2. 23. Sintagma societăți nefinanciare denumeș(cid:13)te toate unitățile recunoscute drept entități cu personalitate juridică independente care sunt producători de piață ș(cid:13)i a căror activitate principală constă în producerea de bunuri ș(cid:13)i servicii nefinanciare. Unitățile instituționale sunt: (a) societățile cu capital privat ș(cid:13)i public care sunt producători de piață ș(cid:13)i a căror funcție principală constă în producerea de bunuri ș(cid:13)i servicii nefinanciare; (b) societățile cooperatiste ș(cid:13)i asociațiile recunoscute ca entități cu personalitate juridică independentă care sunt producători de piață, a căror funcție principală constă în producerea de bunuri ș(cid:13)i servicii nefinanciare; (c) producători publici care, în temeiul unei legislații speciale, sunt recunoscuți ca entități cu personalitate juridică independentă, care sunt producători de piață, a căror funcție principală constă în producerea de bunuri ș(cid:13)i servicii nefinanciare; (d) instituțiile fără scop lucrativ sau asociațiile care deservesc societățile nefinanciare recunoscute ca entități cu personalitate juridică independentă care sunt producători de piață, a căror funcție principală constă în producerea de bunuri ș(cid:13)i servicii nefinanciare (7) ; (6) Prin convenție, agențiile de reglementare a pieței a căror activitate principală sau exclusivă este de a cumpăra, de a deține ș(cid:13)i de a vinde produse agricole ș(cid:13)i alte produse alimentare sunt clasificate în sectorul S. 11 [a se vedea punctul 2. 69. litera (a), nota 11]. (7) Inclusiv instituțiile finanțate prin contribuții benevole cu caracter cvasi-fiscal impuse producătorilor de către unități a căror activitate principală constă în furnizarea de servicii în contrapartidă. Aceste contribuții sunt considerate achiziționare de servicii de piață. 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 45 (e) societățile holding ce controlează (a se vedea punctul 2. 26. ) un grup de societăți care sunt producători de piață, dacă activitatea preponderentă a acestui grup de societăți în ansamblu — măsurată pe baza valorii adăugate — este producția de bunuri ș(cid:13)i servicii nefinanciare; (f) cvasi-societățile private ș(cid:13)i publice care sunt producători de piață, a căror funcție principală constă în producerea de bunuri ș(cid:13)i servicii nefinanciare. 2. 24. Expresia cvasi-societăți nefinanciare reprezintă toate unitățile fără personalitate juridică independentă, care sunt producători de piață, a căror funcție principală constă în producerea de bunuri ș(cid:13)i servicii nefinanciare ș(cid:13)i care îndeplinesc condițiile pentru a fi considerate drept cvasi-societăți [a se vedea punctul 2. 13. litera (f)]. Cvasi-societățile trebuie să țină o contabilitate completă ș(cid:13)i să fie administrate ca societăți; relația de facto cu proprietarii este asemănătoare cu cea dintre o societate ș(cid:13)i acționarii săi. Astfel, cvasi-societățile nefinanciare care aparțin gospodăriilor populației, administrațiilor publice sau instituțiilor fără scop lucrativ sunt grupate împreună cu societățile nefinanciare în sectorul societăților nefinanciare. Existența unei contabilități complete, inclusiv a bilanțului contabil, nu este o condiție suficientă pentru ca producătorii de piață să fie considerați cvasi-societăti. Prin urmare, chiar dacă dispun de o contabilitate completă, asociațiile ș(cid:13)i producătorii publici, alții decât cei de la punctul 2. 23. literele (a), (b), (c) ș(cid:13)i (f), cât ș(cid:13)i întreprinderile individuale nu sunt, în general, unități instituționale, pentru că nu se bucură de autonomie de decizie, gestionarea lor rămânând de fapt, plasată sub controlul gospodăriei populației, instituțiilor fără scop lucrativ sau administrațiilor publice care sunt proprietarii. 2. 25. Sectorul societăților nefinanciare cuprinde, de asemenea, toate unitățile rezidente fictive (a se vedea punctul 2. 15. ) care, prin convenție, sunt tratate drept cvasi-societăți. 2. 26. Controlul asupra unei societăți se defineș(cid:13)te ca puterea de a determina politica generală, alegând directorii adecvați, dacă este necesar. Pentru a avea controlul asupra unei societăți, o unitate instituțională (o altă societate, o gospodărie a populației sau o unitate a administrației publice) trebuie să dețină mai mult de jumătate din acțiuni cu drept de vot, sau să controleze într-un alt mod, mai mult de jumătate din voturile atribuite acționarilor săi. În plus, o administrație publică, poate exercita controlul asupra unei societăți ca rezultat al unui act cu putere de lege sau regulament care îi conferă puterea să determine politica societăți sau să-i numească directorii. Pentru a controla mai mult de jumătate din drepturile de vot, o unitate instituțională nu are nevoie să dețină propriile ei acțiuni. O societate C poate fi o filială a unei societăți B unde majoritatea acțiunilor cu drept de vot sunt deținute de o a treia societate, A. Se consideră că o societate C este filiala unei societăți B, atunci când fie societatea B controlează mai mult de jumătate din drepturile de vot din societatea C, fie este acționar la societatea C ș(cid:13)i dispune de dreptul de a numi sau revoca directorii societății C. 2. 27. Sectorul societăților nefinanciare este subdivizat în trei subsectoare: (a) societăți nefinanciare publice (S. 11001); (b) societăți nefinanciare private naționale (S. 11002); (c) societăți nefinanciare sub control străin (S. 11003). Subsectorul: Societăți nefinanciare publice (S. 11001) 2. 28. Definiție: Subsectorul societăților nefinanciare publice (S. 11001) grupează toate unitățile ș(cid:13)i cvasi-societățile nefinanciare care sunt supuse controlului (a se vedea punctul 2. 26. ) administrațiilor publice. 2. 29. Cvasi-societățile publice sunt cvasi-societățile deținute direct de administrațiile publice. 46 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 Subsectorul: Societăți nefinanciare private naționale (S. 11002) 2. 30. Definiție: Subsectorul societăților nefinanciare private naționale (S. 11002) cuprinde toate societățile ș(cid:13)i cvasi-societățile nefinanciare care nu sunt controlate de administrațiile publice sau de unitățile instituționale nerezidente. Acest subsector cuprinde, de asemenea, toate instituțiile fără scop lucrativ care fac parte din sectorul societăților nefinanciare [a se vedea punctul 2. 23. litera (d)]. Acest subsector cuprinde societățile ș(cid:13)i cvasi-societățile de investiții străine directe (a se vedea punctul 4. 65. ) care nu sunt clasificate în subsectorul societăților nefinanciare sub control străin (S. 11003) Subsectorul: Societăți nefinanciare sub control străin (S. 11003) 2. 31. Definiție: Subsectorul societăților nefinanciare sub control străin (S. 11003) grupează toate societățile ș(cid:13)i cvasi-societățile nefinanciare controlate (a se vedea punctul 2. 26. ) de unitățile instituționale nerezidente. Acest subsector cuprinde: (a) toate filialele societăților nerezidente; (b) toate societățile controlate de o unitate instituțională nerezidentă care nu este ea însăș(cid:13)i o societate: de exemplu, o societate controlată de o administrație publică străină; sunt incluse unitățile controlate de un grup de unități nerezidente care acționează concertat; (c) toate sucursalele sau alte agenții neconstituite în societăți, aparținând societăților nerezidente sau producătorii care nu sunt constituiți în societăți, care sunt unități rezidente fictive ș(cid:13)i se tratează drept cvasi-societăți nefinanciare (a se vedea punctul 2. 25. ). SOCIETĂȚI FINANCIARE (S. 12) 2. 32. Definiție: Sectorul societăților financiare (S. 12) cuprinde toate societățile ș(cid:13)i cvasi societățile a căror funcție principală constă în furnizarea de servicii de intermediere financiară ș(cid:13)i/sau în exercitarea de activități financiare auxiliare (auxiliari financiari) (8). Intermedierea financiară este activitatea prin care o unitate instituțională achiziționează active financiare ș(cid:13)i, simultan, contractează angajamente (a se vedea punctul 2. 34. ) pentru sine (a se vedea punctul 2. 33. ) prin intermediul operați- unilor financiare de piață (a se vedea punctele 2. 37. ș(cid:13)i 2. 38. ). Activele ș(cid:13)i pasivele intermediarilor financiari prezintă caracteristici diferite, ceea ce presupune că în cadrul proceselor de intermediere financiară fondurile colectate sunt transformate sau regrupate pe baza unor criterii, cum ar fi cel de scadență, volum, gradul de risc etc. Activitățile financiare auxiliare sunt activitățile strâns legate de intermedierea financiară, dar care nu fac parte cu toate acestea din acesta (a se vedea punctul 2. 39. ). 2. 33. Activitatea de intermediere financiară constă în a evidenția prezența unei unități instituționale care dispune de mijloace excedentare ș(cid:13)i de o altă unitate care caută fonduri. Intermediarul financiar nu este pur ș(cid:13)i simplu un agent care acționează în contul acestor unități instituționale; el însuș(cid:13)i suportă un risc achiziționând active financiare ș(cid:13)i contractând angajamente pentru sine. 2. 34. Operațiile de intermediere financiară pot da naș(cid:13)tere la orice tip de pasiv, cu excepția categoriei altor conturi de plătit (AF. 7). Activele financiare, cu excepția provizioanelor tehnice de asigurare (AF. 6), dar inclusiv alte conturi de primit, pot face obiectul operațiilor de intermediere financiară. În plus, intermediarii financiari pot investi fondurile lor în active nefinanciare, inclusiv în bunuri imobiliare. Cu toate acestea, pentru a fi considerat intermediar financiar, o societate trebuie să subscrie angajamente pe piață ș(cid:13)i să transforme fonduri. Acesta este motivul pentru care societățile imobiliare (diviziunea 70. din NACE Rev. 1) sunt excluse. (8) Prin convenție, sectorul S. 12 cuprinde societăți holding având ca unic obiect controlarea ș(cid:13)i dirijarea unui grup de filiale, a căror activitate principală constă în furnizarea de servicii de intermediere financiară ș(cid:13)i/sau în exercitarea de activități financiare auxiliare (a se vedea punctul 2. 43. ), ca ș(cid:13)i instituțiile nonprofit recunoscute ca persoane juridice independente care servesc societățile financiare (a se vedea punctul 2. 44. ). 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 47 2. 35. 2. 36. 2. 37. Funcția primordială a societăților de asigurare ș(cid:13)i a fondurilor de pensii este gruparea riscurilor. Pasivele acestor instituții sunt constituite, în principal, din provizioanele tehnice de asigurare (AF. 6). Contravaloarea acestor provizioane sunt investiții ale societăților de asigurare ș(cid:13)i ale fondurilor de pensii, care acționează astfel în calitate de intermediari financiari. Rolul principal al organismelor de plasament colectiv este de a contracta angajamente prin emisiunea de acțiuni ale acestora (AF. 52). Ele transferă apoi capitalurile astfel colectate, achiziționând active financiare ș(cid:13)i/sau bunuri imobiliare. Din această cauză, organismele de plasament colectiv fac parte din intermediarii financiari. Ca ș(cid:13)i pentru alte societăți, orice variație a valorii activelor ș(cid:13)i pasivelor, altele decât propriile acțiuni este reflectată în fondurile lor proprii (a se vedea punctul 7. 05). Valoarea acestor fonduri proprii fiind în mod normal egală cu cea a părților, orice variație a valorii activelor ș(cid:13)i pasivelor organismelor de plasament colectiv se va reflecta în valoarea pe piață a acțiunilor. Organismele de plasament colectiv care investesc numai în bunuri imobiliare sunt considerate, de asemenea, intermediari financiari. Intermedierea financiară se limitează în general la operațiuni financiare pe piață. Cu alte cuvinte, achizițiile de active ș(cid:13)i subscrierea de angajamente au loc în general cu public, sau cu subgrupe specifice relativ importante ale acestuia. Atunci când operațiile privesc numai gospodăriile populației sau subgrupe restrânse de persoane, nu va avea loc, în general, o intermediere financiară. Nu fac parte, astfel, din intermediari financiari unitățile instituționale care furnizează servicii de gestionare a trezoreriei unui grup de societăți. Alocarea acestor unități instituționale unui sector se bazează pe funcția preponderentă exercitată de grupul respectiv pe teritoriul economic. Cu toate acestea, dacă unitatea instituțională care furnizează servicii de gestionare a trezoreriei este supusă unui control financiar, ea este, prin convenție, clasificată în sectorul societăților financiare. 2. 38. Pot exista excepții de la regula care limitează intermedierea financiară la operațiuni financiare pe piață. De exemplu, băncile municipale de credit ș(cid:13)i economii, care sunt strâns legate de municipalitățile respective, sau societățile leasing financiar care depind de un grup mamă de societăți pentru a cumpăra sau investi fonduri. Cu toate acestea, pentru a fi considerate intermediari financiari, activitatea acestor societăți de împrumut sau de economie trebuie să fie independentă de municipalitatea implicată sau de grupul mamă. 2. 39. Activitățile financiare auxiliare cuprind activitățile auxiliare de efectuare a operațiunilor cu active ș(cid:13)i pasive financiare ș(cid:13)i de regrupare/transformare de fonduri. Auxiliarii financiari nu se expun ei înș(cid:13)iș(cid:13)i la riscuri atunci când achiziționează active sau subscriu angajamente. Ei facilitează numai încheierea operațiunilor de intermediere financiară. 2. 40. Unitățile instituționale incluse în sectorul societăților financiare (S. 12) sunt următoarele: (a) societățile cu capital privat sau public a căror funcție principală constă în furnizarea de servicii de intermediere financiară ș(cid:13)i/sau în exercitarea de activități financiare auxiliare; (b) societățile cooperatiste ș(cid:13)i asociațiile recunoscute ca persoane juridice a căror funcție principală constă în furnizarea de servicii de intermediere financiară ș(cid:13)i/sau în exercitarea de activități financiare auxiliare; (c) producătorii publici care, în virtutea unei legislații speciale, sunt recunoscuți ca persoane juridice, a căror funcție principală constă în furnizarea de servicii de intermediare financiară ș(cid:13)i/sau în exercitarea de activități financiare auxiliare; (d) instituțiile fără scop lucrativ recunoscute ca persoane juridice, a căror funcție principală constă în furnizarea de servicii de intermediare financiară ș(cid:13)i/sau în exercitarea de activități financiare auxiliare sau care sunt în serviciul societăților financiare; (e) societățile holding (a se vedea punctul 2. 14. ) dacă activitatea preponderentă pe teritoriul economic a grupului de filiale este furnizarea de servicii de intermediare financiară ș(cid:13)i/sau de servicii financiare auxiliare; (f) organismele de plasament colectiv neconstituite în societăți, care îmbracă forma unor titluri de portofoliu constituite de către grupări de investitori, a căror gestiune este, în general, asigurată de alte societăți financiare. Prin convenție, aceste fonduri constituie unități instituționale distincte de societățile financiare care le administrează; (g) cvasi-societățile financiare: 1. unitățile neconstituite în societăți a căror funcție principală constă în furnizarea de servicii de intermediere financiară ș(cid:13)i care sunt supuse unei reglementări ș(cid:13)i unui control (în majoritatea cazurilor clasificate în subsectorul altor instituții financiare monetare sau subsectorul societăților de asigurare ș(cid:13)i a fondurilor de pensii), se bucură de autonomie decizională ș(cid:13)i au o gestiune autonomă de cea a proprietarilor lor. Comportamentul lor economic ș(cid:13)i financiar este similar celui al 48 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 societăților financiare. Din această cauză ele sunt tratate ca unități instituționale distincte. De exemplu, sucursalele societăților financiare nerezidente; 2. celelalte unități neconstituite în societăți, a căror funcție principală constă în furnizarea de servicii de intermediare financiară, dar care nu sunt supuse nici unei reglementări sau nici unui control, sunt considerate ca fiind cvasi-societăți financiare, numai dacă îndeplinesc condițiile impuse pentru a fi recunoscute drept cvasi-societăți [a se vedea punctul 2. 13. litera (f)]; 3. unitățile neconstituite în societăți a căror funcție principală constă în exercitarea de activități financiare auxiliare, sunt considerate ca fiind cvasi-societăți financiare numai dacă satisfac condițiile impuse pentru a fi considerate drept cvasi-societăți [a se vedea punctul 2. 13. litera (f)]. 2. 41. Sectorul societăților financiare este divizat în 5 subsectoare: (a) banca centrală (S. 121); (b) alte instituții financiare monetare (S. 122); (c) alți intermediari financiari, exclusiv societățile de asigurare ș(cid:13)i fondurile de pensii (S. 123); (d) auxiliari financiari (S. 124); (e) societăți de asigurare ș(cid:13)i fonduri de pensii (S. 125). Subsectorul altor instituții financiare monetare este considerat echivalent cu cel al altor societăți de depozite din SCN 1993 (punctele 4. 88. -4. 94. ). Dacă definiția subsectorului altor instituții financiare monetare (a se vedea punctul 2. 48. ) este destinată să acopere intermediarii financiari prin intermediul cărora efectele politicii monetare a băncii centrale se repercutează asupra celorlalte niveluri ale economiei, subsectorul altor societăți de depozite este, din contră, definit în SCN 1993 prin referire la măsurile ș(cid:13)i masa monetară. Combinația dintre subsectoarele S. 121 ș(cid:13)i S. 122 coincide cu instituțiile financiare monetare în scopuri statistice, aș(cid:13)a cum sunt definite de IME (a se vedea punctul 2. 49. ). 2. 42. Cu excepția subsectorului S. 121, fiecare subsector poate fi subdivizat în: (a) societăți financiare publice; (b) societăți financiare private naționale; (c) societăți financiare sub control străin. Criteriile de subdivizare sunt identice cu cele aplicate societăților nefinanciare (a se vedea punctele 2. 26. -2. 31. ). 2. 43. Societățile holding având ca unic obiect controlarea ș(cid:13)i dirijarea unui grup de filiale a căror activitate principală constă în furnizarea de servicii de intermediere financiară ș(cid:13)i/sau în exercitarea de activități financiare auxiliare sunt clasificate în subsectorul altor intermediari financiari, cu excepția societăților de asigurare ș(cid:13)i fondurilor de pensii (S. 123) (9) Cu toate acestea, societățile holding care sunt societăți financiare trebuie alocate subsectorului corespunzător tipului principal de activitate financiară pe care le exercită. 2. 44. Instituțiile fără scop lucrativ recunoscute ca persoane juridice independente care servesc societățile financiare, dar care nu exercită nici o activitate de intermediere financiară sau nici o activitate financiară auxiliară sunt clasificate în subsectorul auxiliarilor financiari (S. 124). Subsectorul: Banca centrală (S. 121) 2. 45. Definiție: Subsectorul banca centrală (S. 121) grupează toate societățile ș(cid:13)i cvasi-societățile financiare a căror funcție principală constă în emiterea de monedă, în menținerea valorii sale interne ș(cid:13)i externe ș(cid:13)i în administrarea unei părți sau a totalității rezervelor de schimb (valutare) ale țării. (9) Clasificarea societăților holding în cadrul sectorului societăților financiare se abate de la SCN 1993 4 100 pentru a fi consecvent cu instituțiile financiare monetare din motive statistice, astfel cum sunt definite de IME ș(cid:13)i cu statisticile oficiale privind societățile de asigurare. 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 49 2. 46. Următorii intermediari financiari sunt clasificați în subsectorul S. 121: (a) banca centrală a țării, chiar când ea participă la Sistemul European de Bănci Centrale (SEBC); (b) organisme monetare centrale, care, în esență, sunt de origine publică (de exemplu, organismele care au sarcina administrării rezervelor de schimb sau de a emite monedă), care țin o contabilitate completă ș(cid:13)i beneficiază de o autonomie de decizie în raport cu administrația centrală. În majoritatea cazurilor aceste activități sunt exercitate fie de administrația centrală, fie de banca centrală. În aceste cazuri nu există unități instituționale distincte. 2. 47. Subsectorul S. 121 exclude organismele ș(cid:13)i agențiile, altele decât banca centrală care au sarcina de a reglementa sau controla societățile financiare sau piețele financiare. Acestea sunt clasificate în subsectorul S. 124 [a se vedea punctul 2. 58. litera (g)]. (10) Subsectorul: Alte instituții financiare monetare (S. 122) 2. 48. Definiție: Subsectorul altor instituții financiar monetare (S. 122) cuprinde toate societățile ș(cid:13)i cvasi-societățile financiare, cu excep- ția celor clasificate în subsectorul banca centrală care exercită, în principal, activități de intermediere financiară, ce con- stă în primirea de depozite ș(cid:13)i/sau subtitluri de depozite din partea unităților instituționale, altele decât societățile finan- ciare monetare ș(cid:13)i, pentru sine, acordarea de credite ș(cid:13)i/sau în efectuarea de plasamente. 2. 49. 2. 50. Instituțiile financiare monetare cuprind subsectorul băncii centrale (S. 121) ș(cid:13)i subsectorul altor instituții financiare monetare (S. 122) ș(cid:13)i coincid cu instituțiile financiare monetare în scopuri statistice, aș(cid:13)a cum sunt definite de către IME (a se vedea punctul 2. 41. ). Instituțiile financiare monetare nu pot fi denumite pur ș(cid:13)i simplu „bănci”, pentru că aceste instituții pot cuprinde, pe de o parte, anumite societăți financiare care nu-ș(cid:13)i pot lua denumirea de bănci ș(cid:13)i unele care nu sunt autorizate să o facă în anumite țări, în timp ce alte unități financiare care se descriu drept bănci nu pot fi instituții financiare monetare. În general, următorii intermediari financiari sunt clasificați în subsectorul S. 122: (a) băncile comerciale, băncile „universale”, băncile „multifuncționale”; (b) băncile de economii (inclusiv bănci cooperatiste de economii ș(cid:13)i casele de economii ș(cid:13)i asociațiile de credit); (c) instituții de cecuri ș(cid:13)i viramente poș(cid:13)tale, băncile poș(cid:13)tale; (d) băncile ș(cid:13)i casele de credit comunal, rural sau agricol; (e) cooperativele de credit bancar, casele de credit mutual; (f) băncile specializate (de exemplu, băncile de afaceri, casele de emisiuni sau băncile private). 2. 51. Următorii intermediari financiari pot fi, de asemenea, clasificați în subsectorul S. 122, atunci când primesc fonduri publice, sub formă de depozite, sau de o altă manieră (emisiune continuă de obligațiuni sau titluri comparabile). Dacă nu este cazul, acestea se regăsesc în subsectorul S. 123: (a) societățile care acordă credite ipotecare (inclusiv băncile ipotecare, societăți de construcții ș(cid:13)i societăți de credit imobiliar); (b) organismele de plasament colectiv, (inclusiv fondurile de investiții, societățile de investiții de capital variabil (SICV), societățile de investiții etc. ; (c) instituțiile de credit municipal. 2. 52. Subsectorul S. 122 nu cuprinde: (a) societățile holding având ca unic obiect controlarea ș(cid:13)i dirijarea unui grup format în principal din alte instituții financiare monetare, dar care nu sunt de fapt alte instituții financiare monetare. Acestea se regăsesc în subsectorul S. 123 (a se vedea punctul 2. 43. ). (b) instituțiile fără scop lucrativ recunoscute ca entități cu personalitate juridică ce servesc alte instituții financiare monetare, dar care nu exercită o activitate de intermediere financiară. Aceste instituții se regăsesc în subsectorul S. 124 (a se vedea punctul 2. 44. ). (10) Aceasta este o abatere de la SCN 1993 4. 86. ș(cid:13)i 4 101 pentru a menține consecvența cu instituțiile monetare finaniare, din motive statistice, astfel cum sunt definite de IME. 50 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 Subsectorul: Alți intermediari financiari, exclusiv societățile de asigurare ș(cid:13)i fondurile de pensii (S. 123. ) 2. 53. Definiție: Subsectorul alți intermediari financiari, cu excepția societăților de asigurare ș(cid:13)i a fondurilor de pensii (S. 123), cuprinde toate societățile ș(cid:13)i cvasi-societățile financiare a căror funcție principală constă în furnizarea de servicii de intermediere financiară, subscriind angajamente sub alte forme decât cea în numerar, provizioane tehnice de asigurare sau depo- zite ș(cid:13)i/sau substituiri apropiate de depozite provenite de la unitățile instituționale, altele decât societățile financiare monetare. 2. 54. Subsectorul S. 123 regrupează diferite tipuri de intermediari financiari, în special cei care exercită activități financiare pe termen lung. În cele mai multe cazuri această scadență predominantă permite separarea lor de subsectorul alte instituții financiare monetare. Inexistența unor pasive sub formă de provizioane tehnice de asigurare permite trasarea liniei de demarcație față de subsectorul societăților de asigurare ș(cid:13)i a fondurilor de pensii. 2. 55. Următoarele societăți ș(cid:13)i cvasi-societăți financiare sunt clasificate în subsectorul S. 123, cu excepția cazului în care sunt instituții financiare monetare: (a) societățile de leasing financiar; (b) societățile ce exercită activități de închiriere-vânzare ș(cid:13)i oferă finanțări personale sau comerciale; (c) societățile de intermediere; (d) brokerii în valori mobiliare ș(cid:13)i produse financiare derivate (pentru sine); (e) societățile financiare specializate ca, de exemplu, cele ce propun capital-risc, capital de amortizare, sau finanțare a exportului ș(cid:13)i importului; (f) vehiculele financiare create pentru deținerea de creanțe securitizate; (g) intermediarii financiari care primesc depozite ș(cid:13)i/sau substituiri apropiate de depozite numai din partea instituțiilor financiare monetare; (h) societățile holding având ca unic obiect controlarea ș(cid:13)i dirijarea unui grup de filiale a căror activitate principală constă in furnizarea de servicii de intermediere financiară ș(cid:13)i/sau exercită activități financiare auxiliare, dar care nu sunt ele însele societăți financiare (a se vedea punctul 2. 43. ) 2. 56. Sunt excluse din subsectorul S. 123 instituțiile fără scop lucrativ recunoscute ca entități cu personalitate juridică independentă care servesc alți intermediari financiari, cu excepția societăților de asigurare ș(cid:13)i a fondurilor de pensii, dar care nu exercită o activitate de intermediere financiară. Aceste instituții se găsesc în subsectorul S. 124 (a se vedea punctul 2. 44. ). Subsectorul: Auxiliari financiari (S. 124) 2. 57. Definiție: Subsectorul auxiliari financiari (S. 124) cuprinde toate societățile ș(cid:13)i cvasi-societățile financiare a căror funcție princi- pală constă în exercitarea de activități financiare auxiliare, adică activități strâns legate de intermedierea financiară, fără a face parte din acest domeniu (a se vedea punctul 2. 39. ). 2. 58. Sunt incluse în acest subsector, în special, următoarele societăți ș(cid:13)i cvasi-societăți financiare: (a) brokerii de asigurări, organismele de salvare ș(cid:13)i de avarie, consilierii în asigurări ș(cid:13)i în pensii etc. ; (b) brokerii de credit, în valori mobiliare, consilierii în plasament etc. (c) societățile de emisiuni de titluri; (d) societățile a căror funcție principală constă în girarea efectelor ș(cid:13)i instrumentelor similare; (e) societățile ce pregătesc (fără a emite) produse financiare derivate ș(cid:13)i instrumentele de acoperire, precum swap-urile, opțiunile ș(cid:13)i contractele la termen; 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 51 (f) societățile ce furnizează infrastructurile necesare pentru funcționarea piețelor financiare; (g) autoritățile centrale de control a intermediarilor financiari ș(cid:13)i piețelor financiare, atunci când ele constituie unități instituționale distincte; (h) gestionarii fondurilor de pensii, ai organismelor de plasament colectiv etc. ; (i) bursele de valori mobiliare sau contractele de asigurări; (j) instituțiile fără scop lucrativ recunoscute ca persoane juridice ce servesc societățile financiare, dar care nu exercită nici o activitate de intermediere financiară ș(cid:13)i nici o activitate financiară auxiliară (a se vedea punctul 2. 44. ). 2. 59. Subsectorul S. 124 nu include societățile holding având ca unic obiect controlul ș(cid:13)i dirijarea grupelor de filiale, a căror funcție principală constă în exercitarea de activități financiare auxiliare, dar care nu sunt ele însele auxiliari financiari. Acestea se regăsesc în subsectorul S. 123 (a se vedea punctul 2. 43. ). Subsectorul: Societăți de asigurare ș(cid:13)i fonduri de pensii (S. 125) 2. 60. Definiție: Subsectorul societăți de asigurare ș(cid:13)i fonduri de pensii (S. 125) cuprinde toate societățile ș(cid:13)i cvasi-societățile financiare a căror funcție principală constă in furnizarea de servicii de intermediere financiară rezultate din gruparea riscurilor (a se vedea punctul 2. 35. ). 2. 61. Contractele de asigurare pot fi încheiate individual ș(cid:13)i/sau colectiv, la care subscripția rezultă sau nu dintr-o obligație impusă de administrațiile publice. Mai mult, o parte importantă din contracte o poate reprezenta contractele de asigurări sociale (a se vedea punctele 4. 83. -4. 91. ). 2. 62. Subsectorul S. 125 cuprinde, de asemenea, societățile de asigurare „captive” ș(cid:13)i societățile de reasigurare. 2. 63. Subsectorul S. 125 nu cuprinde: (a) unitățile instituționale care îndeplinesc cele două criterii menționate la punctul 2. 74. Acestea se regăsesc în subsectorul S. 1314; (b) societățile holding având ca unic obiect controlarea ș(cid:13)i dirijarea unui grup de societăți, în cadrul cărora predomină societățile de asigurare ș(cid:13)i fondurile de pensii, dar care nu fac parte din această categorie. Acestea sunt grupate în subsectorul S. 123 (a se vedea punctul 2. 43. ); (c) instituțiile fără scop lucrativ recunoscute ca entități cu personalitate juridică independentă care servesc societățile de asigurare ș(cid:13)i fondurile de pensii, dar care nu exercită nici o activitate de intermediere financiară. Aceste instituții sunt clasificate în subsectorul S. 124 (a se vedea punctul 2. 44. ). 2. 64. Subsectorul societăți de asigurare ș(cid:13)i fonduri de pensii poate fi subdivizat în: (a) societăți de asigurare; (b) fonduri de pensii (autonome). Fondurile de pensii autonome sunt fondurile de pensii cu autonomie de decizie ș(cid:13)i care țin o contabilitate completă. Prin urmare, ele sunt unități instituționale. Fondurile de pensii neautonome nu sunt unități instituționale ș(cid:13)i rămân parte integrantă din unitățile instituționale care le-au creat. 2. 65. 2. 66. Riscurile la care sunt expuse persoanele sau grupurile pot fi incluse atât în activitățile societăților de asigurare de viață, cât ș(cid:13)i ale societăților de asigurare alta dec#t asigurarea de viață. Anumite societăți de asigurări îș(cid:13)i pot limita activitatea la asigurările de grup. Aceste societăți sunt autorizate să asigure orice grup. Fondurile de pensii pot fi definite ca instituții ce acoperă riscurile colective legate de riscurile ș(cid:13)i necesitățile sociale (a se vedea punctul 4. 84. ) ale asiguraților. Tipologiile de grupe de persoane acoperite de polițe includ angajații de la aceeaș(cid:13)i întreprindere sau acelaș(cid:13)i grup de întreprinderi, angajații din acelaș(cid:13)i sector sau aceeaș(cid:13)i ramură sau persoanele ce exercită aceeaș(cid:13)i profesie. Indemnizațiile incluse în contractele de asigurare pot include indemnizații plătite după decesul asiguratului soției (soțului) ș(cid:13)i copiilor (în principal, în cazul decesului în exercitarea funcției), indemnizații plătite după pensionare ș(cid:13)i indemnizații plătite după ce asiguratul a devenit invalid. 52 2. 67. RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 În anumite țări, toate aceste tipuri de riscuri pot fi asigurate atât de către societățile de asigurare de viață, cât ș(cid:13)i de fondurile de pensii. În alte țări, unele din aceste categorii de riscuri trebuie asigurate prin societăți de asigurare de viață. Spre deosebire de societățile de asigurare de viață, fondurile de pensii au fost limitate (prin lege) la anumite grupe specifice de angajați ș(cid:13)i lucrători independenți. ADMINISTRAȚIA PUBLICĂ (S. 13. ) 2. 68. Definție: Sectorul administrației publice (S. 13) cuprinde toate unitățile instituționale care sunt alți producători non-piață (a se vedea punctul 3. 26. ) a căror producție este destinată consumului individual ș(cid:13)i colectiv, iar resursele provin, în cea mai mare parte, din contribuțiile obligatorii vărsate de unitățile aparținând altor sectoare ș(cid:13)i/sau toate unitățile instituționale, a căror activitate principală o constituie efectuarea de operații de redistribuire a veniturilor ș(cid:13)i a avuției naționale. 2. 69. Unitățile instituționale clasificate în sectorul S. 13 sunt următoarele: (a) entitățile administrației publice (exclusiv producătorii publici constituiți în societăți publice sau care, în virtutea unei legislații speciale sunt recunoscute ca persoane juridice sau cvasi-societăți, atunci când aceș(cid:13)ti producători aparțin sectoarelor societăților financiare sau nefinanciare) care conduc ș(cid:13)i finanțează un ansamblu de activități ce constă, în principal, în furnizarea de bunuri ș(cid:13)i servicii non-piață, dar în beneficiul comunității (11); (b) instituțiile fără scop lucrativ recunoscute ca entități cu personalitate juridică independente din categoria altor producători non-piață, controlate ș(cid:13)i finanțate în principal de către administrațiile publice; (c) fondurile de pensii autonome, în cazul în care îndeplinesc cele două criterii menționate la punctul 2. 74. 2. 70. Sectorul administrației publice este subdivizat în patru subsectoare: (a) administrația centrală (S. 1311); (b) administrația de stat (S. 1312); (c) administrațiile locale (S. 1313); (d) administrațiile de securitate socială (S. 1314). Subsectorul: Administrația centrală (S. 1311) 2. 71. Definiție: Subsectorul administrației centrale (S. 1311) cuprinde toate organismele administrației de stat ș(cid:13)i alte organisme cen- trale a căror competență se întinde pe întreg teritoriul economic, cu excepția administrațiilor de securitate socială. Fac parte din subsectorul S. 1311 instituțiile fără scop lucrativ ce sunt controlate ș(cid:13)i majoritar finanțate de administrația centrală ș(cid:13)i ale căror competențe se întind pe întreg teritoriul economic. Subsectorul: Administrația de stat (S. 1312) 2. 72. Definiție: Subsectorul administrației statului (S. 1312) reuneș(cid:13)te administrațiile care, în calitate de unități instituționale distincte, exercită anumite funcții de administrație la un nivel inferior celui ale administrației centrale ș(cid:13)i superior celui al uni- tăților instituționale publice locale, cu excepția administrațiilor de securitate socială ale administrației de stat. Fac parte din subsectorul S. 1312 instituțiile fără scop lucrativ ce sunt controlate ș(cid:13)i majoritar finanțate de administrația statului ș(cid:13)i ale căror competențe se întind pe teritoriul economic al statelor. Subsectorul: Administrația locală (S. 1313) 2. 73. Definiție: Subsectorul administrației locale (S. 1313) cuprinde toate administrațiile publice a căror competență se întinde numai pe o subdiviziune locală din teritoriul economic, cu excepția administrațiilor de securitate socială locale ale adminis- trațiilor locale. (11) Prin convenție, organismele de reglementare a pieței, care sunt exclusiv sau în principal simple distribuitoare de subvenții, sunt clasificate în S. 13 la subsectorul administrației centrale S. 1311. Cu toate acestea, organizațiile care au drept activitate principală sau exclusivă cumpărarea, deținerea ș(cid:13)i vânzarea produselor agricole sau alimentare sunt clasificate în sectorul S. 11 (a se vedea punctul 2. 21. , nota 6). 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 53 Fac parte din subsectorul S. 1313 instituțiile fără scop lucrativ ce sunt controlate ș(cid:13)i majoritar finanțate de administrațiile locale ș(cid:13)i a căror competențe se extind asupra teritoriului economic al administrației locale. Subsectorul: Fondurile de securitate socială (S. 1314) 2. 74. Definiție: Subsectorul administrațiilor de securitate socială (S. 1314) reuneș(cid:13)te toate unitățile instituționale centrale, de stat ș(cid:13)i locale a căror activitate principală constă în a furniza contribuții sociale ș(cid:13)i care îndeplinesc următoarele două criterii: (a) anumite grupuri ale populației, sunt obligate să participe la sistem sau să verse contribuții în virtutea unor acte cu putere de lege sau norme administrative; (b) independent de rolul pe care ele îl îndeplinesc în calitate de organisme tutelare sau în calitate de angajatori, admi- nistrațiile publice sunt responsabile de gestionarea acestor unități în ceea ce priveș(cid:13)te fixarea sau aprobarea con- tribuțiilor ș(cid:13)i a contribuțiilor (a se vedea punctul 4. 89. ). De obicei, nu există nici o legătură directă între valoarea cotizației sociale vărsate de un individ ș(cid:13)i riscurile la care el este expus. GOSPODĂRIILE POPULAȚIEI (S. 14. ) 2. 75. Definiție: Sectorul gospodăriilor populației (S. 14) cuprinde persoane sau grupuri de persoane atât în calitate de consumatori, cât ș(cid:13)i, eventual, de întreprinzători, producători de bunuri de piață sau de servicii financiare ș(cid:13)i nefinanciare de piață (producători de piață), pentru care, în acest ultim caz, activitățile corespunzătoare nu sunt cele ale unităților distincte tratate drept cvasi-societăți. Acest sector include, în egală măsură, persoane sau grupuri ce produc bunuri ș(cid:13)i servicii nefinanciare exclusiv pentru consumul final propriu (a se vedea punctele 3. 20, 3. 25. ș(cid:13)i 3. 30. ). În calitate de consumatori, gospodăriile populației se pot defini ca mici grupuri de persoane ce împart aceeaș(cid:13)i locuință, folosesc în comun o parte sau totalitatea veniturilor ș(cid:13)i a patrimoniului lor ș(cid:13)i consumă colectiv anumite bunuri ș(cid:13)i servicii, în principal locuința ș(cid:13)i alimentele. Această definiție poate fi completată pe criterii de existență a legăturilor familiale sau afective. Resursele principale ale acestor unități provin din remunerarea angajaților, veniturile din proprietate, transferurile efec- tuate de alte sectoare sau încasările obținute din vânzarea producției sau încasările imputate pentru producția desti- nată consumului final propriu. 2. 76. Sectorul gospodăriilor populației cuprinde: (a) persoanele sau grupurile de persoane a căror funcție principală este consumul; (b) persoanele ce trăiesc în permanență în instituții ș(cid:13)i a căror autonomie de acțiune sau de decizie în sfera economică este foarte limitată sau inexistentă (este cazul de exemplu, al membrilor cultelor religioase ce trăiesc în mănăstiri, al pacienților spitalizați pe perioade lungi, deținuților ce efectuează pedepse pe o durată lungă sau persoanelor în vârstă ce trăiesc în case de bătrâni). Se consideră că aceste persoane constituie împreună, o singură unitate instituțională adică o singură gospodărie; (c) persoane sau grupuri a căror funcție principală este consumul ș(cid:13)i care produc bunuri ș(cid:13)i servicii nefinanciare numai pentru propriul consum; SEC se interesează numai de cele două categorii de servicii produse pentru consumul propriu: serviciile locative ocupată de proprietari ș(cid:13)i serviciile gospodăreș(cid:13)ti rezultate din utilizarea de personal remunerat; (d) întreprinderile individuale ș(cid:13)i asociațiile de persoane fără personalitate juridică (altele decât cvasi-societățile) care sunt producători de piață; (e) instituțiile fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor populației fără personalitate juridică, precum ș(cid:13)i cele care au personalitate juridică, dar a căror importanță este redusă (a se vedea punctul 2. 88. ). 2. 77. Sectorul gospodăriilor populației cuprinde următoarele ș(cid:13)ase subsectoare: (a) angajatori (inclusiv lucrători independenți) (S. 141 + S. 142); (b) angajați (S. 143); (c) beneficiari de venituri din proprietate (S. 1441); 54 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 (d) beneficiari de pensii (S. 1442. ); (e) beneficiari de alte venituri din transferuri (S. 1443); (f) alte gospodării ale populației (S. 145). 2. 78. Cele mai importante surse de venituri (veniturile angajatorilor, remunerarea angajaților etc. ), din cadrul gospodăriilor populației sunt cele care determină subsectoarele din care aparțin. Când o gospodărie primeș(cid:13)te mai multe venituri de la aceeaș(cid:13)i sursă, clasificarea se face pe baza venitului total al gospodăriei pentru fiecare categorie distinctă. Subsectorul: Angajatori (inclusiv lucrători independenți) (S. 141 + S. 142) 2. 79. Definiție: Subsectorul angajatori (inclusiv lucrători independenți) (S. 141. +S. 142. ) cuprinde gospodăriile populației a căror prin- cipală sursă de venit este constituită din veniturile (mixte)(B. 3) primite de către proprietarii de întreprinderi indivi- duale neconstituite în societăți, ca producători de bunuri ș(cid:13)i servicii de piață cu sau fără angajați plătiți, obținând cele mai mari surse de venituri pentru gospodărie din această activitate, chiar dacă această sursă de venit nu întotdeauna contribuie cu mai mult de jumătate la venitul total al gospodăriei. Subsectorul: Angajați (S. 143. ) 2. 80. Definiție: Subsectorul angajaților (S. 143) cuprinde gospodăriile populației a căror sursă principală de venit este constituită din remunerarea angajaților (D. 1). Subsectorul: Beneficiari de venituri din proprietate (S. 1441) 2. 81. Definiție: Subsectorul beneficiarilor de venituri din proprietate (S. 1441) cuprinde gospodăriile populației a căror sursă princi- pală de venit este constituită din veniturile din proprietate (D. 4). Subsectorul: Beneficiari de pensii (S. 1442). 2. 82. Definiție: Subsectorul beneficiarilor de pensii (S. 1442) cuprinde gospodăriile populației a căror principală sursă de venit este constituită din pensii. Gospodăriile de pensionari au cea mai mare parte a veniturilor lor din pensii pentru limită de vârstă sau altele, inclusiv pensiile vărsate de foș(cid:13)ti angajatori. Subsectorul: Beneficiari de alte venituri din transferuri (S. 1443) 2. 83. Definiție: Subsectorul beneficiarilor de alte venituri din transferuri (S. 1443) cuprinde gospodăriile a căror sursă principală de venit este constituită din alte venituri din transferuri. Alte transferuri curente cuprind toate transferurile curente, altele decât veniturile din proprietate, pensiile ș(cid:13)i veniturile persoanelor ce trăiesc în permanență în instituții. Subsectorul: Alte gospodării ale populației (S. 145) 2. 84. Definiție: Subsectorul altor gospodării ale populației (S. 145) cuprinde toate persoanele ce trăiesc în permanență în instituții. Persoanele ce trăiesc în permanență în instituții sunt clasificate separat într-o altă categorie datorită faptului că aplicarea criteriului sursei de venit cea mai importantă, nu permite clasificarea corectă într-un alt subsector prezentat anterior. 2. 85. În cazul în care principala sursă de venit a gospodăriei ce permite determinarea subsectorului de care aceasta aparține nu este cunoscută, atunci cea mai bună soluție constă în a se baza pe venitul persoanei de referință din cadrul gospodăriei. Persoana de 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 55 referință este în mod normal cea care beneficiază de venitul cel mai mare. În cazul când aceste informații nu sunt disponibile, se poate considera venitul persoanei care declară că este persoana de referință. 2. 86. Cu toate acestea, pentru anumite tipuri de analize sau ca bază pentru stabilirea politicilor ar putea fi mai adecvate alte criterii; de exemplu, pentru o repartizare pe tipuri de activități a gospodăriilor populației în calitatea lor de întreprinzători: gospodării agricole/gospodării neagricole (activități de natură industrială/producția de servicii). INSTITUȚII FĂRĂ SCOP LUCRATIV ÎN SERVICIUL GOSPODĂRIILOR POPULAȚIEI (S. 15) 2. 87. Definiție: Sectorul instituțiilor fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor populației (IFSLSGP)(S. 15) cuprinde instituțiile fără scop lucrativ cu personalitate juridică ce servesc gospodăriile populației ș(cid:13)i care sunt alți producători de non-piață privați (a se vedea punctul 3. 32. ). Resursele lor principale, altele decât cele rezultate din vânzări ocazionale, provin din contribuții voluntare, în numerar sau în natură, efectuate de gospodăriile populației în calitate de consumatori, din vărsămintele provenite de la administrațiile publice, (12) la fel ca ș(cid:13)i din veniturile din proprietate. 2. 88. Atunci când aceste instituții sunt mai puțin importante, ele nu sunt cuprinse în prezentul subsector, operațiunile fiind combinate cu cele ale gospodăriilor populației (S. 14). Sectorul S. 15 cuprinde două mari categorii de IFSLSGP ce furnizează bunuriș(cid:13)i servicii non-piață gospodăriilor populației: (a) sindicatele, grupurile profesionale, societățile ș(cid:13)tiințifice, asociațiile de consumatori, partidele politice, bisericileș(cid:13)i comunitățile religioase (inclusiv cele finanțate, dar necontrolate de administrațiile publice), cluburile sociale, culturale, recreative ș(cid:13)i sportive; (b) organizațiile de caritate ș(cid:13)i asociațiile de binefacere finanțate prin transferuri voluntare, în numerar sau în natură, provenite de la alte unități instituționale. Organismele de caritate ș(cid:13)i asociațiile de binefacere în serviciul unităților nerezidente fac parte din sectorul S. 15, contrar unităților pentru care calitatea de membru dă dreptul la un ansamblu predefinit de bunuri ș(cid:13)i/sau de servicii. RESTUL LUMII (S. 2. ) 2. 89. 2. 90. Definiție: Restul lumii (S. 2. ) este o grupare de unități fără funcții ș(cid:13)i resurse caracteristice; cuprinde unitățile nerezidente (13) în măsura în care acestea efectuează operațiuni cu unități instituționale rezidente sau au alte relații economice cu uni- tățile rezidente. Conturile acestui sector furnizează o vedere de ansamblu a relațiilor economice care leagă economia țării cu restul lumii. Restul lumii nu este un sector care dispune de contabilitate completă, cu toate că deseori ar fi mai simplu de a-l trata ca ș(cid:13)i cum ar fi un sector complet. Sectoarele sunt obținute din dezagregarea economiei totale în grupe mai omogene de unități instituționale rezidente ce au comportament economic, obiective ș(cid:13)i funcții similare. Aceasta nu este cazul pentru restul lumii, care contabilizează operațiuni ș(cid:13)i alte fluxuri ale societăților financiare ș(cid:13)i nefinanciare, ale instituțiilor fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor populației, ale gospodăriilor populației ș(cid:13)i ale administrațiilor publice cu unitățile instituționale nerezidente, cât ș(cid:13)i alte relații economice între rezidenți ș(cid:13)i nerezidenți (de exemplu, creanțele rezidenților asupra nerezidenților). 2. 91. Trebuie menționat că regula conform căreia conturile restului lumii nu includ decât operațiunile efectuate de unitățile instituționale rezidente cu unitățile nerezidente are ș(cid:13)i următoarele excepții: (a) serviciile de transport (până la frontiera țării exportatoare) referitoare la bunurile importate produse de unitățile rezidente sunt contabilizate în restul lumii împreună cu importurile FOB, chiar dacă este vorba de o producție a unităților rezidente (a se vedea punctul 3. 144. ); (12) INPSGP controlate ș(cid:13)i majoritar finanțate de către administrațiile publice aparțin de sectorul administrației publice [a se vedea punctul 2. 69. litera (b)]. (13) Inclusiv instituțiile Uniunii Europene ș(cid:13)i organizațiile internaționale (a se vedea, de asemenea, punctul 2. 06. ). 56 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 (b) operațiunile referitoare la creanțele asupra străinătății, efectuate între rezidenți aparținând unor sectoare diferite sunt preluate în contul financiar detaliat al restului lumii; deș(cid:13)i acestea nu modifică poziția financiară a țării față de restul lumii, ele au influență asupra relațiilor financiare ale fiecărui sector cu restul lumii; (c) operațiunile referitoare la angajamentele țării, efectuate între nerezidenți aparținând diferitelor zone geografice, sunt reluate în contul restului lumii ș(cid:13)i defalcate geografic. Deș(cid:13)i aceste operațiuni nu modifică angajamentele financiare globale ale țării față de restul lumii, ele au influență asupra angajamentelor financiare ale țării față de subdiviziunile din restul lumii. 2. 92. Sectorul restul lumii este subdivizat în: (a) Uniunea Europeană (S. 21): 1. State membre ale Uniunii Europene (S. 211); 2. Instituții ale Uniunii Europene (S. 212); (b) Țări terțe ș(cid:13)i organizații internaționale (S. 22). CLASIFICAREA SECTORIALĂ A UNITĂȚILOR PRODUCĂTOARE DIN PUNCT DE VEDERE AL FORMELOR JURIDICE STANDARDIZATE DE PROPRIETATE 2. 93. Tabelul următor ș(cid:13)i punctele 2. 94. -2. 101. recapitulează principiile clasificării sectoriale ale unităților producătoare, utilizând terminologia standardizată de descriere a principalelor tipuri de instituții. 2. 94. Societățile de capital privat ș(cid:13)i public care sunt producători de piață sunt clasate în felul următor: (a) cele a căror funcție principală constă în producerea de bunuri ș(cid:13)i servicii nefinanciare: în sectorul S. 11 Societăți nefinanciare [a se vedea punctul 2. 23. litera (a)]; (b) cele a căror funcție principală constă în furnizarea de servicii de intermediere financiară ș(cid:13)i exercitarea activităților financiare auxiliare: în sectorul S. 12 Societăți financiare [a se vedea punctul 2. 40 litera (a) ș(cid:13)i 2. 40 litera (f)]. 2. 95. Societățile cooperatiste ș(cid:13)i asociațiile de persoane având personalitate juridică care sunt producători de piață sunt clasificate în felul următor: (a) cele a căror funcție principală constă în producerea de bunuri ș(cid:13)i servicii nefinanciare: în sectorul S. 11 Societăți nefinanciare [a se vedea punctul 2. 23. litera (b)]; (b) cele a căror funcție principală constă în furnizarea de servicii de intermediere financiară ș(cid:13)i în exercitarea activităților financiare auxiliare: în sectorul S. 12 Societăți financiare [a se vedea punctul 2. 40. litera (b)]. 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 57 ă ț a i p - n o n i r o t ă c u d o r p i ț l a i ț a v i r p i r o t ă c u d o r p ). 9 2 3. l u t c n u p a e d e v e s a ( i c i l b u p i r o t ă c u d o r p ). 8 2 3. l u t c n u p a e d e v e s a ( e t s e ă l a p i c n i r p e t a t i v i t c a r o r ă c a ă r a i c n a n i f a e r e i d e m r e t n i n î ă t s n o c ă l a p i c n i r p e t a t i v i t c a r o r ă c a i i c i v r e s i s, e r a i c n a n i f e n i r u n u b e d a e r e c u d o r p ă ț a i p e d i r o t ă c u d o r P ă t a z i d r a d n a t s ă c i d i r u j e t a t e i r p o r p e d e t a z i d r a d n a t s e c i d i r u j r o l e m r o f l a e r e d e v e d t c n u p n i d e r a o t ă c u d o r p r o l i ț ă t i n u a ă l a i r o t c e s a e r a c i f i s a l C 3 2. l u l e b a T l a i g o o n m r e T i n î v i t a r c u l p o c s ă r ă f i i ț u t i t s n I 5 1 S. e s a [ e c i l b u p i i i ț a r t s i n m d A 3 1 S. e s a [ e r a i c n a n i f i ț ă t e i c o S 2 1 S. e s a [ e r a i c n a n i f e n i ț ă t e i c o S. 1 1 S. e c i d i r u j e n a o s r e p a c e t u c s o n u c e r v i t a r c u l p o c s ă r ă f e l i i ț u t i t s n I ). 7 8 2. l u t c n u p a e d e v e s a ( ) 1 ( i e i ț - a l u p o p r o l i i r ă d o p s o g l u i c i v r e s ] ) b ( a r e t i l. 9 6 2. l u t c n u p a e d e v ] ) d ( a r e t i l. 0 4 2. l u t c n u p a e d e v ] ) d ( a r e t i l. 3 2 2. l u t c n u p. a e d e v a ( i e i ț a l u p o p e l i i r ă d o p s o G 4 1 S. a ( i e i ț a l u p o p e l i i r ă d o p s o G 4 1 S. ). 5 7 2. l u t c n u p a e d e v e s ). 5 7 2. l u t c n u p a e d e v e s e l e t l a ] ) g ( a r e t i l. 0 4 2. l u t c n u p a e d e v ] ) f ( a r e t i l. 3 2 2. l u t c n u p. a e d e v r o l i ț ă t e i c o s - i s a v c i r e d n i r p e r t n î ; ă c i d i r u j e t a t i l a n e l a u d i v i d n i e s a [ e r a i c n a n i f i ț ă t e i c o S 2 1 S. e s a [ e r a i c n a n i f e n i ț ă t e i c o S. 1 1 S. e l i c i t s i r e t c a r a c ă t n i z e r p e r a c - o s r e p ă r ă f e n a o s r e p e d i i ț a i c o s A e s a [ e r a i c n a n i f i ț ă t e i c o S 2 1 S. ] ) e ( a r e t i l. 3 2 2. l u t c n u p. a e d e v e s a [ e r a i c n a n i f e n i ț ă t e i c o S. 1 1 S. e r a i c n a n i f e n i i c i v r e s i s, i r u n u b e d e r a i c n a n i f i i c i v r e s e d - o r t n o c e r a c i g n d o h l e l i ț ă t e i c o S r o r ă c a i ț ă t e i c o s e d l u p u r g ă z a e l e t s e ă l a p i c n i r p e t a t i v i t c a a i ț c u d o r p ] ) e ( a r e t i l. 0 4 2. l u t c n u p a e d e v. ) 8 8 2. a e d e v e s a ( i ă r o n m ă ț n a t r o p m i e d e l e c e i ț p e c x E ) 1 ( ] ) a ( a r e t i l. 9 6 2. l u t c n u p a e d e v e s a [ e c i l b u p i i i ț a r t s i n m d A 3 1 S. ] ) g ( a r e t i l. 0 4 2. l u t c n u p a e d e v ] ) f ( a r e t i l. 3 2 2. l u t c n u p. a e d e v i ț ă t e i c o s - i s a v c ă c i d i r u j e t a t e l e t l a e s a [ e r a i c n a n i f i ț ă t e i c o S 2 1 S. e s a [ e r a i c n a n i f e n i ț ă t e i c o S. 1 1 S. e d i c i t s i r e t c a r a c ă t n i z e r p e r a c - i l a n o s r e p ă r ă f i c i l b u p i r o t ă c u d o r P i s, ] ) f ( a r e t i l. 0 4 2. ) a ( a r e t i l. 0 4 2. l u t c n u p a e d e v ] ) a ( a r e t i l. 3 2 2. l u t c n u p a e d e v e s a [ e r a i c n a n i f i ț ă t e i c o S. 2 1 S. e s a [ e r a i c n a n i f e n i ț ă t e i c o S. 1 1 S. c i l b u p i s, t a v i r p l a t i p a c u c i ț ă t e i c o S e s a [ e r a i c n a n i f i ț ă t e i c o S. 2 1 S. e s a [ e r a i c n a n i f e n i ț ă t e i c o S. 1 1 S. ] ) b ( a r e t i l. 0 4 2. l u t c n u p a e d e v ] ) b ( a r e t i l. 3 2 2. l u t c n u p. a e d e v ă c i d i r u j e t a t i l a n o s r e p d n â v a i i ț a i c o s a i s, e t s i t a r e p o o c i ț ă t e i c o S e s a [ e r a i c n a n i f i ț ă t e i c o S 2 1 S. e s a [ e r a i c n a n i f e n i ț ă t e i c o S. 1 1 S. t n u s , e l a i c e p s i i ț a l s i g e l i e n u a e t u t r i v n î , e r a c i c i l b u p i r o t ă c u d o r P ] ) c ( a r e t i l. 0 4 2. l u t c n u p a e d e v ] ) c ( a r e t i l. 3 2 2. l u t c n u p. a e d e v e c i d i r u j e n a o s r e p a c i ț u c s o n u c e r 58 2. 96. RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 Producătorii publici care, în temeiul unei legislații speciale sunt recunoscuți ca persoane juridice ș(cid:13)i care sunt producători de piață sunt clasificați în felul următor: (a) cei a căror funcție principală constă în producerea de bunuri ș(cid:13)i servicii nefinanciare: în sectorul S. 11 Societăți nefinanciare [a se vedea punctul 2. 23. litera (c)]; (b) cei a căror funcție principală constă în furnizarea de servicii de intermediere financiară ș(cid:13)i în exercitarea activităților financiare auxiliare: în sectorul S. 12 Societăți financiare [a se vedea punctul 2. 40. litera (c)]. 2. 97. Producătorii publici – producători de piață – fără personalitate juridică, sunt clasificați în felul următor: (a) dacă sunt cvasi- societăți [a se vedea punctul 2. 13. litera (f)]: 1. cele a căror funcție principală constă în producerea de bunuri ș(cid:13)i servicii nefinanciare: în sectorul S. 11 Societăți nefinanciare [a se vedea punctul 2. 23. litera (f)]; 2. cele a căror funcție principală constă in furnizarea de servicii de intermediere financiară ș(cid:13)i în exercitarea activităților financiare auxiliare: in sectorul S. 12 Societăți financiare [a se vedea punctul 2. 40. litera (g)]; (b) dacă nu sunt cvasi-societăți: în sectorul S. 13 Administrația publică, deoarece rămân înglobați în unitățile care le controlează [a se vedea punctul 2. 69. litera (a)]. 2. 98. Instituțiile fără scop lucrativ (asociații, fundații) cu personalitate juridică sunt clasificate după cum urmează: (a) cele care sunt producători de piață a căror funcție principală constă în producerea de bunuri ș(cid:13)i servicii nefinanciare destinate pieței: în sectorul S. 11. Societăți nefinanciare [a se vedea punctul 2. 23. litera (d)]; (b) cele a căror funcție principală constă în furnizarea de servicii de intermediere financiară ș(cid:13)i în exercitarea activităților financiare auxiliare: în sectorul S. 12. Societăți financiare [a se vedea punctul 2. 40. litera (d)]; (c) cele care sunt producători non-piață: 1. 2. în sectorul S. 13 Administrația publică, în cazul în care sunt controlateș(cid:13)i majoritar finanțate de administrația publică [a se vedea punctul 2. 69. litera (b)] în sectorul S. 15. Instituții fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor populației, în cazul în care sunt producători privați (a se vedea punctul 2. 87. ). 2. 99. Întreprinderile individuale ș(cid:13)i asociațiile de persoane fără personalitate juridică, producători de piață, sunt clasificate astfel: (a) dacă sunt cvasi-societăți [a se vedea punctul 2. 13. litera (f)]: 1. cele a căror funcție principală constă in producerea de bunuri si servicii nefinanciare: in sectorul S. 11 Societăți nefinanciare [a se vedea punctul 2. 23. (f)]; 2. cele a căror funcție principală constă în furnizarea de servicii de intermediere financiară ș(cid:13)i în exercitarea activităților financiare auxiliare: în sectorul S. 12. Societăți financiare [a se vedea punctul 2. 40. litera (g)]; (b) dacă nu sunt cvasi-societăți, în sectorul S. 14 Gospodăriile populației (a se vedea punctul 2. 75. ) 2. 100. Societățile holding (adică societățile care asigură coordonarea unui grup de societăți) sunt clasificate astfel: (a) în sectorul S. 11. Societăți nefinanciare, dacă activitatea predominantă grupului (de producători de piață) este producția de bunuri ș(cid:13)i servicii nefinanciare [a se vedea punctul 2. 23. litera (e)]; (b) în sectorul S. 12. Societăți financiare, în cazul în care activitatea predominantă a grupului este furnizarea de servicii de intermediere financiară [a se vedea punctul 2. 40. litera (e)]. 2. 101. Tabelul 2. 3 prezintă sub formă schematică diversele cazuri care au fost enumerate. UNITĂȚILE CU ACTIVITATE ECONOMICĂ LA NIVEL LOCAL Ș(cid:13) I RAMURILE DE ACTIVITATE 2. 102. În practică, majoritatea unităților instituționale ce produc bunuri si servicii exercită simultan o combinație de activități. Acestea pot exercita o activitate principală, mai multe activități secundare ș(cid:13)i mai multe activități auxiliare (a se vedea punctele 3. 10. -3. 13. ). 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 59 2. 103. O activitate rezultă prin participarea mai multor mijloace (echipamente, manoperă, procedee de fabricație, rețele de informații ș(cid:13)i produse) ce conduc la crearea de bunuri sau de servicii specifice. Orice activitate este caracterizată de intrări de produse (bunuri sau servicii), un proces de producție ș(cid:13)i prin ieș(cid:13)iri de produse. Activitățile pot fi determinate în funcție de nivelul specific din NACE Rev. 1 (14). 2. 104. Atunci când mai multe activități sunt exercitate în cadrul aceleiaș(cid:13)i unități, acelea care nu sunt activități auxiliare sunt ordonate în funcție de valoarea adăugată brută pe care ele o realizează. În acest caz se poate face distincția între activitatea principală, adică cea care generează valoarea adăugată brută cea mai importantă ș(cid:13)i activitățile secundare. Activitățile auxiliare nu sunt separate pentru a forma entități distincte, nici disociate de activitățile principale sau secundare pe care le servesc. 2. 105. Pentru a analiza fluxurile generate de procesele de producție ș(cid:13)i de utilizarea bunurilor ș(cid:13)i serviciilor este necesar să se aleagă unitățile ce permit să se evidențieze relațiile de ordin tehnico-economic. Această cerință înseamnă că, de regulă, unitățile instituționale trebuie să fie împărțite în unități mai mici ș(cid:13)i mai omogene din punct de vedere al tipului de producție la care se referă. Unitățile cu activitate de tip local sunt destinate satisfacerii acestei cerințe ca o primă abordare de tip operațional, orientată spre practică. UNITATEA CU ACTIVITATE ECONOMICĂ LA NIVEL LOCAL 2. 106. Definiție: Unitatea cu activitate de tip local (UTA locală) este o parte dintr-o unitate cu activitate relevantă la nivel local. (15) Uni- tatea cu activitate de tip local (UTA) grupează părțile ale unei unități instituționale în calitate de producător ce parti- cipă la exercitarea unei activități la nivelul de clasă (patru cifre) al NACE Rev. 1 ș(cid:13)i corespunde la una sau mai multe subdiviziuni operaționale ale unității instituționale. Unitatea instituțională trebuie să dispună de un sistem de informații ce permite furnizarea sau calculul pentru fiecare UTA locală, cel puțin a valorii producției, consumului inter- mediar, remunerării angajaților, excedentului de exploatare, formării brute de capital fix, cât ș(cid:13)i a forței de muncă ocupate. Unitatea locală corespunde unei unități instituționale sau unei părți dintr-o unitate instituțională producătoare de bunuri ș(cid:13)i/sau de servicii într-un loc identificabil din punct de vedere geografic. UTA locală poate să corespundă unei unități instituționale sau unei părți dintr-o unitate instituțională în calitatea sa de producător; pe de altă parte, ea nu poate să aparțină la două unități instituționale diferite. 2. 107. Dacă o unitate instituțională producătoare de bunuri ș(cid:13)i servicii exercită o activitate principală ș(cid:13)i una sau mai multe activități secundare, ea va fi împărțită în tot atâtea UTA ș(cid:13)i activitățile secundare, vor fi clasificate la alte rubrici ale clasificării decât activitatea principală. Pe de altă parte, activitățile auxiliare nu se pot despărți de activitatea principală sau secundară pe care le servesc. Cu toate acce a, UTA ce sunt afectate unei anumite poziții din clasificare pot genera produse în afara grupelor omogene ce caracterizează activitatea lor, din cauza activităților secundare ce le sunt ataș(cid:13)ate ș(cid:13)i care nu pot fi identificate separat din documentele contabile disponibile. O UTA poate, deci, exercita una sau mai multe activități secundare. RAMURA DE ACTIVITATE 2. 108. Definiție: O ramură de activitate cuprinde un grup de unități locale cu activitate de tip local exercită o activitate economică iden- tică sau similară. La nivelul cel mai detaliat de clasificare, o ramură de activitate cuprinde toate UTA locale ce aparțin aceleaș(cid:13)i clase (patru cifre) din NACE Rev. 1 ș(cid:13)i care exercită aceeaș(cid:13)i activitate, aș(cid:13)a cum este definită în NACE Rev. 1. Ramurile de activitate regrupează atât UAE locale producătoare de bunuri ș(cid:13)i servicii de piață, cât ș(cid:13)i bunuri ș(cid:13)i servicii non-piață. Prin definiție, o ramură de activitate constituie o regrupare de UAE locale ce exercită acelaș(cid:13)i tip de activitate productivă, independent de faptul că unitățile instituționale de care ele aparțin generează sau nu o producție de piață sau de non-piață. (14) Clasificarea statistică a activităților economice ale Comunității Europene, conform Regulamentului (CEE) nr. 3037/90 al Consiliului din 9 octombrie 1990. (15) În SCN ș(cid:13)i în CITI Rev. 3, UTA locală este denumită „unitate”. 60 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 2. 109. Ramurile de activitate pot fi clasificate în trei categorii: (a) ramurile de activitate producătoare de bunuri ș(cid:13)i servicii de piață (ramuri cu activitate de piață) sau bunuri ș(cid:13)i servicii pentru utilizarea finală proprie (16); (b) ramurile de activitate ale administrațiilor publice producătoare de bunuri ș(cid:13)i servicii nedestinate pieței, ramuri de activitate cu producție nedestinată pieței ale administrațiilor publice; (c) ramurile de activitate ale instituțiilor fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor populației producătoare de bunuri ș(cid:13)i servicii nedestinate pieței, ramurile de activitate non-piață ale instituțiilor fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor populației. CLASIFICAREA RAMURILOR DE ACTIVITATE 2. 110. Clasificarea utilizată pentru gruparea UTA locale în ramuri de activitate este NACE Rev. 1. UNITĂȚILE DE PRODUCȚIE OMOGENE Ș(cid:13) I RAMURILE OMOGENE 2. 111. UTA locale nu îndeplinesc decât într-o anumită măsură exigențele cerute pentru analiza proceselor de producție (a se vedea punctele 2. 105. ș(cid:13)i 2. 107. ). Pentru acest tip de analiză (adică pentru analiza intrări-ieș(cid:13)iri), unitatea optimă pentru acest tip de analiză este unitatea de producție omogenă. UNITATEA DE PRODUCȚIE OMOGENĂ 2. 112. Definiție: Trăsătura caracteristică a unității de producție omogenă (UPO) este activitatea unică identificată prin intrări de pro- duse, un proces de producție ș(cid:13)i ieș(cid:13)iri de produse. Produsele care constituie intrările ș(cid:13)i ieș(cid:13)irile sunt ele însele caracterizate atât în funcție de natura lor, de stadiul de prelucrare ș(cid:13)i tehnica de producție utilizată; ele pot fi identificate prin refe- rință la o clasificare a produselor (a se vedea punctul 2. 118. ). 2. 113. În cazul în care o unitate instituțională producătoare de bunuri ș(cid:13)i servicii exercită o activitate principală ș(cid:13)i una sau mai multe activități secundare, ea va fi divizată în tot atâtea unități de producție omogene. Dimpotrivă, activitățile auxiliare nu sunt disociate de activitățile principale sau secundare pe care ele le servesc. Ca ș(cid:13)i în cazul UTA locală, unitatea de producție omogenă poate corespunde unei unități instituționale sau unei părți a acesteia; pe de altă parte, nu poate să aparțină la două unități instituționale diferite. RAMURA OMOGENĂ 2. 114. Definiție: Ramura omogenă este formată dintro grupare de unități cu producție omogenă. Ansamblul de activități acoperite de o ramură omogenă este descris prin trimitere la o clasificare de produse. Ramura omogenă produce numai bunurile ș(cid:13)i serviciile descrise în clasificare. 2. 115. Ramurile omogene sunt unități concepute pentru analiza economică. De regulă, unitățile de producție omogenă nu pot fi observate direct; datele primite de la unități, utilizate în anchetele statistice, trebuie rearanjate pentru a forma ramuri omogene. 2. 116. Ramurile omogene pot fi clasificate în trei categorii: (a) ramuri omogene producătoare de bunuri ș(cid:13)i servicii de piață (ramuri de piață) ș(cid:13)i bunuri ș(cid:13)i servicii pentru utilizare finală proprie (17); (b) ramuri omogene producătoare de bunuri ș(cid:13)i servicii non-piață, ale administrațiilor publice: ramuri non-piață ale administrațiilor publice); (16) Serviciile pentru utilizarea finală proprie privesc numai serviciile de locuințe produse de proprietarii-ocupanți ș(cid:13)i serviciile gospodăreș(cid:13)ti rezultate din utilizarea personalului remunerat (a se vedea punctul 3. 21. ). (17) Serviciile pentru utilizarea finală proprie privesc numai serviciile de locuințe produse de proprietarii ocupanți ș(cid:13)i serviciile gospodăreș(cid:13)ti rezultate din utilizarea personalului remunerat (a se vedea punctul 3. 21. ). 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 61 (c) ramuri omogene producătoare de bunuri ș(cid:13)i servicii non-piață ale instituțiilor fără scop lucrativ care deservesc gospodăriile populației: ramuri non-piață ale instituțiilor fără scop lucrativ care deservesc gospodăriile populației. 2. 117. Ramurile omogene producătoare de bunuri ș(cid:13)i servicii de piață sau bunuri ș(cid:13)i servicii pentru utilizare finală proprie cuprind toate unitățile de producție omogenă din toate sectoarele instituționale a căror activitate exclusivă constă în producerea aceloraș(cid:13)i tipuri de bunuri sau servicii sau de bunuri ș(cid:13)i servicii pentru utilizare finală proprie. Producția de bunuri ș(cid:13)i servicii de piață în cadrul administrației publice sau al sectoarelor instituțiilor fără scop lucrativ (inclusiv bunurile ș(cid:13)i serviciile pentru folosință proprie) sunt tratate ca unități de producție omogenă ș(cid:13)i sunt clasificate într-o ramură de piață corespunzătoare. Ramurile omogene non-piață ale administrațiilor publice ș(cid:13)i care produc bunuri ș(cid:13)i servicii non-piață sunt formate din toate unitățile cu producție omogenă din sectoarele administrației publice, care produc bunuri ș(cid:13)i servicii non-piață. Ramurile omogene non-piață ale instituțiilor fără scop lucrativ care deservesc gospodăriile populației includ toate unitățile cu producție omogenă din sectorul instituțiilor fără scop lucrativ care deservesc gospodăriile populației ce produc bunuri ș(cid:13)i servicii non-piață. CLASIFICAREA RAMURILOR OMOGENE 2. 118. Clasificarea ramurilor omogene utilizată în tabelul intrări-ieș(cid:13)iri are la bază Clasificarea produselor asociate activităților (CPA) (18). CPA este o clasificare a produselor ale cărei elemente sunt structurate în funcție de criteriul ramurii de origine, definit de NACE Rev. 1. (18) Clasificarea produselor asociate activităților, conform Regulamentului (CEE) nr. 3696/93 al Consiliului din 29 octombrie 1993. 62 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 CAPITOLUL 3 OPERAȚIUNI PE PRODUSE 3. 01. Definiție: Produsele reprezintă toate bunurile ș(cid:13)i serviciile create în sfera producției. Aceasta este definită în punctul 3. 07. 3. 02. În SEC sunt identificate următoarele categorii principale de operațiuni pe produse: Categorii de operațiuni Producție Consumul intermediar Cheltuiala pentru consum final Consumul final efectiv Formarea brută de capital Exporturi de bunuri ș(cid:13)i servicii Importuri de bunuri ș(cid:13)i servicii Cod P. 1 P. 2 P. 3 P. 4 P. 5 P. 6 P. 7 3. 03. În conturi, operațiunile pe produse sunt înregistrate în următoarele conturi: (a) în contul bunurilor ș(cid:13)i serviciilor, producția ș(cid:13)i importurile sunt înregistrate ca resurse, iar celelalte operațiuni pe produse ca utilizări; (b) în contul producției, producția este înregistrată ca resurse, iar consumul intermediar ca utilizare; (c) în contul de utilizare a veniturilor disponibile, cheltuielile pentru consum final sunt înregistrate ca utilizări; (d) în contul de utilizare a venitului disponibil ajustat, consumul final efectiv este înregistrat ca utilizări; (e) în contul de capital, formarea brută de capital este înregistrată ca utilizări (variația activelor); (f) în contul extern de bunuri ș(cid:13)i servicii, importurile de bunuri ș(cid:13)i servicii sunt înregistrate ca resurse, iar exporturile de bunuri ș(cid:13)i servicii ca utilizări. 3. 04. În tabelul resurselor, producția ș(cid:13)i importurile sunt înregistrate ca resurse. În tabelul utilizărilor, consumul intermediar, formarea brută de capital, cheltuiala pentru consum final ș(cid:13)i exporturile sunt înregistrate ca utilizări. În tabelul simetric intrări-ieș(cid:13)iri, producția ș(cid:13)i importurile sunt înregistrate ca resurse, iar celelalte operațiuni pe produse ca utilizări. 3. 05. Resursele pentru produse sunt evaluate la prețurile de bază (a se vedea punctul 3. 48. ). Utilizările produselor sunt evaluate la prețurile de achiziție (a se vedea punctul 3. 06. ). Pentru unele tipuri de resurse ș(cid:13)i utilizări, de exemplu, importurile ș(cid:13)i exporturile de bunuri, se aplică principii de evaluare specifice. 3. 06. Definiție: Prețul de achiziție reprezintă valoarea produsului plătită efectiv de către cumpărător în momentul achiziționării produselor, inclusiv toate impozitele, minus subvențiile pe produse (exclusiv taxele deductibile, cum ar fi TVA pe pro- duse); inclusiv toate cheltuielile de transport plătite separat de către cumpărător pentru a lua în posesie produsele la momentul ș(cid:13)i locul dorit; după deducerile pentru orice reduceri acordate în cazul cumpărării unor cantități mari sau la preț redus; exclude dobânzile sau tarifele serviciilor care se adaugă în cazul acordării unui credit; exclude orice plăți suplimentare suportate în cazul neplății în intervalul de timp prevăzut la data la care se face achiziția. În cazul în care data utilizării produsului nu coincide cu aceea a cumpărării, se iau măsuri pentru efectuarea unei ajustări care ține seama de variația prețului în cursul perioadei scurse dintre cele două date (în acelaș(cid:13)i mod în care se modifică prețul stocurilor). Asemenea corecții sunt importante mai ales atunci când prețurile produselor se modifică drastic în cursul anului contabil. 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 63 PRODUCȚIA 3. 07. Definiție: Producția este o activitate exercitată sub controlul ș(cid:13)i responsabilitatea unei unități instituționale care utilizează resur- sele — mâna de lucru, capitalul, bunurile ș(cid:13)i serviciile — pentru a produce bunuri sau servicii. Nu fac parte din producție procesele pur naturale, fără intervenția sau controlul uman, cum ar fi creș(cid:13)terea naturală a stocului de peș(cid:13)te din apele internaționale (dar piscicultura este producție). 3. 08. Producția cuprinde: (a) producția tuturor bunurilor ș(cid:13)i serviciilor individuale sau colective, care sunt furnizate (sau destinate a fi furnizate) altor unități decât cele care le-au produs; (b) producția pentru sine a tuturor bunurilor reținute de producătorii lor în scopul consumului final propriu sau formării brute de capital fix pentru sine. Producția pentru sine pentru formarea brută de capital fix include producția activelor fixe, cum ar fi construcțiile, realizarea software-ului, prospecțiunile miniere pentru propria formare brută de capital fix) (pentru conceptul de formare brută de capital fix, a se vedea punctele 3. 100. -3. 127. ). Producția de bunuri pentru sine a gospodăriilor populației se referă în general, la: 1. construcția de locuințe pentru sine; 2. producția ș(cid:13)i stocarea produselor agricole; 3. prelucrarea produselor agricole, cum ar fi măcinarea grâului, uscarea ș(cid:13)i conservarea fructelor, producția produselor lactate (de exemplu, unt, brânzeturi), producția de bere, de vin sau băuturi alcoolice; 4. producția altor produse primare: extracția sării sau a turbei, aprovizionarea cu apă; 5. alte tipuri de prelucrări: țesături pentru confecții, olărit, fabricarea mobilei. Producția de bunuri pentru sine a unei gospodării trebuie să fie înregistrată dacă este semnificativă, adică în cazul în care cantitățile de produse sunt semnificative în raport cu oferta totală a acestui bun la nivel de țară. Prin convenție, SEC include numai construcțiile de locuințe pentru sine ș(cid:13)i producția, stocarea ș(cid:13)i prelucrarea produselor agricole; toate celelalte producții pentru sine sunt considerate nesemnificative în țările membre ale Uniunii Europene; (c) producția pentru sine a serviciilor de locuințe ale proprietarilor-ocupanți; (d) producția de servicii personale ș(cid:13)i gospodăreș(cid:13)ti de către personalul casnic remunerat; (e) activitățile benevole care au ca rezultat producția unui bun, de exemplu, construcția unei locuințe, a unui edificiu de cult sau a altei clădiri va fi înregistrată ca producție. Activitățile benevole care nu reprezintă producția unui bun; de exemplu, îngrijirea persoanelor ș(cid:13)i curățenia fără remunerare — sunt excluse. Toate aceste activități sunt incluse, chiar dacă sunt ilegale sau nu sunt cunoscute oficial de administrațiile fiscale ș(cid:13)i de securitatea socială, de serviciile statistice oficiale sau de alte organisme publice. 3. 09. Producția exclude serviciile personale ș(cid:13)i gospodăreș(cid:13)ti care sunt produse ș(cid:13)i consumate în aceeaș(cid:13)i gospodărie (cu excepția serviciilor locative ale proprietarilor-ocupanți, precum ș(cid:13)i cele rezultate din utilizarea personalului casnic remunerat). De exemplu: (a) curățarea, decorarea ș(cid:13)i întreținerea locuinței, în măsura în care se referă la activități care revin în egală măsură locatarilor; (b) curățarea, întreținerea ș(cid:13)i repararea bunurilor de folosință îndelungată; (c) pregătirea ș(cid:13)i servirea hranei; (d) supravegherea, formarea ș(cid:13)i educarea copiilor; (e) îngrijirea bolnavilor, a persoanelor infirme sau a persoanelor în vârstă; (f) transportul membrilor unei gospodării sau a bunurilor aparținând acestora din urmă. 64 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 ACTIVITĂȚI PRINCIPALE, SECUNDARE Ș(cid:13) I AUXILIARE 3. 10. Definiție: Activitatea principală a unei unități-tip cu activitate locală (UTA locală) este activitatea a cărei valoare adăugată este superioară valorii oricărei alte activități ale unității respective. Activitatea principală este clasificată în NACE Rev. 1 plecând de la cel mai înalt nivel de agregare ș(cid:13)i apoi la nivele mai detaliate. 3. 11. Definiție: Activitatea secundară este o activitate exercitată de către o UTA locală în plus față de activitatea sa principală. Rezul- tatul unei activități secundare este un produs secundar. 3. 12. Definiție: Rezultatul unei activități auxiliare nu este destinat utilizării în afara întreprinderii. Activitatea auxiliară este activitatea de sprijin exercitată în cadrul întreprinderii cu scopul de a crea condiții ce permit unei UTA locală să-ș(cid:13)i desfăș(cid:13)oare activitatea principală sau secundară. De regulă, din activitatea auxiliară rezultă produse considerate intrări în aproape orice activitate productivă, de nivel redus ori amplă. Activitățile auxiliare pot fi serviciile de cumpărare, vânzare, marketing, contabilitate, prelucrarea datelor, transport, stocare, întreținere, curățare sau pază. Întreprinderile pot să aleagă între a executa aceste activități auxiliare sau a le achiziționa de pe piață, de la producători specializați. Formarea brută de capital pentru sine nu este considerată ca o activitate auxiliară. 3. 13. Activitățile auxiliare sunt tratate ca parte integrantă din activitățile principale sau secundare cărora le sunt asociate. În consecință: (a) producția unei activități auxiliare nu este explicit recunoscută ș(cid:13)i înregistrată separat. Rezultă că nu va fi înregistrată nici utilizarea acestei producții; (b) toate intrările care sunt consumate în cadrul unei activități auxiliare — materii prime, mână de lucru, consum de capital fix etc. — sunt tratate ca intrări (consum intermediar) pentru activitățile principale sau secundare pe care le sprijină. PRODUCȚIA (P. 1) 3. 14. Definiție: Producția cuprinde toate produsele fabricate în cursul unei perioade contabile. Cazurile particulare incluse în producție sunt: (a) bunurile ș(cid:13)i serviciile pe care o UTA locală le furnizează altei UTA locală aparținând aceleiaș(cid:13)i unități instituționale; (b) bunurile care sunt produse de către o UTA locală ș(cid:13)i care rămân în stoc la sfârș(cid:13)itul perioadei în cursul căreia au fost produse, oricare ar fi utilizarea ulterioară. Cu toate acestea, bunurile ș(cid:13)i serviciile produse ș(cid:13)i consumate în cursul aceleiaș(cid:13)i perioade contabile de către aceeaș(cid:13)i UTA locală sunt identificate separat. Prin urmare, ele nu sunt înregistrate nici ca parte din producție, nici drept consum intermediar al acestei unități. 3. 15. Atunci când o unitate instituțională cuprinde mai multe UTA locale, inclusiv produse pe care unitățile le schimbă între ele. 3. 16. În SEC sunt identificate trei tipuri de producție: (a) producția de piață (P. 11); (b) producția pentru consumul final propriu (P. 12); (c) altă producție non-piață (P. 13). Aceeaș(cid:13)i distincție se aplică ș(cid:13)i UTA locale ș(cid:13)i unităților instituționale care pot fi: (a) producători de piață; (b) producători pentru consumul final propriu; (c) alți producători non-piață. 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 65 Această distincție între piață, consum final propriu ș(cid:13)i alți producători non-piață este fundamentală deoarece determină principiile de evaluare ce urmează a se aplica producției: producția de piață, producția pentru consumul final propriu ș(cid:13)i producția totală a producătorilor de piață ș(cid:13)i a producătorilor de bunuri sau servicii pentru consumul final propriu sunt evaluate la prețurile de bază, în timp ce producția totală a altor producători de bunuri sau servicii non-piață (UTA locale) este măsurată pe baza costurilor. Producția totală a unei unități instituționale este evaluată ca sumă a producțiilor totale ale UTA locale ș(cid:13)i deci depinde de distincțiile precizate (a se vedea punctele 3. 54. -3. 56. ). Mai mult, distincția este utilizată ș(cid:13)i pentru clasificarea unităților instituționale pe sectoare (a se vedea punctele 3. 27. -3. 37. ). Distincția între cele trei categorii este făcută „de sus în jos”, adică în primul rând pentru unitățile instituționale, apoi pentru UTA locale ș(cid:13)i în final pentru producția lor. În consecință, semnificația exactă pe care o are la nivelul bunurilor ș(cid:13)i serviciilor (definirea conceptelor de producție de piață, pentru consumul final propriu ș(cid:13)i altă producție non-piață) poate fi înțeleasă numai dacă se ține seama ș(cid:13)i de caracteristicile unității instituționale ș(cid:13)i ale UTA locale care produce aceste bunuri sau servicii. După definițiile generale ale celor trei tipuri de producție ș(cid:13)i de producători (a se vedea punctele 3. 17 – 3. 26), distincția între producția de piață, pentru consum final propriu ș(cid:13)i cea nedestinată pieței este prezentată „de sus în jos”. 3. 17. Definiție: Producția de piață reprezintă producția vândută sau destinată vânzării pe piață (a se vedea punctul 3. 18. ). 3. 18. Producția de piață cuprinde: (a) produsele vândute la prețuri semnificative din punct de vedere economic; (b) schimbul în natură al produselor; (c) produsele utilizate pentru efectuarea de plăți în natură (inclusiv produsele pentru remunerarea angajaților în natură ș(cid:13)i veniturile mixte în natură); (d) produsele livrate de către o UTA locală unei alte UTA locale aparținând aceleiaș(cid:13)i unități instituționale ș(cid:13)i destinate a fi utilizate de către aceasta din urmă ca un consum intermediar sau final; (e) produsele adăugate la stocurile de produse finite ș(cid:13)i în curs de execuție destinate uneia sau mai multor utilizări precizate mai sus, inclusiv creș(cid:13)terea naturală a animalelor ș(cid:13)i a plantelor, precum ș(cid:13)i construcțiile neterminate al căror cumpărător nu se cunoaș(cid:13)te. 3. 19. Definiție: În SEC noțiunea de „preț semnificativ din punct de vedere economic” al unui produs este parțial definită în raport cu unitatea instituțională ș(cid:13)i UTA locală în calitate de producători (a se vedea punctele 3. 27. -3. 40. ). De exemplu, prin convenție, totalitatea producției întreprinderilor neconstituite în societăți aparținând gospodăriilor populației, care este vândută altor unități instituționale, este considerată a fi vândută la preț semnificativ din punct de vedere economic, deci trebuie considerată producție de piață. Producția altor unități instituționale este considerată ca fiind vândută la preț semnificativ din punct de vedere economic numai în condițiile în care peste 50 % din costurile de producție sunt acoperite prin vânzare. 3. 20. Definiție: Producția pentru consumul final propriu constă în bunurile sau serviciile pe care o unitate instituțională le produce ș(cid:13)i le păstrează fie în scopul consumului final în cadrul aceleiaș(cid:13)i unități instituționale, fie în scopul formării brute de capi- tal fix de către aceeaș(cid:13)i unitate instituțională. 3. 21. Produsele păstrate în scopul consumului final propriu pot fi produse numai în sectorul gospodăriilor. Exemple-tip sunt: (a) produsele agricole păstrate de către agricultori; (b) serviciile de locuințe produse de către proprietarii-ocupanți; (c) serviciile gospodăreș(cid:13)ti produse de către personal remunerat. 3. 22. Produsele utilizate în scopul formării brute de capital fix pot fi produse de orice sector. Exemple: (a) maș(cid:13)inile-unelte speciale fabricate de către întreprinderile de construcții mecanice; (b) locuințele sau extinderea locuințelor construite de către gospodăriile populației; 66 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 (c) construcțiile pentru sine, inclusiv acelea care rezultă în urma activităților realizate în comun de către mai multe gospodării ale populației. 3. 23. Definiție: Prin altă producție non-piață (P. 13) se înțelege producția care este furnizată altor unități, fie gratuit, fie la prețuri nesemnificative din punct de vedere economic. 3. 24. Definiție: Producătorii de piață sunt UTA locale sau o unități instituționale a căror producție este, în cea mai mare parte, des- tinată pieței. Trebuie menționat că, în cazul în care o UTA locală sau o unitate instituțională este un producător de piață, producția sa principală este, prin definiție, o producție de piață deoarece conceptul producției de piață este definit după ce s-a aplicat distincția între noțiunile de piață/pentru consumul final propriu/altă non-piață, unei UTA locală sau unei unități instituționale. 3. 25. Definiție: Producătorii pentru consumul final propriu sunt UTA locale sau unități instituționale a căror producție este, în cea mai mare parte, destinată consumului final propriu. 3. 26. Definiție: Alți producători non-piață sunt UTA locale sau unități instituționale a căror producție, în cea mai mare parte este cedată gratuit sau la prețuri nesemnificative din punct de vedere economic. Unități instituționale: Distincția între producătorii de piață/pentru consumul final propriu/alți producători non-piață 3. 27. În cazul unităților insituționale ca producători, distincția între producătorii de piață/pentru consumul final propriu ș(cid:13)i alți producători non-piață este rezumată în tabelul 3. 1. Sunt de asemenea prezentate implicațiile asupra clasificării pe sectoare. Tabelul 3. 1 Distincția între producătorii de piață/pentru consumul final propriu/alți producători non-piață aplicată unităților instituționale Privată sau publică? 1. Producători privați Tipul unității instituționale Clasificare Instituție fără scop lucrativ sau nu? Produsele vândute aco- peră mai mult de 50 % din costurile de producție? Tipul de producător Sectorul (sectoarele) 1. 1 Întreprinderi neconstituite în societăți aparținând gospodăriilor (exclusiv cvasi- societăți aparținând gospodăriilor popu- lației) 1. 2 Alți producători privați (inclusiv cvasi-societăți apar- ținând gospodăriilor populației) 1. 1. = de piață sau pentru consumul final propriu Gospodării 1. 2. 1 Instituție fără scop lucrativ 1. 2. 1. 1. Da 1. 2. 1. 1. = de piață Societăți 1. 2. 1. 2. Nu 1. 2. 1. 2. = alți non- piață Instituții fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor popula- ției 1. 2. 2 Altele 1. 2. 2. = de piață Societăți 2. Producători publici 2. 1. Da 2. 1. = de piață Societăți 2. 2. Nu 2. 2. = alți non-piață Administrație publică 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 67 Acest tabel arată că, pentru a stabili dacă o unitate instituțională trebuie să fie considerată un producător de piață, un producător pentru consumul final propriu sau dacă poate intra în categoria altor producători non-piață, trebuie făcute mai multe distincții succesive. 3. 28. Prima distincție este între producătorii privați ș(cid:13)i producătorii publici. Un producător public este un producător controlat de către administrația publică. În cazul instituțiilor fără scop lucrativ, un producător public este o instituție fără scop lucrativ controlată ș(cid:13)i majoritar finanțată de către administrația publică. Toți ceilalți producători sunt producători privați. Controlul se defineș(cid:13)te ca fiind capacitatea de a determina politica generală sau strategia unității instituționale, prin numirea directorilor sau administratorilor săi. Deținerea a mai mult de jumătate din acțiunile unei societăți este o condiție suficientă, dar nu necesară pentru asigurarea controlului (a se vedea punctul 2. 26. ). 3. 29. Aș(cid:13)a cum reiese din tabelul 3. 1, producătorii privați se regăsesc în orice sector, cu excepția sectorului administrației publice. Dimpotrivă, producătorii publici nu pot aparține decât sectoarelor societăților (nefinanciare ș(cid:13)i financiare) sau administrației publice. 3. 30. O categorie particulară de producători privați o reprezintă întreprinderile neconstituite în societăți, deținute în proprietate de gospodării. Acestea sunt întotdeauna fie producători de piață, fie, în cazul producției de servicii de locuințe realizate de către proprietarii-ocupanți sau al producției de bunuri pentru sine, producători pentru consumul final propriu. Toate întreprinderile neconstituite în societăți aparținând gospodăriilor sunt clasificate în sectorul gospodăriilor. O singură excepție, cea a cvasi-societăților aparținând gospodăriilor. Acestea care sunt producători de piață ș(cid:13)i sunt clasificate în sectoarele societăților nefinanciare sau financiare. 3. 31. În cazul altor producători privați, trebuie făcută distincția între instituțiile fără scop lucrativ ș(cid:13)i alți producători privați. Definiție: O instituție fără scop lucrativ (INP) este definită drept o persoană juridică sau socială creată în scopul producerii de bunuri ș(cid:13)i servicii ș(cid:13)i al cărei statut nu îi permite să fie o sursă de venit, de profit sau de orice alt câș(cid:13)tig financiar pentru unitatea care a creat-o, o controlează sau o finanțează. În practică, activitățile lor productive trebuie să creeze excedente sau deficite, dar nici o altă unitate instituțională nu poate să-ș(cid:13)i însuș(cid:13)ească eventualul excedent. Toți ceilalți producători privați care nu sunt instituții fără scop lucrativ sunt producători de piață. Aceș(cid:13)tia sunt clasificați în sectoarele societăților nefinanciare sau financiare. 3. 32. Pentru a stabili tipul de producător ș(cid:13)i sectorul unei instituții fără scop lucrativ se aplică criteriul de 50 %: (a) în cazul în care mai mult de 50 % din costurile de producție sunt acoperite din vânzări, unitatea instituțională este producător de piață ș(cid:13)i este clasificată în sectorul societăților nefinanciare sau financiare; (b) în cazul în care mai puțin de 50 % din costurile de producție sunt acoperite din vânzări, unitatea instituțională este un alt producător non-piață ș(cid:13)i este clasificată în sectorul instituțiilor fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor populației. Însă celelalte instituții fără scop lucrativ non-piață care sunt controlate ș(cid:13)i majoritar finanțate de către administrația publică sunt clasificate în sectorul administrației publice. 3. 33. Pentru a face distincția între producătorii de piață ș(cid:13)i alți producători non-piață pe baza criteriului de 50 %, „vânzările” ș(cid:13)i „costurile de producție” sunt definite după cum urmează: (a) Vânzările acoperă toate încasările rezultate din vânzarea produselor, exclusiv impozitele pe produse, dar inclusiv toate vărsămintele efectuate de către administrația publică sau de către instituțiile Uniunii Europene ș(cid:13)i acordate oricărui tip de producător care exercită aceeaș(cid:13)i activitate, respectiv toate vărsămintele legate de volumul sau valoarea producției sunt incluse, contrar acelora destinate să acopere un deficit global, care sunt excluse. Această definiție a vânzărilor corespunde celei a producției la prețurile de bază, în afară de: 1. producția la prețuri de bază nu este definită decât după ce s-a decis dacă este o producție de piață sau non-piață: vânzările produselor servesc numai la evaluarea producției de piață; producția non-piață este estimată pe baza costurilor; 68 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 2. vărsămintele efectuate de către administrația publică pentru a acoperi un deficit global al societăților sau cvasi-societăților publice reprezintă alte subvenții pe produse, definite la punctul 4. 35. litera (c). Ca urmare, producția de piață la preț de bază cuprinde ș(cid:13)i vărsămintele de această natură. (b) Costurile de producție reprezintă suma consumului intermediar, remunerării angajaților, a consumului de capital fix ș(cid:13)i a altor impozite legate de producție. Pentru aplicarea criteriului de 50 %, alte subvenții pe producție nu sunt deduse. În scopul asigurării coerenței între conceptele de vânzare ș(cid:13)i costuri de producție, ultimele exclud toate costurile legate de formarea de capital pentru sine. Criteriul de 50 % ar trebui să fie aplicat luând în considerare mai mulți ani consecutivi; se va aplica numai dacă se verifică pentru mai mulți ani sau este valabil pentru anul în curs, cu condiția să se extindă ș(cid:13)i pentru anii următori. Variațiile mici de volum ale vânzărilor de la un an la altul nu impun o reclasificare a unităților instituționale (ș(cid:13)i a unităților cu activitate de tip local ș(cid:13)i a producției lor). 3. 34. Vânzările pot cuprinde mai multe elemente. Astfel, în cazul serviciilor de ocrotire a sănătății furnizate de către un spital, vânzările pot corespunde: (a) cumpărărilor efectuate de angajatori, care trebuie înregistrate drept remunerare în natură plătită angajaților lor ș(cid:13)i drept cheltuieli pentru consumul final ale acestora din urmă; (b) cumpărărilor efectuate de societățile private de asigurări; (c) cumpărărilor efectuate de fondurile de securitate socială ș(cid:13)i administrațiile publice, care trebuie clasificate ca contribuții sociale în natură; (d) cumpărărilor efectuate de gospodăriile populației care nu beneficiază de o restituire (cheltuieli pentru consum final). Numai donațiile (rezultând, de exemplu, din operele de caritate) ș(cid:13)i alte subvenții pe producție, nu trebuie să fie tratate ca vânzări. În mod similar, vânzarea serviciilor de transport de către o întreprindere poate corespunde consumului intermediar al producătorului, plății în natură efectuate de către un angajator, unei contribuții sociale în natură furnizate de către administrația publică ș(cid:13)i cumpărărilor efectuate de o gospodărie a populației care nu beneficiază de o restituire. 3. 35. Instituțiile fără scop lucrativ care furnizează servicii întreprinderilor constituie un caz special. De regulă, ele sunt finanțate din contribuțiile sau contribuțiile unui anumit grup de întreprinderi. Aceste contribuții nu sunt tratate ca transferuri, ci ca plăți ale serviciilor furnizate, adică drept vânzări. Instituțiile fără scop lucrativ de acest tip sunt deci producători de piață, aparținând sectoarelor societăților nefinanciare sau financiare. 3. 36. Atunci când se aplică criteriul de 50 % referitor la vânzări ș(cid:13)i la costurile de producție ale instituțiilor fără scop lucrativ, private sau publice, includerea în vânzări a tuturor vărsămintelor legate de producție poate, în anumite cazuri particulare, să inducă în eroare. Aceasta se poate aplica de exemplu, la finanțarea producției ș(cid:13)colilor private ș(cid:13)i publice: sumele vărsate de către administrația publică pot să fie în funcție de numărul de elevi sau să fie rezultatul unei negocieri cu ș(cid:13)coala. În acest caz, plățile respective nu trebuie considerate ca făcând parte din vânzări, chiar dacă au o legătură explicită cu volumul producției (numărul elevilor). Rezultă că oș(cid:13)coală, a cărei finanțare provine în principal din acest tip de vărsăminte este un alt producător non-piață. Atunci când ș(cid:13)coala este un producător public, adică este finanțată ș(cid:13)i controlată în primul rând de către administrația publică, ea trebuie să fie clasificată în sectorul administrației publice. În cazul în care ș(cid:13)coala este un alt producător privat non-piață, ea aparține sectorului instituțiilor fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor populației. 3. 37. Producătorii publici pot fi producători de piață sau alți producători non-piață. Dacă o unitate instituțională trebuie să fie considerată ca un producător de piață în virtutea criteriului de 50 %, ea va fi încadrată în sectoarele societăților nefinanciare sau financiare. Acest criteriu permite în egală măsură să se determine dacă o unitate a administrației publice trebuie să fie considerată ca o cvasi-societate aparținând administrației publice: aceasta se va realiza numai dacă criteriul de 50 % este respectat. Atunci când o unitate instituțională este un alt producător non-piață, ea aparține sectorului administrației publice. Distincția între instituțiile fără scop lucrativ ș(cid:13)i alți producători este irelevantă atunci când se referă la clasificarea producătorilor publici. 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 69 UTA locale ș(cid:13)i producția acestora: Distincția între producătorii de piață/pentru consumul final propriu/alți producători non-piață 3. 38. După ce s-a aplicat distincția între producători de piață/pentru consumul final propriu/alți producători non-piață unităților instituționale în calitate de producători, distincția poate fi aplicată UTA locale ș(cid:13)i producției acestora. Această relație este arătată în tabelul 3. 2. Tabelul 3. 2. Distincția între producătorii de piață/pentru consumul final propriu/alți producători non-piață aplicată unităților instituționale, UTA locale ș(cid:13)i producției lor Unitate instituțională UTA locală principală UTA locală secundară Producție princi- pală a unei UTA locală principală Producție secun- dară a unei UTA locală principală Producție princi- pală a unei UTA locală secundară Producție secundară a unei UTA locală secundară Producător de piață Producător de piață Producție de piață Producție de piață Producție pentru consum final propriu Producător de piață Producție de piață Producție de piață Producător pen- tru consum final propriu Producție pentru consum final propriu Producție pentru consum final propriu Producție de piață Producător pentru consum final propriu Producător pentru consum final propriu Producție pentru consum final propriu Producție de piață Alt producător non-piață Alt producător non-piață Altă producție non-piață Producție de piață Producție pentru consum final propriu Altă producție non-piață Producător de piață Alt producător non-piață Producție de piață Producție de piață Altă producție non-piață Producție pentru consum final propriu Producție de piață Producție pentru consum final propriu Altă producție non-piață 3. 39. Pentru unitățile instituționale care sunt producători de piață, UTA locală principală este, în egală măsură, un producător de piață. UTA locală secundară poate să fie atât un producător de piață, cât ș(cid:13)i un producător pentru consumul final propriu. Cu toate acestea, prin convenție, UTA locală secundară nu poate fi un alt producător non-piață. Înseamnă că UTA locale secundare din sectoarele societăților nefinanciare ș(cid:13)i financiare sunt toate producători de piață sau pentru consumul final propriu. 70 3. 40. RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 Pentru unitățile instituționale care sunt incluse în categoria altor producători non-piață, UTA locală principală va fi un alt producător non-piață. UTA locală secundară ar putea fi un producător de piață sau un alt producător non-piață. Ca urmare, sectorul administrației publice ș(cid:13)i cel al instituțiilor fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor populației pot cuprinde un anumit număr de UTA locale (secundare) care sunt producători de piață (deș(cid:13)i toate unitățile instituționale din aceste sectoare sunt alți producători non-piață). Pentru a determina, dacă o UTA locală secundară este un producător de piață sau un alt producător non-piață, trebuie să se aplice criteriul de 50 %. 3. 41. După ce a fost aplicată unităților instituționale ș(cid:13)i UTA locale distincția între producători de piață/pentru consumul final propriu/alți producători non-piață, aceeaș(cid:13)i distincție se poate aplica ș(cid:13)i producției UTA locale. Relațiile care rezultă sunt prezentate în tabelul 3. 3. Tabelul 3. 3 Distincția între producătorii de piață/pentru consum final propriu/alți producători non-piață aplicată UTA locale ș(cid:13)i producției acestora Producători de piață Producători pentru consum final propriu Alți producători non-piață Total Producție de piață Producție pentru consum final propriu Altă producție non-piață X x 0 x X 0 x x X Total producție de piață Total producție pentru consum final propriu Total altă producție non- piață Total Totalul producției produ- cătorilor de piață Totalul producției produ- cătorilor pentru consum final propriu Totalul producției altor producători non-piață Total producție X-producție cu o pondere mare; x-producție cu o pondere mică; 0-nici o producție (prin convenție). 3. 42. 3. 43. 3. 44. 3. 45. Prin convenție, UTA locale acționând în calitate de producători de piață ș(cid:13)i de producători pentru consum final propriu nu pot furniza o altă producție non-piață. Producția lor nu poate deci să fie decât de piață sau pentru consumul final propriu ș(cid:13)i trebuie să fie evaluată în consecință (a se vedea punctele 3. 46. -3. 52. ). UTA locale în calitate de alți producători non-piață pot furniza, cu titlu secundar, o producție de piață sau o producție pentru consum final propriu. Aceasta din urmă corespunde formării brute de capital fix pentru sine. Existența unei producții de piață poate fi determinată prin aplicarea criteriului de 50 % diferitelor produse: este considerată ca fiind de piață producția care este vândută la cel puțin 50 % din costurile sale de producție. Este cazul, de exemplu, al producției serviciilor de sănătate dintr-un spital public care facturează anumite servicii la prețuri semnificative din punct de vedere economic. Alte exemple sunt vânzarea reproducerilor de artă de către un muzeu public sau a previziunilor meteorologice de către un institut specializat. În practica statistică, poate fi dificil să se facă o distincție clară între diferitele produse fabricate de către UTA locale ale administrației publice ș(cid:13)i instituțiile fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor populației. Mai mult, acelaș(cid:13)i lucru se poate spune ș(cid:13)i despre costurile de producție ale acestor produse. În acest caz, o soluție destul de simplă constă în a considera că toate veniturile altor producători non-piață, din activitatea lor secundară, provin dintr-un anume tip de producție de piață. De exemplu, veniturile care sunt obținute de către muzee din vânzarea posterelor, cărților poș(cid:13)tale ș(cid:13)i a altor reproduceri. Alți producători non-piață pot avea, de asemenea, venituri din vânzări la prețuri nesemnificative din punct de vedere economic a producției non-piață, de exemplu, veniturile pe care un muzeu le obține din vânzarea biletelor de intrare. Aceste venituri se adaugă la altă producție non-piață. Cu toate acestea, în cazul în care este dificil să se facă distincția între cele două tipuri de venituri (biletele de intrare ș(cid:13)i vânzarea de postere, cărți poș(cid:13)tale ș(cid:13)i a altor reproduceri), acestea pot fi tratate fie ca venituri ale unei producții de piață, fie ca venituri ale unei alte producții non-piață. Alegerea între aceste două posibilități depinde de importanța relativă a ambelor tipuri de venit (din bilete/venituri din vânzarea posterelor ș(cid:13)i cărților poș(cid:13)tale) (1) MOMENTUL ÎNREGISTRĂRII Ș(cid:13) I EVALUĂRII PRODUCȚIEI 3. 46. Producția trebuie să fie evaluată ș(cid:13)i înregistrată în momentul în care ea este generată prin procesul de producție. (1) Cu toate că aceste venituri pot să nu fie suficiente pentru a acoperi 50 % din totalul cheltuielilor de funcționare a punctelor de desfacere ale muzeului, în special pentru că acestea cuprind ș(cid:13)i plata salariilor aferente personalului acestui punct de desfacere. 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 71 3. 47. Producția trebuie întotdeauna evaluată la preț de bază; cu toate acestea se aplică mai multe convenții specifice pentru: (a) evaluarea altei producții non-piață; (b) evaluarea producției totale a altui producător non-piață (UTA locală); (c) evaluarea producției totale a unei unități instituționale în care o unitate locală este un alt producător non-piață (a se vedea punctele 3. 53-3. 56). 3. 48. Definiție: Prețul de bază este contravaloarea primită de către producător de la cumpărător pentru o unitate de produs sau ser- viciu realizat, din care se scad eventualele impozite de plătit pe unitatea de produs sau serviciu, ca rezultat al produ- cerii sau vânzării sale (adică impozitele pe produse), plus eventualele subvenții pe unitatea de produs sau serviciu, ca rezultat al producerii sau vânzării sale (adică subvențiile pe produse). Prețul de bază exclude eventualele cheltuieli de transport facturate separat de către producător. Include eventualul adaos de transport care apare pe factura stabilită de către producător, chiar dacă este într-un post separat. 3. 49. Producția pentru consumul final propriu (P. 12) se evaluează la prețurile de bază ale produselor similare vândute pe piață; în consecință, această producție poate deci să genereze un excedent net din exploatare sau un venit mixt. Această regulă se aplică la fel ș(cid:13)i serviciilor de locuințe produse de către proprietarii-ocupanți (a se vedea punctul 3. 64. ). Cu toate acestea, evaluarea producției activităților de construcții pentru sine se va face, de regulă, pe baza costurilor de producție. 3. 50. Ceea ce se adaugă la lucrările în curs de execuție se evaluează proporțional cu prețul de bază curent estimat al produsului finit. 3. 51. În cazul în care valoarea producției tratată ca lucrare în curs de execuție va fi estimată anticipat, calculul său se va baza pe costurile efective suportate, majorate cu suma corespunzătoare excedentului de exploatare sau a veniturilor mixte scontate. Aceste estimări provizorii trebuie înlocuite ulterior cu cele obținute prin repartizarea valorii efective (de îndată ce este cunoscută) a produselor finite. Aceasta din urmă este egală cu suma valorilor: (a) produselor finite vândute sau schimbate; (b) intrărilor în stoc ale produselor finite, minus ieș(cid:13)iri; (c) produselor finite pentru utilizare finală proprie. 3. 52. Pentru construcțiile ș(cid:13)i lucrările achiziționate înainte de a fi finalizate, valoarea este estimată pe baza costurilor suportate la data achiziționării, incluzând o majorare pentru excedentul de exploatare sau venitul mixt. Acest adaos rezultă din faptul că valoarea poate să fie estimată pe baza prețului clădirilor sau structurilor similare. O bună aproximare a valorii formării brute de capital fix generate în cursul unei perioade date este adesea constituită din valoarea plăților parțiale efectuate de către cumpărător (presupunând că nu ar avea nici avans ș(cid:13)i nici plăți restante). În cazul în care durata de construcție pentru sine a unei lucrări depăș(cid:13)eș(cid:13)te perioada contabilă, valoarea producției ș(cid:13)i a formării brute de capital fix corespunzătoare trebuie să fie estimată înmulțind prețul de bază curent estimat cu procentul costurilor de producție totale angajate în cursul perioadei respective. Dacă se dovedeș(cid:13)te imposibilă estimarea prețului de bază al lucrării terminate, vor trebui să se utilizeze costurile totale de producție. Dacă forța de muncă este total sau parțial furnizată gratuit, de exemplu, atunci când construcția este realizată în acelaș(cid:13)i timp de către mai multe gospodării ale populației este necesar să se adauge costurilor de producție totale o estimare a costurilor mâinii de lucru utilizând pentru aceasta bareme ale salariilor aplicabile lucrărilor identice pe piața locală a forței de muncă. 3. 53. Producția totală a unui alt producător non-piață (UTA locală) se evaluează pe baza costurilor de producție totale, cu alte cuvinte, pe baza sumei urătoarelor posturi: (a) consum intermediar (P. 2); (b) remunerarea angajaților (D. 1); (c) consum de capital fix (K. 1); (d) alte impozite pe producție (D. 29) minus alte subvenții pe producție (D. 39). Alte subvenții pe producție trebuie să fie deduse. Cu toate acestea, trebuie menționat că alte subvenții pe produse la alți producători non-piață, adeseori lipsesc în practică sau vor include numai sume foarte mici (a se vedea punctul 4. 36. ). 72 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 Prin convenție, dobânzile plătite nu fac parte din costurile suportate de către alți producători non-piață, deș(cid:13)i în anumite cazuri ar putea fi considerate drept costuri de producție importante (de exemplu, în cazul societăților de construcții de locuințe). Acelaș(cid:13)i lucru se poate spune ș(cid:13)i despre valoarea locativă a construcțiilor nerezidente aparținând altor producători non-piață ș(cid:13)i destinate exercitării activității lor. 3. 54. Producția totală a unei unități instituționale este suma producțiilor totale ale UTA locale care îi aparțin. Acelaș(cid:13)i lucru se aplică ș(cid:13)i unităților instituționale în calitate de alți producători non-piață. 3. 55. Atunci când alți producători non-piață (UTA locale) nu au nici o producție secundară de piață, producția lor trebuie să fie evaluată la costurile de producție. În caz contrar, valoarea producției lor va fi calculată prin diferență, scăzând din costurile de producție totale, veniturile legate de vânzarea producției lor de piață. 3. 56. În principiu, producția de piață a altor producători non-piață trebuie evaluată la prețurile de bază. Cu toate acestea, chiar dacă o altă UTA locală non-piață poate obține venituri în urma vânzărilor, producția sa totală, adică atât producția de piață ș(cid:13)i altă producție non-piață (eventual producția sa pentru consumul final propriu), va fi evaluată pe baza costurilor sale de producție. Valoarea producției de piață va corespunde încasărilor din vânzarea produselor de piață, valoarea altei producții non-piață fiind obținută ca diferență între valoarea producției sale totale ș(cid:13)i valoarea combinată a producției de piață ș(cid:13)i a producției pentru consumul final propriu. Încasările obținute din vânzarea altor bunuri ș(cid:13)i servicii non-piață la prețuri nesemnificative din punct de vedere economic vor continua să facă parte din valoarea altei producții non-piață. 3. 57. Pentru unele tipuri specifice de producție, data înregistrării ș(cid:13)i evaluării producției cunosc anumite excepții ș(cid:13)i necesită câteva explicații; produsele care fac obiectul acestor venituri sunt analizate în funcție de clasificarea lor în Clasificarea Produselor ș(cid:13)i Activităților (CPA). 3. 58. A. Produsele agricole ș(cid:13)i forestiere ș(cid:13)i vânatul B. Peș(cid:13)te Producția produselor agricole trebuie să fie înregistrată ca ș(cid:13)i cum s-ar întinde pe toată perioada de producție (ș(cid:13)i nu doar la momentul când culturile sunt recoltate sau animalele sacrificate). Culturile în creș(cid:13)tere, masa lemnoasă pe picior ș(cid:13)i peș(cid:13)tii sau animalele destinate consumului trebuie să fie tratate ca stocuri de lucrări în curs de execuție în timpul procesului de producție ș(cid:13)i transformate, odată cu terminarea procesului, în stocuri de produse finite. 3. 59. D. Produse industriale F. Lucrări de construcții În cazul încheierii unui contract de vânzare al unei clădiri sau altei lucrări, a cărei construcție se va desfăș(cid:13)ura de-a lungul mai multor perioade contabile, producția realizată pe parcursul fiecărei perioade este considerată ca vândută cumpărătorului la sfârș(cid:13)itul perioadei; ea este deci, înregistrată ca o formare brută de capital fix a cumpărătorului ș(cid:13)i nu ca o lucrare în curs de execuție a ramurii „Construcții”. De fapt, această producție este considerată ca fiind vândută cumpărătorului în mai multe etape, pe măsură ce acesta devine posesor din punct de vedere juridic. Atunci când contractul prevede plăți eș(cid:13)alonate, valoarea plăților parțiale efectuate pe parcursul fiecărei perioade constituie adesea o bună aproximare a valorii producției. Cu toate acestea, în absența unui contract de vânzare, producția fiecărei perioade trebuie să fie înregistrată ca lucrări în curs de execuție. 3. 60. G. Servicii comerciale cu ridicata ș(cid:13)i cu amănuntul; repararea autovehiculelor, motocicletelor ș(cid:13)i articolelor personale ș(cid:13)i de uz casnic Producția serviciilor de comerț cu ridicata ș(cid:13)i amănuntul este măsurată prin adaosul comercial aplicat bunurilor cumpărate pentru a fi revândute. Definiție: Adaosul comercial reprezintă diferența între prețul de vânzare efectiv sau imputat al unui bun cumpărat pentru a fi revândut ș(cid:13)i prețul care ar trebui să fie plătit de către distribuitor pentru înlocuirea acestuia în momentul când este vândut sau utilizat. Prin convenție, câș(cid:13)tigurile ș(cid:13)i pierderile din deținere nu sunt incluse în adaosul comercial. Cu toate acestea, în practică, sursele de date nu permit totdeauna identificarea separată a câș(cid:13)tigurilor ș(cid:13)i pierderilor din deținere. 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 73 3. 61. H. Servicii hoteliere ș(cid:13)i restaurante Valoarea producției serviciilor furnizate de hoteluri, restaurante ș(cid:13)i cafenele include valoarea mâncărurilor, a băuturilor etc. consumate. 3. 62. I. Servicii de transport, depozitare ș(cid:13)i comunicații Producția serviciilor de transport este măsurată prin valoarea sumelor primite pentru transportul de bunuri sau persoane. Transportul pentru sine în cadrul unei UTA locală este considerat ca o activitate auxiliară care nu este identificată sau înregistrată separat. Producția serviciilor de depozitare este măsurată ca valoare a unei lucrări în curs de execuție suplimentare, corespunzând fie unei producții suplimentare sub forma unui „transport efectuat în timp” (de exemplu, stocarea în contul altor UTA locale), fie unei modificări a caracteristicilor fizice ale unui bun (de exemplu, învechirea vinului). Producția serviciilor agențiilor de voiaj este măsurată ca valoare a tarifelor serviciilor prestate (taxe sau comisioane) ș(cid:13)i nu prin prețul total plătit de către călător agenției. Acest preț poate include, de exemplu, costul transportului efectuat de către un terț. Producția serviciilor executate de către operatorii de turism în circuit este măsurată prin prețul total plătit de către călător. Diferența între o agenție de voiaj ș(cid:13)i un operator de turism în circuit constă în faptul că prima furnizează numai un serviciu de intermediere călătorului, în timp ce a doua creează un produs nou, ș(cid:13)tiind că o călătorie organizată este cumpărată la un preț global pe care călătorul nu este în măsură să-l subdivizeze în mai multe etape (de exemplu, transport, cazare ș(cid:13)i activități recreative). 3. 63. J. Servicii de intermediere financiară (inclusiv serviciile de asigurare ș(cid:13)i pensii sociale) Producția intermediarilor financiari care nu facturează explicit serviciile lor este prin convenție considerată ca fiind egală cu totalul veniturilor din proprietăți încasate de unitățile care asigură serviciile, din care se scade totalul dobânzilor pe care le-a vărsat, exclusiv veniturile rezultate din plasamentele fondurilor proprii (deoarece aceste venituri nu provin din intermediere financiară), iar în cazul activităților de asigurare secundară printr-un intermediar financiar, sunt excluse veniturile obținute din plasamentele de provizioane tehnice de asigurare. Câș(cid:13)tigurile ș(cid:13)i pierderile din deținere trebuie excluse din calculul producției, deoarece SEC nu le înregistrează niciodată în contul de producție, ci într-un cont separat, acela al altor schimbări de active. Acelaș(cid:13)i lucru este valabil ș(cid:13)i pentru câș(cid:13)tigurile din deținere realizate de către agenții de schimb ș(cid:13)i de agenții de valori imobiliare (deș(cid:13)i aceste câș(cid:13)tiguri sunt de obicei pozitive ș(cid:13)i considerate de specialiș(cid:13)ti ca făcând parte din veniturile lor normale). Cu toate acestea, adaosul comercial realizat din operațiile de schimb ș(cid:13)i curtaj pentru cumpărarea sau vânzarea unor titluri (adică diferența normală între prețul de achiziție al agentului ș(cid:13)i prețul de achiziție al cumpărătorului) trebuie să fie înregistrat în producție, ca ș(cid:13)i în cazul comercianților cu ridicata ș(cid:13)i amănuntul. Pentru aceș(cid:13)tia din urmă, datele disponibile nu vor permite totdeauna să se facă distincția între adaosul comercial ș(cid:13)i câș(cid:13)tigurile din deținere; ar trebui să se încerce găsirea unei căi de a rezolva aceste dificultăți. Producția serviciilor de intermediere financiară furnizate de băncile centrale trebuie să fie măsurată la fel ca aceea a altor intermediari financiari. Activitățile de împrumut desfăș(cid:13)urate de cămătari, care nu împrumută decât fondurile lor proprii, nu trebuie să fie considerate ca o producție de servicii. Intermediarii financiari pot furniza, de asemenea, diverse tipuri de servicii financiare ș(cid:13)i servicii prestate în special întreprinderilor, cărora le facturează explicit taxe sau comisioane. De exemplu, operațiile de schimb sau consultanța în materie de plasamente, de cumpărări de bunuri imobiliare sau de fiscalitate. Această producție de servicii este evaluată pe baza taxelor sau comisioanelor facturate. Producția serviciilor de asigurare („tariful serviciului”) se măsoară ca: Total prime efective încasate plus total prime suplimentare (ce corespund venitului obținut din plasamentele provizioanelor tehnice de asigurare) minus total indemnizații datorate 74 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 minus variația rezervelor actuariale ș(cid:13)i a provizioanelor pentru participarea persoanelor asigurate la beneficii. Câș(cid:13)tigurile ș(cid:13)i pierderile din deținere trebuie ignorate la măsurarea producției serviciilor de asigurare; ele nu se iau în considerare nici ca venituri din plasamentele provizioanelor tehnice de asigurare, ș(cid:13)i nici ca o variație a rezervelor actuariale sau a provizioanelor pentru participarea persoanelor asigurate la beneficii. De notat că provizioanele tehnice de asigurare pot fi investite în activități secundare ale societăților de asigurări, de exemplu, închirierea locuințelor sau birourilor. În acest caz, excedentul net din exploatare provenind din aceste activități secundare constituie un venit al plasamentelor provizioanelor tehnice de asigurare. Producția serviciilor legate de fondurile de pensie se măsoară într-o manieră asemănătoare, adică: Totalul contribuțiilor efective pentru pensie totalul contribuțiilor suplimentare (care corespunde venitului obținut din plasamentele provizioanelor tehnice din fon- durile de pensie) contribuțiile datorate variația rezervelor actuariale. plus minus minus 3. 64. K. Servicii imobiliare, închirieri ș(cid:13)i servicii prestate în principal întreprinderilor Producția serviciilor locative ale proprietarilor-ocupanți trebuie să fie evaluată pe baza chiriei pe care ar trebui să o plătească un locatar pentru o locuință similară, ținând cont de factori ca: localizare, apropiere de mijloacele în comun etc. , precum ș(cid:13)i de mărimea ș(cid:13)i calitatea locuinței. Această regulă este valabilă, de asemenea, pentru garajele separate de locuință, care sunt utilizate de către proprietarii lor pentru consumul final fiind asociate utilizării locuinței. Garajele utilizate de către proprietarii lor pentru a parca în apropierea locului de muncă nu se contabilizează. Valoarea de închiriere a locuinței ocupate de proprietari, dar situată în străinătate — case de vacanță — nu trebuie înregistrată în producția internă, ci ca un import de servicii, excedentul net din exploatare corespunzător fiind considerat ca un venit primar din restul lumii. Un demers asemănător se impune ș(cid:13)i pentru locuințele situate în țară, dar care aparțin proprietarilor-ocupanți nerezidenți. În cazul locuințelor cu drept de utilizare pe perioadă limitată, va trebui să fie tratat ca un procentaj al serviciului. În cazul clădirilor nerezidente, producția de servicii imobiliare este măsurată prin valoarea chiriilor datorate. Producția serviciilor de închiriere simplă (închirierea maș(cid:13)inilor sau echipamentelor etc. ) este măsurată prin valoarea chiriilor vărsate de către locatari unității care închiriază. Închirierea simplă trebuie să fie clar diferențiată de leasing, care constituie un mod de finanțare a achizițiilor de active fixe, prin acordarea unui împrumut locatarului de către unitatea care închiriază. În cazul leasing-ului financiar, chiria serveș(cid:13)te (aproape în exclusivitate) la acoperirea rambursării împrumutului ș(cid:13)i a dobânzilor; valoarea serviciilor furnizate este minimă în raport cu totalul chiriei vărsate (a se vedea Anexa II „Leasing, închirierea ș(cid:13)i -vânzarea bunurilor de folosință îndelungată”). Atunci când este posibil, va trebui identificată UTA locală responsabilă cu activități de cercetare ș(cid:13)i dezvoltare (C&D). În caz contrar, toate activitățile de cercetare ș(cid:13)i dezvoltare având o importanță semnificativă (raportată la activitatea principală) trebuie să fie considerate ca o activitate secundară a UTA locală. Producția serviciilor de cercetare ș(cid:13)i dezvoltare este, după caz, măsurată astfel: (a) activitățile de cercetare ș(cid:13)i dezvoltare exercitate de către laboratoare sau instituții de cercetare specializate sunt evaluate în mod normal pe baza sumelor încasate din vânzări, contracte, comisioane, drepturi etc. ; (b) activitățile de cercetare ș(cid:13)i dezvoltare ale căror rezultate sunt destinate a fi utilizate în cadrul aceleiaș(cid:13)i întreprinderi trebuie, în principiu, să fie evaluate pe baza prețurilor de bază estimate ce s-ar plăti dacă activitatea ar fi fost subcontractată comercial. În practică, cu toate acestea, s-ar putea ca ele să fie evaluate pe baza costurilor de producție totale; (c) activitățile de cercetare-dezvoltare realizate de către unitățile administrației publice, universități, instituții de cercetare fără scop lucrativ sau alte organisme constituie o altă producție non-piață ș(cid:13)i sunt deci evaluate pe baza costurilor de producție. Veniturile obținute din vânzarea serviciilor de cercetare-dezvoltare de către alți producători non-piață trebuie să fie considerate ca fiind o producție de piață secundară. 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 75 Este necesar să se facă distincția între cheltuielile de cercetare ș(cid:13)i dezvoltare ș(cid:13)i cele pentru învățământ ș(cid:13)i pregătire profesională. Cheltuielile de cercetare ș(cid:13)i dezvoltare nu includ costurile dezvoltării software-ului atunci când această activitate are un caracter principal sau secundar. Cu toate acestea, din punct de vedere al contabilității naționale, modul de tratare este aproape identic, cu o singură diferență, ș(cid:13)i anume că software-ul este considerat ca un activ necorporal produs ș(cid:13)i este nebrevetat. 3. 65. L. Serviciile de administrație publică ș(cid:13)i apărare, servicii de securitate socială obligatorie Serviciile de administrație publică, apărare ș(cid:13)i securitate socială obligatorie sunt întotdeauna furnizate sub forma serviciilor non-piață ș(cid:13)i trebuie deci să fie evaluate în consecință. 3. 66. M. Învățământ N. Servicii de sănătate ș(cid:13)i asistență socială Pentru serviciile de ocrotire a sănătății ș(cid:13)i învățământ este deseori necesar să se traseze o delimitare foarte netă între producătorii de piață ș(cid:13)i alți producători non-piață, dar ș(cid:13)i între producțiile lor. De exemplu, organismele publice (sau alte organisme beneficiind de subvenții specifice) pot practica prețuri „nominale” pentru unele tipuri de învățământ sau de tratamente medicale ș(cid:13)i să aplice tarife comerciale pentru altele. Alt caz frecvent este acela unde acelaș(cid:13)i tip de serviciu (de exemplu, învățământul superior) este furnizat în acelaș(cid:13)i timp, fie de către administrația publică (sau prin intermedierea lor), fie de către institutele comerciale. Mai mult, deseori se vor observa diferențe notabile între prețurile practicate ș(cid:13)i calitatea serviciului propus. Serviciile de sănătate ș(cid:13)i învățământ exclud activitățile de cercetare ș(cid:13)i dezvoltare; în plus, serviciile de sănătate nu includ învățământul gratuit din spitalele universitare. 3. 67. O. Alte servicii colective, sociale ș(cid:13)i personale Producția de cărți, înregistrări, filme, software, benzi magnetice, discuri etc. este un proces în două etape care trebuie să fie măsurat în consecință: 1. producția unei lucrări originale (un activ fix necorporal) este măsurată prin prețul plătit, dacă el este vândut; dacă nu, se va recurge la prețul de bază plătit pentru lucrările originale asemănătoare, la costurile de producție sau la valoarea actualizată a încasărilor viitoare scontate a fi obținute din utilizarea acestor lucrări în procesul de producție; 2. proprietarul activului poate să-l utilizeze direct, fie să realizeze ulterior copii. Dacă proprietarul, pe bază de licență, a acordat autorizație altor producători să utilizeze lucrarea originală într-un proces de producție, producția sa de servicii va fi egală cu drepturile, comisioanele, redevențele etc. primite. Cu toate acestea, vânzarea activului necorporal reprezintă o formare brută de capital fix negativă. 3. 68. P. Serviciile gospodăreș(cid:13)ti furnizate de personal remunerat Prin convenție, producția serviciilor gospodăreș(cid:13)ti rezultată prin utilizarea de personal remunerat este evaluată pe baza remunerării angajaților care este vărsată ș(cid:13)i care cuprinde toate formele de plată în natură, cum ar fi hrana ș(cid:13)i locuința. CONSUMUL INTERMEDIAR (P. 2) 3. 69. Definiție: Consumul intermediar reprezintă valoarea bunurilor ș(cid:13)i serviciilor utilizate ca intrări în cursul unui proces de producție, excluzând activele fixe, al căror consum este înregistrat ca un consum de capital fix. Bunurile ș(cid:13)i serviciile respective sunt fie transformate, fie în totalitate consumate în timpul procesului de producție. 3. 70. Consumul intermediar include următoarele cazuri limită: (a) valoarea tuturor bunurilor ș(cid:13)i serviciilor utilizate ca intrări în cadrul activităților auxiliare. De exemplu, cumpărări ș(cid:13)i vânzări, marketing, contabilitate, prelucrarea datelor, transport, depozitare, întreținere, pază etc. ). Nici o diferență nu este stabilită între aceste bunuri ș(cid:13)i servicii ș(cid:13)i acelea consumate în cadrul activităților principale (sau secundare) ale unei UTA locală; 76 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 (b) valoarea bunurilor ș(cid:13)i serviciilor primite de o altă UTA locală aparținând aceleiaș(cid:13)i unități instituționale (numai dacă corespunde definiției generale de la punctul 3. 69. ); (c) costurile de utilizare a activelor fixe închiriate (de exemplu, maș(cid:13)ini sau vehicule) sub leasing operațional; (d) contribuțiile, contribuțiile sau drepturile plătite de organismele profesionale fără scop lucrativ; (e) bunurile ș(cid:13)i serviciile care nu sunt tratate ca formare brută de capital fix, cum ar fi: 1. uneltele mici ș(cid:13)i ieftine, utilizate pentru a efectua lucrări sau operații relativ simple: fierăstraie, ciocane, ș(cid:13)urubelnițe; mici accesorii, cum ar fi calculatoare de buzunar. Prin convenție, SEC înregistrează ca un consum intermediar toate cheltuielile referitoare la achiziționarea de astfel de bunuri durabile care nu depăș(cid:13)esc 500 ECU (la prețurile din 1995) pe fiecare articol în parte (sau a căror valoare totală nu depăș(cid:13)eș(cid:13)te acest plafon, în cazul cumpărării în cantități mari); 2. lucrările obiș(cid:13)nuite periodice de întreținere ș(cid:13)i reparații ale activelor fixe utilizate în scopuri productive; 3. armele de război ș(cid:13)i materialele de lansare (exclusiv armele uș(cid:13)oare sau vehiculele blindate achiziționate de către forțele de poliție ș(cid:13)i securitate, care sunt tratate ca formare brută de capital fix); 4. serviciile de cercetare ș(cid:13)i dezvoltare, pregătirea personalului, analizele de piață ș(cid:13)i contribuțiile asemănătoare cumpărate din exterior sau furnizate de către o altă UTA locală aparținând aceleiaș(cid:13)i unități instituționale; (f) plățile efectuate pentru a putea utiliza activele necorporale neproduse, cum ar fi activele brevetate, mărcile etc. (exclusiv plățile pentru cumpărarea acestor drepturi de proprietate; acestea sunt tratate ca achiziționări de active necorporale neproduse); (g) cheltuielile pe care angajații le fac pentru cumpărarea de bunuri sau servicii necesare procesului de producție ș(cid:13)i care sunt rambursate de către angajator (de exemplu, obligațiile contractuale impuse angajaților de a-ș(cid:13)i cumpăra uneltele sau hainele de protecție); (h) cheltuielile efectuate de către angajatori ș(cid:13)i de care beneficiază atât aceș(cid:13)tia, cât ș(cid:13)i angajații, deoarece sunt necesare procesului de producție. De exemplu: 1. rambursarea cheltuielilor de călătorie, de depărtare, de mutare ș(cid:13)i de reprezentare a angajaților în exercițiul funcțiunii; 2. cheltuieli pentru îmbunătățirea locului de muncă. [O listă mai completă a acestor cheltuieli este prezentată în secțiunea referitoare la remunerarea angajaților (D. 1)]; (i) serviciul de asigurare generală plătit de către UTA locale (a se vedea anexa III „Asigurări”): pentru a înregistra numai serviciul tratat drept consum intermediar, primele vărsate trebuie să fie diminuate, de exemplu, cu valoarea pagubelor produse ș(cid:13)i cu variația netă a provizioanelor tehnice. Aceasta din urmă poate fi atribuită UTA locale proporțional cu primele vărsate; (j) exclusiv pentru economia totală: ansamblul serviciilor de intermediere financiară indirect măsurate (SIFIM) furnizate de către producătorii rezidenți. 3. 71. Consumul intermediar exclude: (a) bunurile ș(cid:13)i serviciile tratate ca formare brută de capital, cum ar fi: 1. obiectele de valoare; 2. prospecțiunile miniere ș(cid:13)i petroliere; 3. îmbunătățirile majore care depăș(cid:13)esc cadrul a ceea ce este necesar pentru simpla menținere a activelor fixe în stare de bună funcționare (de exemplu, lucrările de renovare, de reconstrucție sau extindere); 4. software cumpărat sau produs pentru sine; (b) cheltuielile angajatorilor, considerate ca salarii în natură (a se vedea punctul 4. 05. ); (c) utilizarea de către unitățile producătoare de bunuri sau servicii de piață pentru sine a serviciilor colective furnizate de către unitățile administrației publice (tratate drept cheltuieli de consum colectiv al administrației publice); 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 77 (d) bunurile sau serviciile produse ș(cid:13)i consumate pe parcursul aceleiaș(cid:13)i perioade contabile în cadrul aceleiaș(cid:13)i UTA locală (aceste bunuri ș(cid:13)i servicii nu sunt nici ele contabilizate ca o producție); (e) plățile către administrația publică pentru obținerea licențelor, permiselor etc. care sunt tratate ca impozite pe producție (a se vedea punctele 4. 79. ș(cid:13)i 4. 80. ). MOMENTUL ÎNREGISTRĂRII Ș(cid:13) I EVALUĂRII CONSUMULUI INTERMEDIAR 3. 72. 3. 73. Produsele utilizate pentru consumul intermediar trebuie să fie înregistrate ș(cid:13)i evaluate în momentul includerii în procesul de producție. Acestea vor fi evaluate la prețurile de achiziție ale bunurilor sau serviciilor similare în vigoare la această dată. În practică, în mod normal, unitățile producătoare nu înregistrează direct utilizarea efectivă a bunurilor în producție. De fapt, ele contabilizează bunurile cumpărate destinate consumului intermediar ș(cid:13)i variația valorii acestor bunuri din stoc. În consecință, se va estima consumul intermediar scăzând din cumpărări variația stocurilor de bunuri destinate consumului intermediar (pentru evaluarea corectă a acestei variații, a se vedea punctele 3. 120. -3. 124. ). CONSUMUL FINAL (P. 3/P. 4) 3. 74. Se aplică două concepte ale consumului final: (a) cheltuieli pentru consumul final (P. 3); (b) consumul final efectiv (P. 4). Conceptul de cheltuieli pentru consumul final acoperă cheltuielile unui sector pentru a achiziționa bunuri ș(cid:13)i servicii pentru consum. Dimpotrivă, acela de consum final efectiv se referă la achiziționarea de bunuri ș(cid:13)i servicii pentru consum. Diferența între aceste două noțiuni constă în modul de tratare a anumitor bunuri ș(cid:13)i servicii care sunt finanțate de către administrația publică sau de către instituțiile fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor, dar care sunt furnizate acestora din urmă sub forma transferurilor sociale în natură. CHELTUIELILE PENTRU CONSUMUL FINAL (P. 3) 3. 75. Definiție: Cheltuielile pentru consumul final acoperă cheltuielile destinate achiziționării de către unitățile instituționale rezidente a bunurilor sau serviciilor, care sunt utilizate pentru a satisface direct nevoile individuale sau colective ale membrilor colectivității. Cheltuielile pentru consum final pot fi efectuate pe teritoriul economic sau în restul lumii. 3. 76. Cheltuielile pentru consumul final al gospodăriilor populației include următoarele cazuri limită: (a) serviciile locative produse de către proprietarii-ocupanți; (b) veniturile în natură, cum ar fi: 1. bunurile ș(cid:13)i serviciile primite de către angajați sub forma veniturilor în natură; 2. bunurile sau serviciile produse de către întreprinderi neconstituite în societăți aparținând gospodăriilor populației, care sunt utilizate pentru consum de către membrii acestor gospodării. Cazuri tipice, hrana ș(cid:13)i alte produse agricole, servicii locative produse de către proprietarii-ocupanți ș(cid:13)i serviciile casnice rezultate din utilizarea de personal plătit (servitori, bucătari, grădinari, ș(cid:13)oferi etc. ); (c) anumite bunuri care nu fac parte din consumul intermediar, astfel: 1. materialele utilizate pentru mici reparații ș(cid:13)i decorarea interioară a locuințelor, în mod normal efectuate atât de locatari, cât ș(cid:13)i de proprietari; 2. materialele utilizate pentru repararea ș(cid:13)i întreținerea bunurilor de consum durabile, inclusiv vehiculele; (d) bunurile care nu sunt tratate ca formare de capital, în special, bunurile de consum durabile, dar a căror durată de viață acoperă mai multe perioade contabile; este inclus transferul proprietății anumitor bunuri de folosință îndelungat de la o întreprindere la o gospodărie (a se vedea operațiunile cu bunurile existente, punctul 3. 148. ); (e) serviciile de intermediere financiară explicit facturate; (f) serviciile de asigurare, prin valoarea serviciilor implicite prestate (a se vedea punctul 3. 63. ); 78 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 (g) serviciile de finanțare a pensiilor, prin valoarea serviciilor implicite prestate (a se vedea punctul 3. 63. ); (h) plățile efectuate de către gospodăriile populației în vederea obținerii licențelor, permiselor etc. , considerate ca niș(cid:13)te cumpărări de servicii (a se vedea punctele 4. 79. ș(cid:13)i 4. 80. ); (i) cumpărarea unei producții la prețuri nesemnificative din punct de vedere economic, cum ar fi taxa de intrare într-un muzeu (a se vedea punctul 3. 45. ). 3. 77. Cheltuielile pentru consumul final al gospodăriilor populației exclud: (a) transferurile sociale în natură, de exemplu, cheltuielile pe care gospodăriile populației le efectuează, dar care sunt ulterior rambursate de securitatea socială (de exemplu, anumite cheltuieli medicale); (b) cheltuielile referitoare la achiziționarea bunurilor ș(cid:13)i serviciilor ce fac parte din consumul intermediar sau din formarea brută de capital, cum ar fi: 1. cheltuielile efectuate pentru scopuri profesionale de către gospodăriile populației proprietare de întreprinderi neconstituite în societăți, de exemplu, pentru achiziționarea bunurilor de folosință îndelungată, cum ar fi: vehicule, mobilă sau aparate electrice (formarea brută de capital fix) ș(cid:13)i, de asemenea, pentru achiziționarea de bunuri consumabile, cum ar fi combustibilii (consumul intermediar); 2. cheltuielile pe care proprietarii-ocupanți le fac pentru amenajarea, întreținerea ș(cid:13)i repararea locuințelor lor, atunci când aceste activități nu sunt în mod normal efectuate de către locatari (ș(cid:13)i sunt tratate ca un consum intermediar pentru producția de servicii de locuințe); 3. cumpărarea de locuințe (tratată ca formare brută de capital fix); 4. cheltuielile pentru achiziționarea obiectelor de valoare (considerate ca o formare brută de capital); (c) cheltuielile referitoare la achiziționarea activelor neproduse, în particular terenurile; (d) toate plățile efectuate de către gospodăriile populației, care vor fi tratate drept impozite, de exemplu, acelea necesare utilizării vehiculelor, ambarcațiunilor ș(cid:13)i avioanelor sau obținerea permisului pentru tir, vânătoare sau pescuit (a se vedea punctele 4. 79. ș(cid:13)i 4. 80. ); (e) contribuțiile, contribuțiile ș(cid:13)i drepturile plătite de către gospodăriile populației instituțiilor fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor: sindicate, organisme profesionale, asociații ale consumatorilor, instituții religioase, asociații sociale, culturale, recreative ș(cid:13)i sportive etc. ; (f) transferurile voluntare în numerar sau în natură, efectuate de către gospodăriile populației către organizațiile de caritate, de binefacere sau asistență. 3. 78. Cheltuielile pentru consum final ale instituțiilor fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor populației se împart în două categorii: (a) valoarea bunurilor ș(cid:13)i serviciilor produse de INP, altele decât formarea de capital pentru sine ș(cid:13)i cheltuielile gospodăriilor populației ș(cid:13)i ale altor unități; (b) cheltuielile pe care instituțiile fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor populației le consacră achiziționării de bunuri ș(cid:13)i servicii produse de către producătorii de bunuri sau servicii destinate pieței în vederea furnizărilor — fără prelucrări — gospodăriilor populației, cu titlu de transferuri sociale în natură. 3. 79. Cheltuielile pentru consum final ale administrației publice cuprind două categorii de cheltuieli, similare celor efectuate de instituțiile fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor populației: (a) valoarea bunurilor ș(cid:13)i serviciilor produse de însăș(cid:13)i administrația publică, altele decât formarea de capital pentru sine sau vânzări; (b) cheltuielile pe care administrațiile publice le efectuează pentru achiziționarea de bunuri ș(cid:13)i servicii produse de către producătorii de bunuri sau servicii destinate pieței în vederea furnizărilor — fără prelucrare — gospodăriilor populației cu titlu de transferuri sociale în natură. Aceasta presupune că administrațiile publice plătesc numai bunurile ș(cid:13)i serviciile pe care vânzătorul le furnizează gospodăriilor populației. 3. 80. Societățile nu au cheltuieli pentru consum final. Cumpărările lor de bunuri ș(cid:13)i servicii, astfel cum sunt utilizate de către gospodăriile populației pentru consum final, servesc fie pentru consumul intermediar, fie pentru remunerarea în natură a angajaților (care corespund unei cheltuieli pentru consum final imputată gospodăriilor populației). Chiar ș(cid:13)i atunci când societățile finanțează consumul individual, de exemplu, cheltuielile pentru publicitate, acestea se regăsesc în consumul intermediar. CONSUMUL FINAL EFECTIV (P. 4) 3. 81. Definiție: Consumul final efectiv (P. 4) cuprinde bunurile ș(cid:13)i serviciile achiziționate de către unitățile instituționale rezidente pen- tru satisfacerea directă a nevoilor umane, atât individuale, cât ș(cid:13)i colective. 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 79 3. 82. Definiție: Consumul individual acoperă bunurile ș(cid:13)i serviciile („individuale”) achiziționate de către gospodăriile populației în scopul satisfacerii nevoilor ș(cid:13)i dorințelor membrilor lor. Bunurile ș(cid:13)i serviciile individuale prezintă următoarele caracteristici: (a) trebuie să dea posibilitatea observării ș(cid:13)i înregistrării bunurilor ș(cid:13)i serviciilor achiziționate de către o gospodărie a populației sau de către un membru al acesteia, cât ș(cid:13)i a momentului în care această operație a avut loc; (b) furnizarea de bunuri ș(cid:13)i servicii trebuie să aibă acordul gospodăriei populației care, în schimb, ia toate măsurile necesare pentru a le primi (de exemplu, prin frecventarea ș(cid:13)colii sau efectuarea controalelor medicale); (c) aceste bunuri ș(cid:13)i servicii trebuie să fie de o anumită natură astfel încât achiziționarea lor de către o gospodărie, o persoană sau eventual un grup limitat de persoane să excludă toate posibilitățile achiziționării acestora de către alte gospodării sau persoane. 3. 83. Definiție: Consumul colectiv acoperă serviciile („colective”) sunt furnizate simultan tuturor membrilor comunității sau tuturor membrilor dintr-un anumit sector al comunității (de exemplu, ansamblul gospodăriilor populației existente într-o regiune). Serviciile colective prezintă următoarele caracteristici: (a) pot fi furnizate simultan fiecărui membru în parte al comunității sau anumitor sectoare din comunitate, cum ar fi gospodăriile celor ce locuiesc într-o anumită regiune sau într-un anumit oraș(cid:13); (b) utilizarea acestor servicii este în general pasivă ș(cid:13)i nu presupune acordul explicit sau participarea activă a tuturor persoanelor în cauză; (c) furnizarea unui serviciu colectiv către un individ nu reduce cantitatea disponibilă pentru ceilalți membri ai comunității sau pentru un sector al comunității. Nu există nici o rivalitate în ceea ce priveș(cid:13)te achiziționarea. 3. 84. Cheltuielile pentru consumul final al gospodăriilor populației sunt individuale. Prin convenție, toate bunurile ș(cid:13)i serviciile furnizate de către instituțiile fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor populației sunt considerate ca individuale. 3. 85. În ceea ce priveș(cid:13)te bunurile ș(cid:13)i serviciile furnizate de către unitățile administrației publice, distincția între bunurile ș(cid:13)i serviciile „individuale” ș(cid:13)i „colective” este stabilită pe baza Clasificării funcțiilor administrației publice (CFAP). Prin convenție, toate cheltuielile pentru consum final ale administrației publice, cuprinse în fiecare dintre următoarele categorii, trebuie tratate drept cheltuieli pentru consum individual, cu excepția celor ale administrației generale: (a) 04 Învățământ; (b) 05 Sănătate; (c) 06 Securitate socială ș(cid:13)i acțiuni sociale; (d) 08. 01 Sport ș(cid:13)i activități recreative; (e) 08. 02 Cultură. În plus, ș(cid:13)i cheltuielile clasificate în următoarele subrubrici trebuie să fie considerate ca fiind individuale, atunci când ele au valori semnificative: (a) 07. 11 Mobilier pentru locuințe (în parte); (b) 07. 31 Colectarea de deș(cid:13)euri menajere (în parte); (c) 12. 12 Exploatarea mijloacelor de transport (în parte). Cheltuielile de consum colectiv ale administrației publice reprezintă cheltuielile pentru consum final, acestea acoperind în special: (a) serviciile publice generale; (b) apărarea națională ș(cid:13)i securitatea teritoriului; (c) menținerea ordinii ș(cid:13)i securității publice; activitățile legislative ș(cid:13)i de reglementare; (d) menținerea sănătății publice; (e) protecția mediului; (f) cercetarea ș(cid:13)i dezvoltarea; (g) infrastructură ș(cid:13)i dezvoltare economică. 80 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 3. 86. Relațiile între diferitele concepte utilizate pot fi sintetizate într-un tabel: Administrația publică Sectorul care efectuează cheltuielile Instituții fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor populației (INPSGP) Gospodăriile populației Total achiziționări Consum individual X (transferuri sociale în natură) X (transferuri sociale în natură) Consum colectiv X 0 X 0 Consum final individual efectiv al gospodăriilor Consum final colectiv efectiv al gospodăriilor Total Cheltuieli pentru consum final ale administrației publice Cheltuieli pentru consum final ale INPSGP Cheltuielile pentru consum final ale gospodăriilor populației Consum final efectiv total Cheltuieli pentru consum final total 3. 87. Toate cheltuielile pentru consum final a instituțiilor fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor sunt, prin convenție, considerate ca individuale. În consecință, consumul final efectiv total este egal cu suma dintre consumul final efectiv al gospodăriilor ș(cid:13)i consumul final efectiv al administrației centrale. 3. 88. Prin convenție, se consideră că nu există transferuri sociale în natură cu restul lumii (deș(cid:13)i există, de tipul celor monetare). În consecință, consumul final efectiv total este egal cu cheltuielile pentru consumul final total. MOMENTUL ÎNREGISTRĂRII Ș(cid:13) I EVALUĂRII CHELTUIELILOR PENTRU CONSUMUL FINAL 3. 89. Conform explicațiilor din capitolul 1, bunurile ș(cid:13)i serviciile ar trebui să fie înregistrate, în general, atunci când apar obligațiile de plată, adică atunci când cumpărătorul încheie un angajament față de vânzător. În consecință, cheltuielile legate de achiziționarea unui bun trebuie înregistrate în momentul transferului proprietății, în timp ce cheltuielile pentru un serviciu trebuie contabilizate în momentul în care contribuția este finalizată. 3. 90. Cheltuielile efectuate pentru achiziționarea unui bun în cadrul unui contract de închiriere-vânzare sau a unei convenții de creditare similară (conform unui contract de leasing) trebuie înregistrate la momentul livrării bunului, chiar dacă la acel moment nu există, din punct de vedere juridic, transferul de proprietate. 3. 91. Consumul pentru sine trebuie să fie înregistrat în momentul când are loc producția destinată acestui scop. 3. 92. Cheltuielile pentru consumul final al gospodăriilor populației sunt înregistrate la prețurile de achiziție ale produselor. Acestea reprezintă prețul efectiv plătit de către cumpărător în momentul cumpărării. O definiție mai precisă se găseș(cid:13)te la punctul 3. 06. 3. 93. Bunurile ș(cid:13)i serviciile oferite ca plată în natură compensatorie pentru angajați sunt evaluate la prețurile de bază, atunci când ele sunt produse de către angajatori ș(cid:13)i la preț de achiziție, atunci când sunt cumpărate de aceș(cid:13)tia. 3. 94. Bunurile ș(cid:13)i serviciile păstrate pentru consumul propriu sunt evaluate la prețurile de bază. 3. 95. 3. 96. Cheltuielile pentru consumul final al administrației publice sau al instituțiilor fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor populației, aferente bunurilor ș(cid:13)i serviciilor pe care le-au produs se înregistrează la momentul producției, care coincide cu acela al furnizării. În ceea ce priveș(cid:13)te cheltuielile pentru consumul final de bunuri ș(cid:13)i servicii furnizate prin intermediul producătorilor de piață, momentul înregistrării corespunde cu acela al furnizării. Cheltuielile pentru consumul final al administrației publice ș(cid:13)i al instituțiilor fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor populației reprezintă suma producțiilor, plus cheltuielile efectuate cu produsele furnizate gospodăriilor populației prin intermediul producătorilor de bunuri sau servicii de piață (adică transferurile sociale în natură), minus plățile efectuate de către alte unități, minus formarea de capital pentru sine. MOMENTUL ÎNREGISTRĂRII Ș(cid:13) I EVALUĂRII CONSUMULUI FINAL EFECTIV 3. 97. Bunurile ș(cid:13)i serviciile sunt achiziționate de către unitățile instituționale atunci când devin proprietare ale bunurilor sau atunci când furnizarea acestor bunuri ș(cid:13)i servicii este încheiată. 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 81 3. 98. Achizițiile (consumul final efectiv) sunt evaluate la prețurile de achiziție plătite de către unitățile care suportă cheltuielile. Transferurile în natură, altele decât transferurile sociale în natură ale administrației publice ș(cid:13)i ale instituțiilor fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor populației, sunt tratate ca transferuri în numerar. În mod corespunzător, valoarea bunurilor ș(cid:13)i serviciilor este efectiv înregistrată ca o cheltuială a unităților sau sectoarelor instituționale care le achiziționează. 3. 99. Valoarea celor două agregate care sunt cheltuieli pentru consum final ș(cid:13)i pentru consum final efectiv este identică. Bunurile ș(cid:13)i serviciile achiziționate de către gospodăriile populației rezidente, sub formă de transferuri sociale în natură, sunt în consecință evaluate la aceleaș(cid:13)i prețuri la care sunt evaluate în agregatele cheltuielilor. FORMAREA BRUTĂ DE CAPITAL (P. 5) 3. 100. Formarea brută de capital cuprinde: (a) formarea brută de capital fix (P. 51); (b) variația stocurilor (P. 52); (c) achizițiile minus cedările de obiecte de valoare (P. 53). 3. 101. Formarea brută de capital reprezintă consumul de capital fix. Formarea netă de capital este obținută scăzând consumul de capital fix din formarea brută de capital. FORMAREA BRUTĂ DE CAPITAL FIX (P. 51) 3. 102. Definiție: Formarea brută de capital fix (P. 51) reprezintă achizițiile producătorilor rezidenți, minus cedările de active fixe într-o anumită perioadă, mărind plus-valoarea activelor neproduse, ce rezultă din activitatea de producție a unităților productive sau instituționale. Activele fixe reprezintă activele corporale sau necorporale produse în procesul de producție ș(cid:13)i utilizate în mod repetat sau continuu în alte procese de producție, pentru o perioadă care depăș(cid:13)eș(cid:13)te un an. 3. 103. Formarea brută de capital fix poate cuprinde atât valori pozitive, cât ș(cid:13)i negative: (a) valori pozitive: 1. active fixe noi sau existente cumpărate; 2. active fixe produse ș(cid:13)i păstrate de către producători pentru consumul final propriu (incluzând activele fixe produse pentru sine, încă nefinalizate sau care nu au ajuns la maturitate); 3. active fixe noi sau existente achiziționate în cadrul operațiilor de schimb (troc); 4. active fixe noi sau existente primite cu titlu de transferuri de capital în natură; 5. active fixe noi sau existente achiziționate de către utilizatorii lor în cadrul unui contract de leasing financiar; 6. ameliorări majore aduse activelor fixe ș(cid:13)i monumentelor istorice existente; 7. creș(cid:13)terea naturală a activelor cultivate cu producție periodică; (b) valori negative (adică cedările de active fixe contabilizate ca achiziții negative): 1. active fixe existente vândute; 2. active fixe existente cedate în cadrul operațiilor de schimb (troc); 3. active fixe existente cedate cu titlu de transferuri de capital în natură. 3. 104. Cedările de active fixe exclud: (a) consumul de capital fix (care cuprinde pagubele ocazionale curente anticipate); (b) pierderile excepționale rezultând, de exemplu, din situațiile de secetă sau alte catastrofe naturale (înregistrate ca alte modificări în volumul activelor). 3. 105. Se pot identifica următoarele tipuri ale formării brute de capital fix: (a) achizițiile de active fixe corporale, minus cedări: 1. locuințe; 2. alte clădiri ș(cid:13)i structuri; 3. maș(cid:13)ini ș(cid:13)i echipamente; 4. active cultivate (de exemplu, pomi ș(cid:13)i animale); 82 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 (b) achiziții de active fixe necorporale, minus cedări: 1. prospecțiuni miniere ș(cid:13)i petroliere; 2. programe de calculator; 3. lucrări recreative, literare sau artistice originale; 4. alte active fixe necorporale. (c) îmbunătățirile majore aduse activelor corporale neproduse, în particular terenurile (deș(cid:13)i achiziționarea activelor neproduse se exclude); (d) costurile asociate transferului de proprietate asupra activelor neproduse, cum ar fi terenurile sau activele brevetate (deș(cid:13)i achiziționarea acestor active nu este inclusă). 3. 106. Îmbunătățirile majore aduse terenurilor cuprind: (a) obținerea de terenuri din mare prin construcția de diguri, stabilopozi sau baraje; (b) lucrările de despădurire, de îndepărtare a pietrelor din albia râurilor sau de pe terenuri, cu scopul de a permite utilizarea pentru producție a acestor terenuri nefolosite până atunci; (c) desecarea terenurilor mocirloase sau irigarea terenurilor aride prin construirea de diguri sau de canale de desecare sau irigare; (d) prevenirea inundațiilor sau eroziunii marine ș(cid:13)i fluviale prin înălțarea de stabilopozi, diguri sau baraje împotriva furtunilor. Aceste activități pot conduce la crearea unor noi structuri semnificative, cum ar fi stabilopozi, baraje împotriva furtunilor, diguri, dar acestea nu sunt utilizate direct pentru a produce alte bunuri ș(cid:13)i servicii, spre deosebire de majoritatea lucrărilor de construcții. Acest tip de lucrări permite obținerea de terenuri mai mari sau de o mai bună calitate, iar terenurile, ca active neproduse, sunt necesare producției. De exemplu, un baraj destinat producției de electricitate, îndeplineș(cid:13)te o funcție cu totul diferită comparativ cu un baraj construit pentru a opri înaintarea apei mării. Numai construirea celui de-al doilea tip de baraj trebuie considerată drept îmbunătățire adusă terenurilor. 3. 107. Formarea brută de capital fix include următoarele cazuri limită: (a) achiziții de ambarcațiuni, barje, remorci rezidențiale etc. Utilizate de către gospodăriile populației ca reș(cid:13)edință principală, ca ș(cid:13)i construcțiile lor anexe (de exemplu, garaje); (b) infrastructurile ș(cid:13)i echipamentele militare (similare celor utilizate de către producătorii civili), cum ar fi: aeroporturi, instalații portuare, ș(cid:13)osele ș(cid:13)i spitale; (c) arme uș(cid:13)oare ș(cid:13)i vehicule blindate utilizate de către unitățile nemilitare; (d) variația efectivelor de animale utilizate în scopul producției pe parcursul a mai multor ani: creș(cid:13)terea animalelor domestice, a vacilor pentru lapte, a oilor pentru lână ș(cid:13)i a animalelor de tracțiune; (e) variația numărului de pomi cu producție permanentă: pomi fructiferi, viță-de-vie, arbori de cauciuc, palmieri etc. ; (f) ameliorarea activelor fixe existente, care depăș(cid:13)esc cadrul larg al lucrărilor curente de întreținere ș(cid:13)i reparație; (g) achiziții de active fixe prin leasing financiar. 3. 108. Formarea brută de capital fix exclude: (a) operațiunile incluse în consumul intermediar, de exemplu: 1. cumpărarea de mici unelte în scopul producției [a se vedea punctul 3. 70. litera (e)]; 2. lucrările curente de întreținere ș(cid:13)i reparații; 3. cumpărarea armelor de război ș(cid:13)i a echipamentelor conexe; 4. cumpărarea de active fixe destinate a fi utilizate în cadrul contractelor de închiriere simplă (a se vedea anexa II „Leasing, închiriere ș(cid:13)i închiriere-vânzare de bunuri de folosință îndelungată”); (b) operațiunile contabilizate ca variație a stocurilor: 1. animalele destinate sacrificării, inclusiv păsările de curte; 2. arborii plantați pentru lemnul lor (lucrări în curs); 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 83 (c) maș(cid:13)inile ș(cid:13)i echipamentele achiziționate de către gospodăriile populației necesare consumului final (cheltuieli pentru consum final); (d) câș(cid:13)tigurile ș(cid:13)i pierderile din deținerea activelor fixe (alte schimbări ale activelor); (e) distrugerile de active provocate de catastrofele naturale (alte schimbări de active), de exemplu, pierderile de active cultivate ș(cid:13)i de animale (în mod normal neacoperite prin asigurări) sau pierderile provocate de către inundații, furtuni sau incendii ale pădurilor (a se vedea capitolul 6). 3. 109. Formarea brută de capital fix care corespunde îmbunătățirilor aduse activelor fixe existente trebuie să fie clasificată împreună cu achizițiile de active fixe noi de acelaș(cid:13)i tip. 3. 110. Activele fixe necorporale sunt formate, în mod normal, din informații, cunoș(cid:13)tințe specializate etc. ș(cid:13)i cuprind: (a) prospecțiunile miniere ș(cid:13)i petroliere, inclusiv costurile de încercare în ceea ce priveș(cid:13)te sondarea ș(cid:13)i forarea, studii aeriene ș(cid:13)i altele, cheltuielile de transport etc. ; (b) software ș(cid:13)i bazele mari de date utilizate în cadrul activităților de producție pe o durată de cel puțin un an; (c) lucrările literare ș(cid:13)i artistice originale (manuscrise, traduceri, machete, filme, înregistrări sonore etc. ). 3. 111. Atât pentru activele fixe, cât ș(cid:13)i pentru activele nefinanciare neproduse costurile legate de transferul proprietății suportate de către noii proprietari cuprind: (a) cheltuielile angajate pentru a lua în posesie activele (noi sau existente) la momentul ș(cid:13)i locul cerut: taxe de transport, cheltuieli de instalare, de montaj etc. ; (b) onorariile sau comisioanele plătite inginerilor, notarilor, experților, agenților imobiliari, evaluatorilor de obiecte scoase la licitație etc. ; (c) impozitul care trebuie plătit de noii proprietari pentru transferul de proprietate asupra activului. Toate aceste costuri trebuie să fie înregistrate ca formare brută de capital fix de către noii proprietari. De notat că aceste impozite trebuie să fie considerate ca fiind legate de serviciile de intermediere ș(cid:13)i nu de activele cumpărate. MOMENTUL ÎNREGISTRĂRII Ș(cid:13) I EVALUĂRII FORMĂRII BRUTE DE CAPITAL FIX 3. 112. Formarea brută de capital fix este înregistrată în momentul transferului de proprietate al activelor fixe către o unitate instituțională care are intenția de a le utiliza în scopul producției. Excepțiile de la această regulă generală se referă la: (a) leasingul financiar (pentru care există un schimb fictiv al proprietății); (b) formarea de capital fix în nume propriu. Activele dobândite prin contract de leasing financiar sunt înregistrate ca ș(cid:13)i când utilizatorul ar deveni proprietar în momentul preluării posesiei bunurilor. Formarea de capital pentru sine este înregistrată în momentul producției activelor respective. 3. 113. Formarea brută de capital fix este evaluată la prețurile de achiziție, inclusiv cheltuielile de instalare ș(cid:13)i alte costuri ale transferului de proprietate. Atunci când are loc pentru sine este evaluată la prețurile de bază ale activelor fixe similare (ceea ce presupune o majorare pentru excedentul net din exploatare sau pentru veniturile mixte) sau la costurile de producție, dacă aceste prețuri nu sunt disponibile. 3. 114. Achiziționarea activelor fixe necorporale se evaluează în mod diferit: (a) pentru prospecțiunile miniere ș(cid:13)i petroliere: prin costurile de încercare necesare sondării ș(cid:13)i forării ș(cid:13)i costurile anexe (de exemplu, studiile aeriene ș(cid:13)i altele); (b) pentru software: prin prețurile de achiziție atunci când sunt cumpărate de pe piață ș(cid:13)i la prețuri de bază estimate (sau, în lipsă, la costurile de producție) atunci când sunt elaborate pentru sine; (c) pentru lucrările recreative literare sau artistice originale: prin prețurile plătite de către cumpărător atunci când sunt vândute sau dacă nu, prețurile de bază plătite pentru originale asemănătoare, costurile de producție sau valoarea actualizată a încasărilor viitoare anticipate din utilizarea lor în procesul de producție. 84 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 3. 115. Cedările de active fixe existente prin vânzări sunt evaluate la prețurile de bază după deducerea eventualelor cheltuieli de transfer de proprietate suportate de către vânzător. 3. 116. Costurile transferului de proprietate privesc atât activele produse, inclusiv activele fixe, cât ș(cid:13)i activele neproduse, cum ar fi terenurile. Pentru activele produse, aceste costuri sunt integrate în prețul de achiziție. Pentru terenuri ș(cid:13)i alte active neproduse, trebuie să fie separate de cumpărări ș(cid:13)i vânzări ș(cid:13)i înregistrate la o rubrică distinctă în clasificarea formării brute de capital fix. VARIAȚIA STOCURILOR (P. 52) 3. 117. Definiție: Variația stocurilor este măsurată prin valoarea intrărilor în stoc, din care se scade valoarea ieș(cid:13)irilor din stoc ș(cid:13)i even- tualele pierderi recurente ale bunurilor din stoc. 3. 118. Pierderile recurente datorate deteriorărilor fizice, pagubelor accidentale sau furturilor pot afecta toate tipurile de bunuri stocate, cum ar fi: (a) materiile prime ș(cid:13)i materiale; (b) lucrările în curs; (c) bunurile finite; (d) bunurile destinate revânzării (de exemplu, bunurile furate din magazine). 3. 119. Stocurile cuprind: (a) materii prime ș(cid:13)i materiale: materiile prime ș(cid:13)i materialele se referă la toate bunurile pe care întreprinderile le păstrează în stoc cu intenția de a le utiliza ca intrări intermediare în procesul de producție; sunt incluse mărfurile stocate de către administrația publică. Sunt incluse aurul, diamantele etc. , atunci când sunt destinate utilizării industriale sau pentru alte activități de producție; (b) lucrările în execuție: lucrările în execuție se referă la producția întreprinderilor care nu este încă terminată. Această producție este înregistrată în stocurile la producător ș(cid:13)i poate îmbrăca forme variate: 1. culturile pe picior; 2. plantele ș(cid:13)i animalele în faza de creș(cid:13)tere; 3. structuri neterminate (exclusiv acelea realizate în cadrul contractelor de vânzare încheiate în avans sau pentru sine care sunt tratate ca formare de capital fix); 4. alte active fixe neterminate (de exemplu, navele sau platformele petroliere); 5. cercetările parțial terminate în cadrul activităților juridice sau de consultanță; 6. filmele parțial terminate; 7. programe de calculator parțial terminate. Lucrările în execuție trebuie înregistrate pentru toate procesele de producție care nu sunt ajunse la termen la sfârș(cid:13)itul perioadei contabile. Acest tip de înregistrare se întâlneș(cid:13)te în special, în cazul conturilor trimestriale (atunci când se referă, de exemplu, la înregistrarea culturilor agricole care nu au ajuns la maturitate în interval de trei luni). Atunci când procesul de producție s-a încheiat, se înregistrează o ieș(cid:13)ire a lucrărilor în curs. La acest moment, toate lucrările în execuție sunt transformate în produse finite; (c) produsele finite: produsele finite, ca parte a stocurilor, sunt produsele ai căror producători nu mai au intenția de a le transforma înainte să le livreze altora (chiar dacă acestea sunt utilizate ca intrări intermediare în alte procese de producție); (d) bunurile destinate revânzării: bunurile destinate revânzării sunt bunuri achiziționate pentru a fi revândute ca atare. 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 85 MOMENTUL ÎNREGISTRĂRII Ș(cid:13) I EVALUĂRII VARIAȚIEI STOCURILOR 3. 120. Momentul înregistrării ș(cid:13)i evaluării variației stocurilor trebuie să fie consecvent cu cel al altor operațiuni pe produse. Acest lucru se aplică, în special, la consumul intermediar (de exemplu, materii prime ș(cid:13)i materiale), la producție (de exemplu, lucrările în curs ș(cid:13)i producția rezultată din stocarea produselor agricole) ș(cid:13)i la formarea brută de capital fix (de exemplu, lucrările în curs). Consecvența trebuie respectată ș(cid:13)i în ceea ce priveș(cid:13)te fluxul de lucru. Astfel, dacă bunurile suferă transformări în străinătate care modifică într-un mod substanțial caracteristicile fizice, ele trebuie incluse în export (ș(cid:13)i ulterior în import) (a se vedea punctul 3. 135. ). Acest export va determina o ieș(cid:13)ire din stocuri, în timp ce importurile ulterioare vor fi înregistrate ca intrări în stocuri (dacă nu sunt imediat utilizate sau vândute). 3. 121. Variația stocurilor trebuie să fie evaluată în momentul intrărilor în stoc sau ieș(cid:13)irilor din stoc. 3. 122. Prețurile utilizate trebuie să fie consecvente cu cele din alte fluxuri, implicând în special faptul că: (a) produsele finite stocate de către producători sunt evaluate ca ș(cid:13)i cum ar fi vândute în acel moment, adică la prețurile de bază curente; (b) intrările în lucrări în execuție (producție neterminată) sunt evaluate proporțional cu prețul de bază curent estimat al produsului finit; (c) ieș(cid:13)irile de lucrări în execuție (adică ieș(cid:13)irile din stocuri odată cu producția terminată) sunt evaluate la prețurile de bază curente ale bunurilor neterminate; (d) bunurile scoase din stocuri pentru a fi vândute trebuie evaluate la prețurile de bază; (e) bunurile destinate revânzării intrate în stocurile comercianților cu ridicata ș(cid:13)i amănuntul trebuie evaluate la prețurile de achiziție efective sau estimate ale comercianților; (f) bunurile destinate revânzării ieș(cid:13)ite din stoc sunt evaluate la prețurile de achiziție la care ar putea fi înlocuite în momentul ieș(cid:13)irii lor (ș(cid:13)i nu cu prețul achiziționării lor efective). 3. 123. Pierderile rezultate în urma deteriorărilor fizice, daunelor accidentale care pot fi asigurate sau a furturilor sunt înregistrate ș(cid:13)i contabilizate astfel: (a) pentru materii prime ș(cid:13)i materialele: în acelaș(cid:13)i fel ca materiile prime ș(cid:13)i materialele efectiv scoase pentru a fi utilizate în scopuri productive (consum intermediar); (b) pentru lucrările în execuție: prin scăderea din intrările rezultate din producția realizată pe parcursul aceleiaș(cid:13)i perioade; (c) pentru produsele finite ș(cid:13)i produsele destinate revânzării: ca ieș(cid:13)iri de bunuri nedeteriorate, înregistrate la prețul curent. 3. 124. Paragrafele precedente au descris evaluarea corectă din punct de vedere conceptual a tuturor operațiunilor individuale corespunzătoare intrărilor ș(cid:13)i ieș(cid:13)irilor din stocuri, necesare din perspectiva consecvenței cu evaluarea producției, consumului intermediar ș(cid:13)i utilizărilor finale. În practică, adesea se dovedeș(cid:13)te foarte dificil de a fi puse în aplicare ș(cid:13)i trebuie utilizate metode de aproximare: (a) atunci când variațiile de volum ale stocurilor sunt relativ periodice, o metodă practică, relativ apropiată de principiile teoretice de evaluare, constă în înmulțirea variației de volum a stocurilor cu prețurile medii ale perioadei (prețurile de achiziție pentru stocurile deținute de către utilizatori, comercianți cu ridicata sau amănuntul ș(cid:13)i prețurile de bază pentru cele deținute de către producători); (b) atunci când prețurile bunurilor rămân relativ constante, nici măcar fluctuațiile semnificative ale volumului stocurilor nu afectează validitatea unei aproximări simple, adică creș(cid:13)terea variației volumului cu prețurile medii; (c) în cazul în care atât volumul, cât ș(cid:13)i prețurile stocurilor au variații semnificative în perioada contabilă, sunt necesare metode de evaluare mai sofisticate. De exemplu, evaluarea trimestrială a variației stocurilor sau exploatarea datelor existente anterior, referitoare la distribuția fluctuației de-a lungul perioadei contabile (aceste variații pot fi mai importante la sfârș(cid:13)itul anului calendaristic, în timpul perioadei de recoltare etc. ); (d) dacă sunt disponibile numai informațiile referitoare la valori, la începutul ș(cid:13)i sfârș(cid:13)itul perioadei contabile (de exemplu, în cazul comerțului cu ridicata sau cu amănuntul, unde adesea stocurile sunt alcătuite din numeroase produse diferite), ar trebui estimată, de asemenea, variația în volum între începutul ș(cid:13)i sfârș(cid:13)itul perioadei. Acest lucru se poate face prin estimarea (presupunerea) ritmului de rotație pe tip de produs. De notat că fluctuațiile sezoniere ale prețurilor pot reflecta, în parte, o schimbare a calității (de exemplu, prețurile practicate în timpul soldărilor sau prețurile fructelor ș(cid:13)i legumelor în afara sezonului). Astfel de modificări ale calității trebuie să fie tratate ca schimbări de volum. 86 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 ACHIZIȚII MINUS CEDĂRI DE OBIECTE DE VALOARE (P. 53) 3. 125. Definiție: Obiectele de valoare sunt bunurile nefinanciare care nu sunt primordial utilizate în scopul producției sau al consumului, care în condiții normale nu se deteriore ază în timp ș(cid:13)i care sunt în principal achiziționate ș(cid:13)i păstrate pen- tru a servi ca rezerve de valori. 3. 126. Obiectele de valoare cuprind următoarele tipuri de bunuri: (a) pietrele ș(cid:13)i metalele prețioase, cum ar fi diamantele, aurul nemonetar, platina, argintul etc. ; (b) antichitățile ș(cid:13)i alte obiecte de artă, cum ar fi picturile, sculpturile etc. ; (c) alte obiecte de valoare, cum ar fi colecțiile sau bijuteriile fabricate din pietre sau metale prețioase. Aceste tipuri de bunuri sunt înregistrate drept achiziții sau cedări de obiecte de valoare în cazul: (a) achiziției sau cedării de aur nemonetar, argint etc. de către băncile (centrale) ș(cid:13)i alți intermediari financiari; (b) achiziției sau cedării de obiecte de valoare de către întreprinderi a căror activitate principală sau secundară nu include producția sau comercializarea acestora; în consecință, aceste achiziții sau cedări nu fac parte din consumul intermediar sau formarea de capital fix ale întreprinderilor în cauză; (c) achiziției sau cedării de obiecte de valoare de către gospodăriile populației; în consecință, aceste achiziții nu sunt incluse în cheltuielile pentru consumul final al gospodăriilor populației. Prin convenție, în SEC se înregistrează ca achiziții sau cedări de obiecte de valoare: (a) achizițiile sau cedările de astfel de bunuri de către bijutieri ș(cid:13)i comercianții de obiecte de artă (definiția generală a obiectelor de valoare impune ca achizițiile de bunuri de acest tip de către bijutierii ș(cid:13)i comercianții de opere de artă să fie înregistrate ca variație a stocurilor); (b) achizițiile sau cedările de astfel de bunuri de către muzee (aplicând definiția generală a obiectelor de valoare, achizițiile acestor bunuri de către muzee trebuie să fie înregistrate ca formare de capital fix). Prin această convenție se evită reclasificarea frecventă între cele trei tipuri principale ale formării brute de capital, adică între achiziții minus cedarea de obiecte de valoare, formarea brută de capital fix ș(cid:13)i variația stocurilor (de exemplu, în cazul operațiunilor cu astfel de bunuri între gospodăriile populației ș(cid:13)i comercianții de obiecte de artă). 3. 127. Producția obiectelor de valoare este evaluată la prețurile de bază (a se vedea punctul 3. 67. cu privire la producția de opere originale). Toate celelalte achiziții de obiecte de valoare sunt evaluate la prețurile de achiziție achitate, care includ eventualele comisioane ale agenților sau intermediarilor. Ele includ, de asemenea, adaosul comercial, în cazul cumpărării de la comerciant. Cedările de obiecte de valoare sunt evaluate la prețurile percepute de către vânzători, după deducerea eventualelor comisioane plătite agenților sau altor intermediari. Făcând abstracție de producția obiectelor de valoare, achizițiile ș(cid:13)i cedările între sectoarele rezidente se anulează la nivel global, lăsând numai adaosul agenților ș(cid:13)i comercianților. IMPORTURILE Ș(cid:13) I EXPORTURILE DE BUNURI Ș(cid:13) I SERVICII (P. 6/P. 7) 3. 128. Definiție: Exporturile de bunuri ș(cid:13)i servicii sunt operațiunile cu bunuri ș(cid:13)i servicii (vânzări, troc, donații sau transferuri) de la rezi- denți către nerezidenți. 3. 129. Definiție: Importurile de bunuri ș(cid:13)i servicii sunt operațiunile (cumpărări, troc, donații sau transferuri) prin care nerezidenții fur- nizează bunuri ș(cid:13)i servicii rezidenților. 3. 130. Exporturile ș(cid:13)i importurile de bunuri ș(cid:13)i servicii nu includ: (a) schimburile între filiale (unități de comerț), adică: 1. 2. livrările către nerezidenți de către filiale nerezidente ale întreprinderilor rezidente (de exemplu, vânzările efectuate în străinătate de către filiale străine ale întreprinderilor multinaționale deținute/controlate de către rezidenți); livrările către rezidenți de către filialele rezidente ale întreprinderilor nerezidente (de exemplu, vânzările efectuate de către filialele unei întreprinderi multinaționale străine stabilite pe teritoriul economic); (b) fluxurile veniturilor primare către sau dinspre restul lumii, cum ar fi remunerarea angajaților, dobânzile ș(cid:13)i veniturile din investiții directe. Acestea din urmă pot îngloba o componentă neidentificabilă, corespunzătoare furnizării de servicii diverse: pregătirea personalului, servicii de management ș(cid:13)i utilizarea brevetelor ș(cid:13)i mărcilor; (c) vânzarea sau cumpărarea de active financiare sau de active neproduse (de exemplu, terenuri sau brevete). 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 87 3. 131. Importurile de bunuri ș(cid:13)i servicii trebuie să fie împărțite în: (a) livrări intracomunitare; (b) importuri ș(cid:13)i exporturi extracomunitare. Pentru simplificare, livrările intracomunitare, importurile ș(cid:13)i exporturile extracomunitare vor fi denumite importuri ș(cid:13)i exporturi. IMPORTURILE Ș(cid:13) I EXPORTURILE DE BUNURI (P. 61/P. 71) 3. 132. Importurile ș(cid:13)i exporturile de bunuri au loc atunci când se modifică dreptul de proprietate asupra acestor bunuri între rezidenți ș(cid:13)i nerezidenți (indiferent dacă acest transfer este sau nu însoțit de circulația fizică a bunurilor peste frontiere). 3. 133. Cu toate acestea, schimbarea principiului privind dreptul de proprietate suferă patru excepții care se referă la: (a) leasing financiar: transferul de proprietate de la locator la locatar pentru un bun aflat sub contract de leasing; se va înregistra atunci când locatarul intră în posesia bunului (a se vedea anexa II „Leasing, închiriere ș(cid:13)i închiriere-vânzare de bunuri de folosință îndelungată”); (b) livrările între societățile afiliate (sucursale, filiale sau întreprinderi străine): transferul de proprietate are loc de fiecare dată când bunurile sunt schimbate între întreprinderi afiliate; (c) bunurile care trec prin etape de prelucrare sau reparații semnificative: aceste bunuri sunt înregistrate atât în exporturi, cât ș(cid:13)i în importuri, deș(cid:13)i nu are loc un transfer de proprietate; (d) comerțul internațional de mărfuri („merchanting”): nu se înregistrează nici un export sau import atunci când comercianții sau mijlocitorii de mărfuri cumpără bunurile nerezidenților ș(cid:13)i le revând altor nerezidenți, pe parcursul aceleiaș(cid:13)i perioade contabile. Un tratament asemănător se va aplica pentru operațiile de „merchanting” efectuate de către nerezidenți. 3. 134. În următoarele cazuri, exportul de bunuri are loc fără ca bunurile să treacă frontiera: (a) bunurile produse de către unitățile rezidente care operează în apele internaționale sunt vândute direct nerezidenților din străinătate (petrol, gaze naturale, produse din peș(cid:13)te, produse obținute din recuperări marine etc. ); (b) utilajele de transport sau alte echipamente mobile fără punct de legătură fix: nu este necesar să treacă frontiera țării exportatoare în urma vânzării de către un rezident unui nerezident; (c) bunurile sunt pierdute sau distruse după ce a intervenit transferul de proprietate, dar înainte ca bunurile să treacă frontiera țării exportatoare. Cazuri similare se întâlnesc ș(cid:13)i la importurile de bunuri. 3. 135. Exporturile ș(cid:13)i importurile de bunuri cuprind operațiunile între rezidenți ș(cid:13)i nerezidenți cu: (a) aur nemonetar, adică aurul care nu este utilizat pentru obiectivele politicii monetare; (b) lingouri de argint, diamante ș(cid:13)i alte pietre ș(cid:13)i metale prețioase; (c) bancnote ș(cid:13)i monede care nu sunt în circulație ș(cid:13)i titlurile neemise (evaluate ca bunuri ș(cid:13)i nu la valoarea nominală); (d) energia electrică, gazele ș(cid:13)i apa; (e) efective de animale ce trec frontiera; (f) coletele poș(cid:13)tale; (g) exporturile administrațiilor publice, inclusiv bunurile finanțate prin subvenții ș(cid:13)i împrumuturi; (h) bunurile transferate de la sau în proprietatea unui organism pentru reglarea pieței; (i) bunurile livrate de către o întreprindere rezidentă filialelor nerezidente; (j) bunurile primite de către o întreprindere rezidentă de la filialele sale nerezidente; (k) bunurile de contrabandă; 88 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 (l) alte expedieri neînregistrate cum ar fi: cadourile ș(cid:13)i bunurile a căror valoare nu depăș(cid:13)eș(cid:13)te un anume prag stabilit; (m) bunurile trimise în străinătate pentru a suporta o prelucrare ce implică o schimbare substanțială a stării fizice. Bunurile similare ce suportă acelaș(cid:13)i tip de transformare pe teritoriul economic, în contul nerezidenților; (n) bunurile de investiții reparate în străinătate atunci când presupun un volum substanțial de activități de recondiționare sau de fabricație. Bunurile similare reparate pe teritoriul economic în contul nerezidenților. 3. 136. Exporturile ș(cid:13)i importurile de bunuri exclud următoarele bunuri, chiar dacă ele pot trece cu toate acestea frontierele naționale: (a) bunuri în tranzit; (b) bunuri trimise spre sau de către ambasade, baze militare ș(cid:13)i alte enclave ale unei țări în interiorul frontierelor naționale ale altei țări; (c) materiale pentru transport ș(cid:13)i alte echipamente mobile ce părăsesc țara temporar, fără ca să aibă loc un transfer de proprietate (de exemplu, materialele necesare executării de lucrări de instalații sau de construcții efectuate în străinătate); (d) echipamente ș(cid:13)i alte bunuri trimise în străinătate în scopul efectuării unor transformări minore, întreținere, revizie sau reparații; (e) alte bunuri care părăsesc temporar țara ș(cid:13)i care, în general, sunt retrimise pe parcursul anului în țara de origine fără să fi avut loc transferul de proprietate (de exemplu, bunurile destinate a fi expuse sau a fi utilizate în scopuri recreative, bunuri închiriate chiar ș(cid:13)i pentru mai mulți ani, reîntoarcerea în țară a bunurilor nevândute); (f) bunurile de expediție pierdute sau distruse după trecerea frontierei, dar înainte ca schimbul de proprietate să fi intervenit. 3. 137. În principiu, exporturile ș(cid:13)i importurile de bunuri trebuie înregistrate în momentul transferului de proprietate. În practică, transferul de proprietate este considerat a interveni în momentul în care părțile înregistrează tranzacția în evidențele sau în conturile lor. Acest moment nu coincide neapărat cu diferitele etape ale contractului, ș(cid:13)i anume: (a) data angajamentului (data contractului); (b) data de furnizare a bunurilor ș(cid:13)i serviciilor ș(cid:13)i contractarea unei creanțe de plată (data transferului); (c) data regularizării creanței (data plății). 3. 138. Importurile ș(cid:13)i exporturile de bunuri trebuie evaluate franco frontiera țării exportatoare (FOB). Prețul FOB cuprinde: (a) valoarea bunurilor la prețurile de bază; (b) plus serviciile de transport ș(cid:13)i distribuție până la frontieră, inclusiv costurile de încărcare la bordul unui mijloc de transport (dacă este cazul) (a se vedea a doua coloană din partea a doua a tabelului 3. 4. ); (c) plus impozitele minus subvențiile pe bunurile exportate; pentru livrările intra-comunitare, acestea includ TVA ș(cid:13)i alte impozite pe bunuri plătite în țara exportatoare. În tabelul resurselor ș(cid:13)i utilizărilor ș(cid:13)i în tabelul simetric intrări-ieș(cid:13)iri, importurile de bunuri pentru toate grupele de produse trebuie evaluate în mod diferit, ș(cid:13)i anume, la prețul CIF la frontiera țării importatoare. Definiție: Prețul CIF (cost, insurance, freight) este prețul unui bun livrat la frontiera țării importatoare sau prețul unui serviciu furnizat unui rezident înaintea achitării drepturilor sau altor taxe la import sau a adaosurilor comerciale ș(cid:13)i de transport în țară. (2) 3. 139. În anumite cazuri, pot fi necesare măsuri de substituție pentru valoarea FOB, de exemplu: (a) schimbul de bunuri în natură trebuie evaluat la prețurile de bază care ar fi fost plătite dacă ar fi fost vândute în numerar; (2) Pentru a afla adaosurile respective se consultă a treia coloană din a doua parte a tabelului 3. 5. 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 89 (b) operațiunile între întreprinderile afiliate: de regulă, se utilizează prețul de transfer efectiv. Cu toate acestea, dacă acesta se îndepărtează sensibil de prețul pieței trebuie înlocuit printr-un echivalent estimat al acestuia sau să fie identificat separat, în scopuri analitice; (c) bunurile transferate în cadrul unui contract de leasing financiar trebuie evaluate pe baza prețului de achiziție plătit de către persoana care dă cu chirie (ș(cid:13)i nu de valoarea cumulată a chiriilor); (d) importurile de bunuri trebuie estimate plecând de la datele vamale (pentru comerțul extracomunitar) sau de la informațiile sistemului Intrastat (pentru schimburile intracomunitare). Aceste două surse de date nu aplică evaluarea FOB, dar recurg la valorile CIF, atât la frontierele comunitare cât ș(cid:13)i la cele naționale. Deoarece valorile FOB sunt utilizate numai la cel mai agregat nivel, iar valoarea CIF la nivel de grupe de produse, aceste modificări trebuie aplicate numai la acest nivel, adică la acela al ajustării CIF/FOB; (e) exporturile ș(cid:13)i importurile de bunuri care trebuie estimate pe baza datelor din anchete sau a diferitelor tipuri de informații ad-hoc. În astfel de cazuri, nu este în general posibil să se obțină decât o singură valoare totală a vânzărilor repartizate pe produse. În consecință, estimările se vor baza pe prețul de achiziție ș(cid:13)i nu pe valorile FOB. IMPORTURILE Ș(cid:13) I EXPORTURILE DE SERVICII (P. 62/P. 72) 3. 140. Definiție: Exporturile de servicii cuprind toate serviciile furnizate de către rezidenți nerezidenților. 3. 141. Definiție: Importurile de servicii cuprind toate serviciile furnizate de către nerezidenți rezidenților. 3. 142. Exporturile de servicii cuprind următoarele cazuri limită: (a) transportul bunurilor exportate efectuat de către un transportator rezident, plecând de la frontiera țării exportatoare (cazurile 2 ș(cid:13)i 3 din tabelul 3. 4); (b) transportul bunurilor importate efectuat de către un transportator rezident: 1. până la frontiera țării exportatoare, atunci când bunurile sunt evaluate FOB, pentru a anula valoarea serviciilor de transport incluse în valoarea FOB (cazul 3 din tabelul 3. 5); 2. până la frontiera țării importatoare, atunci când bunurile sunt evaluate CIF, pentru a anula valoarea serviciilor de transport incluse în valoarea CIF (cazurile 3 ș(cid:13)i 2 CIF din tabelul 3. 5); (c) transporturile de bunuri efectuate de rezidenți în contul nerezidenților, care nu dau naș(cid:13)tere unor importuri sau exporturi de bunuri (de exemplu, transportul de bunuri care nu părăsesc țara ca exporturi); (d) transporturile naționale ș(cid:13)i internaționale de pasageri în contul nerezidenților, efectuate de transportatori rezidenți; (e) transformările ș(cid:13)i reparațiile minore efectuate în contul nerezidenților; (f) activitățile de construcții realizate în străinătate, atunci când unitatea instalată acolo nu este tratată ca o cvasi-societate. Este cazul proiectelor de construcții a căror durată este mai mică de un an ș(cid:13)i a căror producție nu constituie o formare brută de capital fix (a se vedea punctul 2. 09. ș(cid:13)i, în special, nota 4. ); (g) instalarea echipamentelor în străinătate, în cadrul proiectelor având prin natura lor o durată limitată; (h) serviciile financiare, în valoarea comisioanelor ș(cid:13)i taxelor explicit facturate; (i) serviciile de asigurare în valoarea serviciilor prestate; (j) cheltuielile turiș(cid:13)tilor ș(cid:13)i ale oamenilor de afaceri nerezidenți (clasificate prin convenție, ca servicii; cu toate acestea, pentru nevoile tabelului resurse-utilizări ș(cid:13)i ale tabelului simetric intrări-ieș(cid:13)iri, poate fi utilă folosirea unei defalcări globale pe produse); (k) cheltuielile efectuate de nerezidenți pentru serviciile de sănătate ș(cid:13)i învățământ, furnizate de rezidenți; sunt incluse serviciile furnizate atât pe teritoriul țării, cât ș(cid:13)i în străinătate; (l) serviciile caselor de vacanță ocupate de proprietarii lor nerezidenți (a se vedea punctul 3. 64. ); (m) redevențele ș(cid:13)i drepturile percepute în schimbul autorizației de utilizare a activelor necorporale nefinanciare neproduse ș(cid:13)i a 90 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 drepturilor de proprietate (brevete, dreptul de autor, mărci depuse, procedee industriale, scutiri de taxe) sau de folosire a produselor originale sau a prototipurilor produse (manuscrise, picturi etc. ) în cadrul acordurilor de licență. 3. 143. Pentru importurile de servicii, majoritatea cazurilor limită sunt aceleaș(cid:13)i cu cele ale exporturilor de servicii; de aceea, nu sunt necesare decât unele clarificări specifice importurilor de servicii. 3. 144. Importurile de servicii de transport cuprind următoarele cazuri limită: (a) transportul bunurilor exportate efectuat de un transportator nerezident până la frontiera țării exportatoare, pentru anularea valorii serviciului de transport cuprinsă în valoarea FOB a bunurilor exportate (cazul 4 din tabelul 3. 4); (b) transportul bunurilor importate efectuat de un transportator nerezident 1. plecând de la frontiera țării exportatoare, în calitate de servicii de transport distincte, atunci când bunurile importate sunt evaluate FOB (cazurile 4 ș(cid:13)i 5 FOB din tabelul 3. 5); 2. plecând de la frontiera țării importatoare, în calitate de servicii de transport distincte, atunci când bunurile importate sunt evaluate CIF (în acest caz, valoarea serviciului de transport între frontierele țării exportatoare ș(cid:13)i importatoare este deja inclusă în valoarea CIF a bunurilor) (cazul 4 din tabelul 3. 5); (c) transporturile de bunuri efectuate de către nerezidenți în contul rezidenților, care nu dau naș(cid:13)tere unor importuri sau exporturi (de exemplu, transportul de bunuri în tranzit sau transportul în afara teritoriului național); (d) transporturile naționale ș(cid:13)i internaționale de pasageri în contul rezidenților efectuate de către transportatori nerezidenți. Importurile de servicii de transport nu includ transporturile bunurilor exportate efectuate de transportatorii nerezidenți după ce acestea au trecut frontiera țării exportatoare (cazurile 5 ș(cid:13)i 6 din tabelul 3. 4). Exporturile de bunuri fiind evaluate FOB, toate serviciile de transport de acest fel sunt deci considerate ca operațiuni ce au loc între nerezidenți, adică între transportatori nerezidenți ș(cid:13)i importatori nerezidenți. Acest principiu se aplică chiar ș(cid:13)i atunci când serviciile de transport sunt plătite de către exportator, în virtutea unui contract de export CIF. 3. 145. Importurile prin cumpărări directe efectuate în străinătate de către rezidenți acoperă toate cumpărările de bunuri ș(cid:13)i servicii efectuate de către rezidenții ce călătoresc în străinătate în interes profesional sau particular. Din acest punct de vedere, se disting două categorii diferite: (a) cheltuielile efectuate de oamenii de afaceri, care fac parte din consumul intermediar; (b) cheltuielile efectuate de alți călători care se deplasează în interes particular, care fac parte din cheltuielile pentru consum final al gospodăriilor populației. 3. 146. Exporturile ș(cid:13)i importurile de servicii se înregistrează la momentul efectuării lor care, în general, coincide cu momentul în care sunt produse. Exporturile de servicii trebuie să fie evaluate la preț de bază ș(cid:13)i importurile la preț de achiziție. Tabelul 3. 4 Modul de tratare a transportului de bunuri exportate Explicații privind modul de citire a tabelului: prima parte a tabelului prezintă cele ș(cid:13)ase posibilități de transport, după cum transportatorul este rezident sau nu, după cum transportul are loc dintr-un anumit loc din interiorul țării exportatoare ș(cid:13)i până la frontiera ei, de la frontiera țării exportatoare până la frontiera țării importatoare sau de la frontiera țării importatorului până la un loc oarecare în țara acestuia. Partea a doua a tabelului prezintă, pentru fiecare dintre cele ș(cid:13)ase posibilități, dacă operația respectivă trebuie înregistrată ca un export de bunuri, un export de servicii, un import de bunuri sau un import de servicii. Teritoriul țării Teritoriul de tranzit Teritoriul țării importatoare 1. transportator rezident 2. transportator rezident 3. transportator rezident 4. transportator nerezident 5. transportator nerezident 6. transportator nerezident 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 91 Exporturi de bunuri Exporturi de servicii Importuri de bunuri (CIF/FOB) Importuri de servicii 1 2 3 4 5 6 X — — X — — — X X — — — — — — — — — — — — X — — Tabelul 3. 5 Modul de tratare a transportului de bunuri importate Explicații privind modul de citire a tabelului: prima parte a tabelului arată că există ș(cid:13)ase posibilități de transport, în funcție de transportator (dacă este rezident sau nu) ș(cid:13)i de locul unde se desfăș(cid:13)oară transportul (dintr-un loc determinat din cadrul teritoriului național până la frontiera națională, de la frontiera națională până la frontiera țării importatoare sau de la frontiera țării importatoare până într-un loc oarecare în interiorul țării importatoare). Partea a doua a tabelului prezintă, pentru fiecare dintre cele ș(cid:13)ase posibilități, dacă operația trebuie înregistrată ca un import de bunuri, un import de servicii, un export de bunuri sau un export de servicii. În anumite cazuri (cazul 2 ș(cid:13)i 5), înregistrarea va depinde de principiul evaluării aplicat bunurilor importate. Teritoriul țării Teritoriul de tranzit Teritoriul țării exportatoare 1. transportator rezident 2. transportator rezident 3. transportator rezident 4. transportator nerezident 5. transportator nerezident 6. transportator nerezident Evaluarea bunurilor importate Importuri de bunuri Importuri de servicii Exporturi de bunuri Exporturi de servicii 1 2 3 4 5 6 CIF/FOB FOB CIF CIF/FOB CIF/FOB FOB CIF CIF/FO — — x x — — x x — — — — x x — — — — — — — — — — — — x x — — — — De notat că trecerea de la evaluarea CIF la evaluarea FOB a bunurilor importate cuprinde: (a) ajustarea CIF/FOB, adică de la 2 CIF la 2 FOB (care are ca efect reducerea totalului importurilor ș(cid:13)i exporturilor); (b) reclasificarea CIF/FOB, adică de la 5 CIF la 5 FOB (care nu modifică totalul importurilor ș(cid:13)i exporturilor). OPERAȚIUNI CU BUNURI EXISTENTE 3. 147. Definiție: Bunuri existente sunt bunurile (altele decât stocurile) care au deja un utilizator. 3. 148. Bunurile existente cuprind: (a) clădirile ș(cid:13)i alte bunuri de capital fix existente care sunt vândute de către unitățile producătoare altor unități: 92 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 1. pentru a fi refolosite ca atare; 2. pentru a fi demolate; produsele obținute servesc, în general, ca materii prime (de exemplu, fier vechi) pentru producerea de bunuri noi (de exemplu, oțel); (b) obiectele de valoare care sunt vândute de către o unitate altei unități; (c) bunurile de folosință îndelungată existente, care sunt vândute de către gospodăriile populației sau autoritățile militare altor unități: 1. pentru a fi refolosite ca atare; 2. pentru a fi distruse ș(cid:13)i transformate în materiale de demolare; (d) bunurile consumabile existente (de exemplu, hârtii vechi, haine vechi, zdrențe, sticlă uzată) care sunt vândute de către unități fie pentru a fi reutilizate, fie pentru a fi transformate în materii prime care vor servi la fabricarea unor bunuri noi (bunuri reciclate). 3. 149. Transferul de bunuri existente este înregistrat ca o cheltuială (achiziție) negativă pentru vânzător ș(cid:13)i ca o cheltuială (achiziție) pozitivă pentru cumpărător. 3. 150. Rezultă că: (a) atunci când vânzarea unui activ fix sau a unui obiect de valoare existent are loc între doi producători rezidenți, valorile pozitive ș(cid:13)i negative înregistrate pentru formarea brută de capital fix se anulează la nivelul întregii economii, cu excepția costurilor asociate transferului de proprietate; (b) atunci când un bun imobil existent (de exemplu o clădire) este vândut unui nerezident, se consideră, prin convenție, că acesta cumpără un activ financiar corespunzător capitalului unei unități rezidente fictive. Unitatea rezidentă fictivă poate cumpăra activul fix respectiv. În consecință, vânzarea ș(cid:13)i cumpărarea activului fix se face între rezidenți; (c) când un bun mobil existent (de exemplu, o navă sau un avion) este exportat, nu este înregistrată nici o formare brută de capital fix pozitivă, ș(cid:13)i nici contrapartida formării brute de capital fix negativă ce s-ar imputa vânzătorului; (d) anumite bunuri de folosință îndelungată, cum ar fi vehiculele, se pot clasifica în active fixe sau în bunuri de consum durabile, în funcție de calitatea proprietarilor ș(cid:13)i de modul de utilizare rezervat acestora. În consecință, când proprietatea unui astfel de bun este transferată de la o întreprindere la o gospodărie a populației pentru consumul ei final, întreprinderea înregistrează o formare brută de capital fix negativă, iar gospodăria populației o cheltuială pentru consum pozitivă. Un caz mai rar întâlnit, când proprietatea unui astfel de bun este transferată de la o gospodărie a populației la o întreprindere, gospodăria populației va înregistra o cheltuială pentru consum final negativă, iar întreprinderea o formare brută de capital fix pozitivă; (e) operațiunile cu obiecte de valoare existente se vor înregistra ca achiziționare de obiect de valoare (formare brută de capital pozitivă) de către cumpărător ș(cid:13)i cedarea unui obiect de valoare (formare brută de capital negativă) de către vânzător. Dacă tranzacția are loc cu restul lumii, se va contabiliza ca un import sau un export de bunuri (a se vedea punctul 3. 135. ). Vânzarea unui obiect de valoare de către o gospodărie a populației nu trebuie să fie contabilizată ca o cheltuială pentru consum final negativă; (f) atunci când bunurile militare de folosință îndelungată existente sunt vândute în străinătate de către administrația publică, sectorul administrației publice trebuie să înregistreze un export de bunuri ș(cid:13)i un consum intermediar (ș(cid:13)i final) negativ. 3. 151. În ceea ce priveș(cid:13)te costurile legate de vânzare, care sunt suportate de vechiul proprietar (costurile asociate transferului de proprietate), ele trebuie să se înregistreze ca pierderi din deținere. O intrare similară trebuie să se efectueze pentru partea de costuri de achiziții inițiale care nu au fost amortizate cu titlu de consum de capital fix. 3. 152. Operațiunile cu bunuri existente trebuie înregistrate la momentul transferului de proprietate. Principiile de evaluare sunt cele stabilite pentru tipul sau tipurile respectiv (respective) de operațiuni pe produse. 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 93 CAPITOLUL 4 OPERAȚIUNI DISTRIBUTIVE 4. 01. Definiție: Operațiunile distributive reprezintă operațiunile prin care valoarea adăugată generată de producție este distribuită între mâna de lucru, capital ș(cid:13)i administrația publică, precum ș(cid:13)i operațiunile care implică redistribuirea venitului ș(cid:13)i avuției. Sistemul face deosebirea între transferurile curente ș(cid:13)i transferurile de capital, acestea din urmă menite să participe mai mult la redistribuirea economiilor sau avuției decât a venitului. REMUNERAREA ANGAJAȚILOR (D. 1) 4. 02. Definiție: Remunerarea angajaților (D. 1) reprezintă remunerația totală, în bani sau în natură, pe care un angajator o plăteș(cid:13)te unui salariat pentru a compensa munca prestată de acesta din urmă în timpul perioadei contabile. Remunerarea angajaților este defalcată în: (a) salarii (D. 11): — salarii în numerar; — salarii în natură; (b) contribuții sociale plătite de angajatori (D. 12): — contribuții sociale efective suportate de angajatori (D. 121); — contribuții sociale suportate de angajatori (D. 122). SALARII (D. 11) Salarii în numerar 4. 03. Salariile în numerar includ contribuțiile sociale, impozitele pe venit etc. plătite de salariat, chiar dacă în fapt sunt reținute de angajator ș(cid:13)i vărsate direct administrațiilor securității sociale, autorităților fiscale ș(cid:13)i altora, în numele salariatului. Salariile în numerar cuprind următoarele tipuri de remunerări: (a) salarii de bază care se plătesc la intervale regulate; (b) majorări pentru ore suplimentare, muncă de noapte sau la sfârș(cid:13)itul săptămânii, munci penibile sau periculoase; (c) indemnizații pentru viață scumpă, de reș(cid:13)edință ș(cid:13)i de expatriere; (d) prime acordate pe baza productivității sau profiturilor, gratificații de Crăciun ș(cid:13)i de sfârș(cid:13)it de an, cu excepția beneficiilor sociale ale salariatului [a se vedea punctul 4. 07. litera (c)], plata pentru „a 13-a lună până la a 14-a lună” (plata anuală suplimentară); (e) alocații de transport către ș(cid:13)i de la locul de muncă, cu excepția indemnizațiilor sau rambursărilor pentru cheltuieli de călătorie, de izolare, de mutare cu locuința ș(cid:13)i de reprezentare, suportate de angajați în exercițiul funcției lor [a se vedea punctul 4. 07. litera (a)]; (f) remunerații pentru zile de sărbătoare nelucrătoare ș(cid:13)i zile de concediu plătit; (g) comisioane, bacș(cid:13)iș(cid:13)uri, onorarii plătite angajaților; (h) prime ș(cid:13)i alte plăți excepționale legate de rezultatele globale ale întreprinderii vărsate în cadrul sistemului de cointeresare; (i) vărsăminte alocate de angajatori angajaților în sistemele de economii; (j) plăți excepționale efectuate către angajații care părăsesc întreprinderea, atunci când aceste vărsăminte nu rezultă din aplicarea unei convenții colective; (k) indemnizații de locuință plătite în numerar angajaților de către angajatori. Salarii ș(cid:13)i indemnizații în natură 4. 04. Definiție: Salariile în natură reprezintă bunurile, serviciile sau alte avantaje furnizate gratuit sau la preț redus de către angajatori, care pot fi utilizate oricând ș(cid:13)i oricum se doreș(cid:13)te pentru satisfacerea nevoilor lor sau ale celorlalți membri ai 94 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 gospodăriei. Aceste bunuri, servicii sau alte avantaje nu sunt necesare procesului de producție. Ele constituie un venit suplimentar pentru angajați: aceș(cid:13)tia ar fi trebuit să plătească prețul pieței dacă ar fi dorit să le achiziționeze ei înș(cid:13)iș(cid:13)i. 4. 05. Cele mai des întâlnite sunt: (a) hrana ș(cid:13)i băuturile, inclusiv cele consumate în deplasări de afaceri (pentru că ele ar fi fost oricum consumate), cu excepția celor primite datorită condițiilor de muncă excepționale. Trebuie să fie incluse în salariile în natură, de asemenea, reducerile de preț în cantinele gratuite sau subvenționate sau obținute prin acordarea de bonuri de masă; (b) serviciile locative sau de găzduire pentru sine sau cumpărate, care pot fi utilizate de toți membrii gospodăriei salariatului; (c) uniformele sau alte haine speciale, pe care salariatul le poate purta frecvent la muncă, dar ș(cid:13)i acasă; (d) serviciile cu vehicule sau alte bunuri de folosință îndelungată furnizate pentru uzul personal al salariatului; (e) bunurile ș(cid:13)i serviciile produse în întreprindere ș(cid:13)i oferite gratuit de către angajator personalului său, cum ar fi transport pentru angajații din companiile de căi ferate sau de aviație, cărbune furnizat gratuit minerilor sau hrană gratuită pentru muncitorii agricoli; (f) echipamentele sportive sau recreative ș(cid:13)i locuințele de vacanță furnizate angajaților ș(cid:13)i familiilor lor; (g) transportul de la domiciliu către locul de muncă, cu excepția celui organizat în timpul lucrului; facilitățile de parcare; (h) creș(cid:13)ele pentru copiii angajaților; (i) vărsămintele efectuate de către angajator comitetelor de întreprindere sau organelor similare; (j) acțiunile gratuite distribuite angajaților; (k) remunerarea în natură poate include ș(cid:13)i valoarea bonificațiilor la dobânzi aprobate de angajatori angajaților, atunci când le acordă acestora împrumuturi cu dobândă redusă sau nulă. Valoarea acestui avantaj poate fi estimată calculând diferența dintre suma totală a dobânzilor pe care salariatul ar fi trebuit în mod normal să o plătească dacă s-ar fi aplicat rata uzuală a dobânzii ipotecare (în cazul achiziționării unor locuințe) sau a împrumuturilor pentru consum (în cazul cumpărării altor bunuri ș(cid:13)i servicii) ș(cid:13)i suma totală a dobânzilor pe care le-a plătit efectiv. Dobânda imputată salariatului se înregistrează, în contrapartidă, în contul de distribuire primară a venitului angajatorului. 4. 06. Bunurile, serviciile sau alte avantaje trebuie evaluate la prețurile de achiziție (adică la prețurile efectiv plătite) sau la prețurile de bază, dacă ele sunt cumpărate sau produse de angajator. Valoarea totală a salariilor în natură corespunde prețurilor de achiziție/prețurilor de bază ale bunurilor, serviciilor sau altor avantaje, atunci când acestea sunt furnizate gratuit, sau corespunde diferenței dintre prețurile de achiziție/prețurile de bază ș(cid:13)i sumele totale plătite de angajați, atunci când ele sunt furnizate la preț redus. 4. 07. Salariile nu includ: (a) cheltuielile angajatorilor atât în beneficiul propriu, cât ș(cid:13)i al angajaților pentru că sunt necesare pentru procesul de producție: 1. indemnizațiile sau rambursările pentru cheltuieli de călătorie, de izolare, de mutare ș(cid:13)i de reprezentare a angajaților în exercițiul funcțiunii lor; 2. cheltuielile destinate amenajării locurilor de muncă, pentru examene medicale impuse de natura muncii sau furnizarea de haine de lucru purtate exclusiv sau în principal la locul de muncă; 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 95 3. serviciile pentru cazarea la locul de muncă, de genul celor care nu pot fi utilizate de familiile angajaților: barăci de ș(cid:13)antier, dormitoare comune, barăci militare etc. ; 4. băuturile sau alimentele speciale impuse de condițiile de muncă excepționale; 5. indemnizațiile plătite angajaților pentru cumpărarea de instrumente, echipamente sau îmbrăcăminte specială, necesare activității lor profesionale ș(cid:13)i pe care ei le rezervă exclusiv sau în principal acestei întrebuințări, sau partea de salarii ș(cid:13)i indemnizații pe care, în temeiul contractului de muncă, angajații sunt obligați să le aloce acestui tip de cumpărături. Cheltuielile cu bunuri ș(cid:13)i servicii pe care un angajator este obligat să le furnizeze angajaților pentru ca aceș(cid:13)tia să poată cumpăra bunuri ș(cid:13)i servicii de care angajații săi au nevoie pentru a-ș(cid:13)i desfăș(cid:13)ura activitatea fac parte din consumul intermediar al angajatorului; (b) totalul salariilor pe care angajatorii continuă să le plătească temporar angajaților în caz de boală, maternitate, accident de muncă, invaliditate, concediere ș(cid:13)i situații similare. Aceste vărsăminte sunt considerate contribuții de asigurare socială directe suportate de angajatori (D. 623) ș(cid:13)i figurează cu aceeaș(cid:13)i sumă în contribuțiile sociale imputate (D. 122); (c) alte contribuții de asigurare socială suportate de angajatori, sub formă de alocații pentru copii, indemnizații pentru soț/soție, indemnizații de familie, alocații pentru studii sau orice altă alocație sau indemnizație pentru persoanele aflate în întreținere, precum ș(cid:13)i sub formă de servicii medicale gratuite (altele decât cele impuse de natura muncii) furnizate gratuit angajaților ș(cid:13)i familiilor lor; (d) orice rețineri din salarii suportate de angajator, de exemplu, impozitele pe salarii. Aceste impozite sunt considerate ca fiind alte impozite pe producție. CONTRIBUȚII SOCIALE SUPORTATE DE ANGAJATORI (D. 12) 4. 08. O sumă egală cu valoarea contribuțiilor sociale suportate de angajatori pentru a asigura pentru angajații lor dreptul la beneficiile sociale trebuie să fie înregistrată ca remunerare a angajaților. Contribuțiile sociale suportate de angajatori pot să fie efective sau imputate. Contribuții sociale efective suportate de angajatori (D. 121) 4. 09. Definiție: Contribuțiile sociale efective suportate de angajatori (D. 121) cuprind plățile efectuate de angajatori în beneficiul anga- jaților lor către organismele de asigurare (fondurile de securitate socială ș(cid:13)i sistemele private cu constituire de rezerve). Aceste plăți se referă la contribuțiile legale, convenționale contractuale ș(cid:13)i benevole cu titlu de asigurare a riscurilor ș(cid:13)i nevoilor sociale [a se vedea punctul 4. 92. litera (a)]. Deș(cid:13)i vărsate direct de angajatori la organismele de asigurare, aceste contribuții sunt considerate ca un element de plată al angajaților, pe care aceș(cid:13)tia din urmă le varsă apoi organismelor de asigurare. Contribuții sociale suportate de angajatori (D. 122) 4. 10. Definiție: Contribuțiile sociale suportate de angajatori (D. 122) reprezintă contravaloarea contribuțiilor reprezentând beneficiile sociale (eventual, minus contribuțiile sociale suportate de angajați) plătite direct de angajatori angajaților lor sau foș(cid:13)tilor angajați ș(cid:13)i altora care au acest drept (1) fără să fi recurs în acest scop la o societate de asigurări sau la un fond de pensii autonom ș(cid:13)i fără constituirea unui fond specific sau a unei rezerve distincte în acest scop. Faptul că anumite contribuții sociale sunt plătite direct de angajatori ș(cid:13)i nu prin intermediul fondurilor de asigurare socială sau al altor organisme de asigurare nu denaturează cu nimic caracterul lor de contribuții de asigurare socială. Cu toate acestea, întrucât costul acestor contribuții constituie o parte din costurile muncii plătite de angajatori, ar trebui să fie incluse, de asemenea, în remunerarea angajaților. 4. 11. În conturile sectoarelor, costurile reprezentând contribuțiile sociale directe apar prima dată la utilizări la crearea contului de venituri, ca o componentă a remunerării angajaților, ș(cid:13)i a doua oară la utilizări în contul de distribuire secundară a contului de venituri, drept contribuție de asigurare socială. Pentru a echilibra acest ultim cont, se presupune că gospodăriile angajaților restituie (1) Contribuțiile sociale suportate de angajatori includ o sumă egală ca valoare cu salariile pe care angajatorii continuă temporar să le plătească în caz de boală, maternitate, accident de muncă, invaliditate, concediere ș(cid:13). a. m. d. a angajaților, în cazul în care sumele respective pot fi menționate separat. 96 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 sectoarelor contribuțiile sociale suportate de angajatori, împreună cu contribuțiile sociale suportate de angajați, care finanțează contribuțiile sociale directe, pe care aceiaș(cid:13)i angajatori le furnizează. Acest circuit fictiv este similar celui al contribuțiilor sociale efective suportate de angajatori, care trec prin conturile gospodăriilor populației ș(cid:13)i care sunt considerate a fi vărsate apoi de aceș(cid:13)tia organismelor de asigurare. În ceea ce priveș(cid:13)te evaluarea contribuțiilor sociale suportate de angajatori, a căror sumă totală nu coincide întotdeauna cu cea a contribuțiilor sociale directe, se va face referire la rubrica D. 612. 4. 12. Momentul înregistrării remunerării angajaților: (a) salariile (D. 11) sunt înregistrate în perioada în care se efectuează munca respectivă. Cu toate acestea, primele ad hoc ș(cid:13)i alte plăți excepționale, a 13-a lună etc. , sunt înregistrate în momentul în care trebuie plătite; (b) contribuțiile sociale efective suportate de angajatori (D. 121) sunt înregistrate în perioada în care se efectuează munca; (c) contribuțiile sociale suportate de angajatori (D. 122): 1. cele care reprezintă contravaloarea contribuțiilor sociale directe obligatorii se înregistrează în perioada în care este efectuată munca; 2. cele care reprezintă contravaloarea contribuțiilor sociale directe voluntare se înregistrează în momentul în care se plătesc aceste contribuții. 4. 13. Remunerarea angajaților poate consta din: (a) remunerarea angajaților rezidenți de către angajatori rezidenți; (b) remunerarea angajaților rezidenți de către angajatori nerezidenți; (c) remunerarea angajaților nerezidenți de către angajatori rezidenți. SEC înregistrează aceste elemente diferite în modul următor: 1. remunerarea angajaților rezidenți ș(cid:13)i nerezidenți de către angajatori rezidenți grupează posturile (a) ș(cid:13)i (c) ș(cid:13)i figurează la utilizări la crearea contului de venituri al sectoarelor ș(cid:13)i ramurilor de activitate din care fac parte angajatorii; 2. remunerarea angajaților rezidenți de către angajatori rezidenți ș(cid:13)i nerezidenți grupează posturile (a) ș(cid:13)i (b) ș(cid:13)i figurează la resurse în contul de venituri primare ale gospodăriilor populației; 3. postul (b), remunerarea angajaților rezidenți de către angajatori nerezidenți figurează între utilizări în contul extern de venituri primare ș(cid:13)i transferuri curente; 4. postul (c), remunerarea angajaților nerezidenți de către angajatori rezidenți figurează la resurse în contul extern de venituri primare ș(cid:13)i transferuri curente. IMPOZITE PE PRODUCȚIE Ș(cid:13) I IMPORTURI (D. 2) 4. 14. Definiție: Impozitele pe producție ș(cid:13)i importuri (D. 2) sunt vărsăminte obligatorii fără contrapartidă, în numerar sau în natură, prelevate de administrațiile publice sau de instituțiile Uniunii Europene, în funcție de producția ș(cid:13)i importul de bunuri ș(cid:13)i de servicii, ocuparea forței de muncă, dreptul de proprietate sau de utilizare a terenurilor, clădirilor sau altor active utilizate în producție. Aceste impozite sunt datorate independent de realizarea beneficiilor de exploatare. 4. 15. Impozitele pe producție ș(cid:13)i importuri se descompun în: (a) impozite pe produse (D. 21): 1. taxe de tip TVA (D. 211); 2. impozite pe importuri ș(cid:13)i drepturi de import, exclusiv TVA (D. 212): — impozite pe importuri (D. 2121); — impozite pe importuri, exclusiv TVA ș(cid:13)i drepturile de import (D. 2122); 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 97 3. impozite pe produse, exclusiv TVA ș(cid:13)i impozitele pe importuri (D. 214). (b) alte impozite pe producție (D. 29). IMPOZITE PE PRODUSE (D. 21) 4. 16. Definiție: Impozitele pe produse (D. 21) sunt impozite datorate per unitate de bun sau de serviciu produs sau tranzacționat. Impozitul poate fi o sumă anume per unitate sau cantitate de bun sau de serviciu sau poate fi calculat ad valorem ca procent determinat din prețul unitar sau din valoarea bunurilor ș(cid:13)i serviciilor produse sau tranzacționate. Ca principiu general, impozitul aferent unui produs trebuie inclus în impozitele pe produse, exceptând cazul în care este inclus în altă rubrică în mod specific, indiferent de unitatea instituțională care îl achită. Taxe de tip TVA (D. 211) 4. 17. Definiție: Taxa de tip TVA (D. 211) este un impozit pe bunuri ș(cid:13)i servicii colectat, în etape, de întreprinderi ș(cid:13)i integral suportate în ultima etapă, de ultimul cumpărător. Taxele de tip TVA — denumite simplu în continuare „TVA” — cuprind taxa pe valoarea adăugată percepută de sectorul administrației publice pentru produsele fabricate în țară sau importate, precum ș(cid:13)i, dacă e cazul, alte taxe deductibile aplicate în baza unor modalități similare celor în vigoare pentru TVA. Producătorii sunt obligați să plătească numai diferența dintre TVA aferent vânzărilor ș(cid:13)i TVA aferent cumpărărilor destinate propriului consum intermediar sau formării brute de capital fix. TVA este înregistrată la o valoare netă, în sensul că: (a) producția de bunuri ș(cid:13)i servicii, precum ș(cid:13)i importurile, sunt evaluate exceptând TVA facturată; (b) cumpărările de bunuri ș(cid:13)i servicii sunt înregistrate cu includerea TVA nedeductibilă. TVA este înregistrată ca ș(cid:13)i când ar fi suportată de cumpărători — ș(cid:13)i nu de vânzători — ș(cid:13)i chiar numai de cumpărătorii care nu au posibilitatea să o deducă. Din această cauză, cvasi-totalitatea TVA este înregistrată în sistem ca ș(cid:13)i când ea ar afecta utilizările finale, în principal consumul gospodăriilor. Se poate cu toate acestea întâmpla ca întreprinderile să achite de asemenea TVA. Este cazul acelora care exercită activități exonerate (ș(cid:13)i care nu pot deci să deducă TVA din vânzările lor). La nivelul întregii economii, TVA este egală cu diferența dintre totalul TVA facturată ș(cid:13)i totalul TVA deductibilă. Impozite pe importuri ș(cid:13)i drepturi de import, exclusiv TVA (D. 212) 4. 18. Definiție: Impozitele pe importuri ș(cid:13)i drepturile de import, exclusiv TVA (D. 212), sunt formate din plățile obligatorii prelevate de administrațiile publice sau de instituțiile Uniunii Europene în legătură cu bunurile importate, exclusiv TVA, pentru a le pune în liberă circulație pe teritoriul economic, ș(cid:13)i cu serviciile furnizate unităților rezidente de către unități nerezidente. Aceste plăți includ: (a) drepturi de import (D. 2121): acestea sunt drepturi vamale ș(cid:13)i alte prelevări asupra importurilor plătibile în funcție de tarifele vamale pentru bunurile de un anumit tip atunci când ele pătrund pe teritoriul economic al țării în care se utilizează; (b) impozite pe importuri, exclusiv TVA ș(cid:13)i drepturile de import (D. 2122). Sunt incluse în acest titlu: 1. prelevările asupra produselor agricole importate; 2. sumele monetare compensatorii prelevate la import; 3. drepturile de accize ș(cid:13)i taxele speciale asupra anumitor produse importate, numai dacă aceste drepturi ș(cid:13)i taxe asupra unor produse similare ale pieții interne sunt plătite de ramura producătoare; 4. impozitele generale pe vânzări care privesc bunurile ș(cid:13)i serviciile importate; 98 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 5. impozitele pe servicii specifice furnizate de întreprinderi nerezidente către unitățile rezidente pe teritoriul economic; 6. beneficiile întreprinderilor publice care exercită un monopol pe importul anumitor bunuri ș(cid:13)i servicii, care sunt transferate statului. Valoare netă a impozitelor ș(cid:13)i drepturilor, exclusiv TVA, se calculează prin deducerea subvențiilor la import (D. 311) din drepturile ș(cid:13)i impozitele asupra importurilor, exclusiv TVA (D. 212). Impozite pe produse, exclusiv TVA ș(cid:13)i impozitele pe importuri (D. 214) 4. 19. Definiție: Impozitele pe produse, exclusiv TVA ș(cid:13)i impozitele pe importuri (D. 214), sunt impozite pe bunuri ș(cid:13)i servicii produse, care sunt datorate ca efect al producției, exportului, vânzării, transferului, leasingului sau livrării de bunuri ș(cid:13)i servicii sau ca rezultat al utilizării acestora în scopul consumului final pentru sine sau formării de capital pentru sine. 4. 20. Acest titlu include, în special: (a) drepturile de accize ș(cid:13)i impozitele de consum (altele decât cele care sunt incluse în impozitele ș(cid:13)i drepturile pe import); (b) taxe de timbru pe vânzarea de produse specifice, cum ar fi băuturi alcoolice sau tutun etc. ș(cid:13)i pe emisiunea de documente oficiale sau de cecuri; (c) impozitele pe operațiunile mobiliare ș(cid:13)i imobiliare care se achită în momentul cumpărării sau vânzării activelor financiare ș(cid:13)i nefinanciare, inclusiv a devizelor. Aceste impozite sunt datorate în momentul schimbării dreptului de proprietate asupra terenurilor sau altor active, cu excepția celor care rezultă din transferurile de capital (în principal moș(cid:13)teniri ș(cid:13)i donații). Ele sunt tratate ca impozite pe servicii de intermediere; (d) taxele de înmatriculare a vehiculelor; (e) taxele pentru spectacole ș(cid:13)i divertisment; (f) taxele pentru loterie, jocuri de noroc ș(cid:13)i pariuri, altele decât cele care privesc câș(cid:13)tigurile realizate; (g) taxele aferente primelor de asigurare; (h) alte taxe pentru servicii specifice: hoteluri ș(cid:13)i restaurante, locuință, transporturi, comunicații, publicitate; (i) impozite generale pe vânzări sau pe cifra de afaceri (exclusiv TVA): acestea includ taxe asupra vânzărilor producătorilor ș(cid:13)i comercianților cu ridicata ș(cid:13)i cu amănuntul, taxe pe cumpărări, impozite pe cifra de afaceri; (j) beneficiile monopolurilor fiscale transferate statului, cu excepția celor care exercită un monopol asupra importurilor unor bunuri sau servicii (incluse în D. 2122). Prin monopol fiscal trebuie să se înțeleagă o întreprindere publică care dispune de un monopol legal asupra producției sau distribuției unui tip specific de bun sau de serviciu, în scopul de a colecta încasările publice ș(cid:13)i nu de a participa la o politică economică sau socială determinată. Atunci când unei întreprinderi publice i se garantează o putere de monopol în cadrul politicii economice ș(cid:13)i sociale în baza naturii unui bun, unui serviciu sau unei tehnologii de producție (utilități publice, oficii poș(cid:13)tale ș(cid:13)i de telecomunicații, căi ferate etc. ), acest monopol nu va trebui să fie considerat ca fiscal. Ca regulă generală, monopolurile fiscale produc bunuri sau servicii care în alte țări sunt supuse unor taxe mari; ele tind deci să se limiteze la producția anumitor bunuri de consum (băuturi alcoolice, tutun, chibrituri etc. ) sau a carburanților; (k) drepturile la export ș(cid:13)i sumele monetare compensatorii prelevate la export. 4. 21. Prin deducerea din impozitele pe produse (D. 21) a subvențiilor pe produse (D. 31), se obțin impozitele nete pe produse. ALTE IMPOZITE PE PRODUCȚIE (D. 29) 4. 22. Definiție: Alte impozite pe producție (D. 29) cuprind toate impozitele pe care întreprinderile le suportă ca urmare a activității lor de producție, independent de cantitatea sau de valoarea bunurilor ș(cid:13)i serviciilor produse sau vândute. Ele pot fi impozite pe terenuri, pe active fixe, pe forța de muncă ocupată sau pe anumite activități sau operațiuni. 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 99 4. 23. Alte impozite pe producție (D. 29) cuprind în special: (a) impozitele pe proprietate sau pe utilizarea de terenuri, clădiri sau alte structuri folosite de întreprinderi (inclusiv proprietarii-ocupanți de locuințe) în scopul realizării producției; (b) impozitele pe utilizarea activelor fixe (vehicule, maș(cid:13)ini, echipamente) aflate în proprietate sau închiriate de întreprinderi, în scopul realizării producției; (c) impozitele pe valoarea totală a salariilor; (d) impozitele pe operațiunile internaționale (călătorii ș(cid:13)i trimiteri de fonduri în străinătate, operațiuni similare cu nerezidenți) în cadrul activităților productive; (e) impozitele plătite de întreprinderi pentru a obține autorizațiile de exercitare a activităților comerciale sau profesionale, cu condiția ca acordarea acestor autorizații să fie subordonată exclusiv plății sumelor datorate. Cu toate acestea, dacă pentru acordarea unei autorizații de acest tip, o administrație publică este obligată să verifice conformitatea sau securitatea localurilor industriale, fiabilitatea sau securitatea echipamentelor, competența profesională a personalului ocupat sau calitatea ș(cid:13)i conformitatea cu normele a bunurilor sau serviciilor produse, suma plătită trebuie să fie considerată ca o cumpărare de servicii, cu excepția cazului în care suma plătită pentru autorizație depăș(cid:13)eș(cid:13)te cu mult costul verificării efectuate de administrația publică respectivă; (f) impozitele pe emisiile poluante care rezultă din activitatea de producție. Acestea sunt impozite care privesc emisia sau evacuarea în mediul înconjurător a gazelor ș(cid:13)i lichidelor toxice sau altor substanțe poluante. Ele nu cuprind sumele vărsate pentru colectarea ș(cid:13)i eliminarea de către autoritățile publice a deș(cid:13)eurilor sau substanțelor toxice, care constituie cheltuieli de consum intermediar ale întreprinderilor; (g) subcompensarea TVA care rezultă din aplicarea regimului forfetar, frecvent în agricultură. 4. 24. Acest titlu exclude impozitele pe utilizarea personală a vehiculelor etc. de către gospodării, care sunt înregistrate în impozitele curente pe venit, patrimoniu etc. IMPOZITE PE PRODUCȚIE Ș(cid:13) I IMPORT PLĂTITE INSTITUȚIILOR UNIUNII EUROPENE 4. 25. Impozitele pe producție ș(cid:13)i import plătite instituțiilor Uniunii Europene includ, în special: (a) impozitele vărsate direct de unitățile productive rezidente instituțiilor din Uniunea Europeană (prelevare CECO de la întreprinderile miniere ș(cid:13)i siderurgice); (b) impozitele percepute de administrațiile naționale în numele instituțiilor Uniunii Europene, ș(cid:13)i anume: 1. încasările provenite din politica agricolă comună: prelevări pe produse agricole importate, sume monetare compensatorii la exporturi ș(cid:13)i importuri, prelevări pe producția de zahăr ș(cid:13)i taxa pe izoglucoză, taxe de responsabilitate comună pe lapte ș(cid:13)i cereale; 2. încasările provenite din comerțul cu terțe țări: drepturile de vamă prelevate pe baza tarifului integrat al Uniunii Europene (TARIC); 3. încasările provenite din TVA în fiecare stat membru. 4. 26. Momentul înregistrării impozitelor pe producție ș(cid:13)i import: impozitele pe producție ș(cid:13)i import sunt înregistrate în momentul în care au loc activitățile, operațiunile sau alte acțiuni care dau naș(cid:13)tere la obligația fiscală. 4. 27. Cu toate acestea, unele activități economice, operațiuni sau acțiuni care, în temeiul legislației fiscale, trebuie să impună unităților respective obligația de a plăti impozite sunt în permanență în afara atenției autorităților fiscale. Nu ar fi realist să presupunem că aceste activități, operațiuni sau acțiuni dau naș(cid:13)tere la active sau pasive financiare sub formă de sume de plătit sau de primit. Din acest motiv, sumele care urmează a fi înregistrate în sistem se stabilesc pe baza sumelor datorate atunci când sunt prevăzute prin rapoarte de evaluare fiscală, declarații sau alte instrumente care dau naș(cid:13)tere la pasive sub forma unor obligații certe de plată de către contribuabili. Sistemul nu pune în sarcina contribuabilului impozitele neprevăzute ș(cid:13)i care nu sunt menționate în rapoartele de evaluare fiscală. Impozitele prevăzute în rapoartele de evaluare fiscală, dar care nu au fost achitate vreodată (din cauza falimentului, de exemplu) sunt tratate ca ș(cid:13)i cum ar fi fost achitate; există două situații: 100 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 (a) ș(cid:13)tergerea unei creanțe nerecuperabile de către administrația centrală care admite că îș(cid:13)i poate recupera suma datorată; ș(cid:13)tergerea creanței se înregistrează alături de celelalte modificări ale volumului activelor al administrației respective ș(cid:13)i al debitorului neplatnic; (b) anularea datoriei prin acordul dintre administrația publică ș(cid:13)i debitor. Anularea se înregistrează ca transfer de capital de la administrația publică la debitor în contul de capital, simultan ca stingerea creanței în contul financiar. 4. 28. Valoarea totală înregistrată reprezentând impozitele include dobânzile de întârziere ș(cid:13)i amenzile fiscale impuse de autorități în cazul în care este imposibil să se înregistreze aceste dobânzi ș(cid:13)i amenzi separat de impozite; ea cuprinde, de asemenea, orice alte sume care pot fi impuse legat de colectarea sau recuperarea impozitelor datorate. În acelaș(cid:13)i fel, valoarea totală este redusă cu suma oricăror reduceri de impozite, aplicată de administrația publică în cadrul politicii lor economice, precum ș(cid:13)i orice restituiri de impozite efectuate ca rezultat al plăților necuvenite. 4. 29. În sistemul conturilor, impozitele pe producție ș(cid:13)i importuri (D. 2) apar: (a) între utilizări la crearea contului de venituri al economiei totale; (b) între resurse în contul destinat veniturilor primare al sectorului administrației publice ș(cid:13)i în contul extern de venituri primare ș(cid:13)i transferuri curente. Impozitele pe produse sunt înregistrate ca resurse în contul de bunuri ș(cid:13)i servicii din economia totală. Acest lucru permite echilibrarea resurselor de bunuri ș(cid:13)i servicii — evaluate fără impozitele pe produse — cu utilizările, evaluate cu includerea acestor impozite. Alte impozite pe producție (D. 29) apar între utilizări la crearea contului de venituri din ramurile de activitate sau sectoarele care le varsă. SUBVENȚII (D. 3) 4. 30. Definiție: Subvențiile (D. 3) sunt transferuri curente fără contrapartidă pe care administrația publică sau instituțiile Uniunii Euro- pene le varsă producătorilor rezidenți (2) în scopul influențării nivelurilor lor de producție, prețurilor lor sau remunerării factorilor de producție. Ceilalți producători non-piață pot primi alte subvenții pe producție numai dacă acestea sunt vărsate în cadrul dispo- zițiilor generale, aplicabile în acelaș(cid:13)i timp, producătorilor, comercianților ș(cid:13)i producătorilor non-piață. Prin convenție, altă producție non-piață (P. 13) nu poate beneficia de subvenții pe produs. 4. 31. Subvențiile acordate de instituțiile Uniunii Europene se referă exclusiv la transferurile directe ale acestora către unitățile producătoare rezidente. 4. 32. Subvențiile se descompun în: (a) subvenții pe produse (D. 31): 1. subvenții pe importuri (D. 311); 2. alte subvenții pe produse (D. 319); (b) alte subvenții pe producție (D. 39) SUBVENȚII PE PRODUSE (D. 31) 4. 33. Definiție: Subvențiile pe produse (D. 31) sunt subvenții vărsate pe unitatea de bun sau de serviciu produs sau importat. Sub- vențiile pot consta într-o valoare monetară pe unitatea cantitativă a bunului sau a serviciului sau pot fi calculate ad valorem sub forma unui procent determinat din prețul lor unitar. Subvențiile pot, de asemenea, să fie calculate ca diferență între un preț țintă ș(cid:13)i prețul pieței efectiv plătit de către cumpărător. Subvențiile pe produs sunt, în general, datorate începând din momentul în care un bun sau un serviciu este produs, vândut sau importat. Prin convenție, sub- vențiile pe produse se referă numai la producția de piață (P. 11) sau producția pentru consumul final propriu (P. 12). (2) Subvențiile se acordă de către instituțiile Uniunii Europene unităților rezidente oriunde pe teritoriul Comunității. 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 101 Subvenții pe importuri (D. 311) 4. 34. Definiție: Subvențiile pe importuri (D. 311) sunt subvenții care sunt datorate atunci când bunurile trec frontiera pentru a fi uti- lizate pe teritoriul economic sau când serviciile sunt furnizate unităților instituționale rezidente. Aceste subvenții pot include pierderile înregistrate în mod deliberat de către organismele comerciale publice a căror funcție este de a cumpăra produse de la unități nerezidente ș(cid:13)i de a le revinde la prețuri mai mici unităților rezidente. Alte subvenții pe produse (D. 319) 4. 35. Alte subvenții pe produse (D. 319) cuprind: (a) subvențiile pe produsele utilizate în interiorul țării: subvențiile ce se plătesc întreprinderilor rezidente pentru producția lor utilizată sau consumată pe teritoriul economic; (b) pierderile organismelor comerciale publice specializate în cumpărarea de produse de la întreprinderile rezidente ș(cid:13)i revinderea lor la prețuri mai mici rezidenților sau nerezidenților, atunci când ele sunt suportate în mod deliberat în cadrul politicii economice ș(cid:13)i sociale promovate de autoritățile publice; (c) subvențiile societăților ș(cid:13)i cvasi-societăților publice pentru acoperirea pierderilor persistente pe care le înregistrează în activitatea lor productivă, practicând în mod deliberat, în cadrul unei politici economice ș(cid:13)i sociale trasate de autoritățile naționale sau europene, prețuri care sunt inferioare costurilor lor medii de producție; (d) subvenții directe pe exporturi, vărsate direct producătorilor rezidenți, atunci când bunurile părăsesc teritoriul economic sau când sunt furnizate servicii nerezidenților, exclusiv rambursarea la frontierele vamale a impozitelor pe produse achitate anterior ș(cid:13)i valoarea impozitelor care ar fi trebuit să fie achitate dacă produsele ar fi fost vândute sau utilizate pe teritoriul economic. ALTE SUBVENȚII PE PRODUCȚIE (D. 39) 4. 36. Definiție: Alte subvenții pe producție (D. 39) cuprind subvențiile, cu excepția subvențiilor pe produse, de care pot beneficia uni- tățile producătoare rezidente, în funcție de activitățile lor de producție. Pentru producția nedestinată pieței, ceilalți producători non-piață pot primi alte subvenții pe producție numai dacă sumele acordate de administrațiile publice intră sub incidența dispozițiilor generale ce se aplică atât producătorilor de piață, cât ș(cid:13)i celor non-piață. 4. 37. Acest titlu include, în special: (a) subvențiile pe salarii sau forța de muncă: acestea sunt fie subvenții legate de masa salarială, de mâna de lucru totală sau de ocuparea categoriilor determinate de persoane (cu handicap fizic, ș(cid:13)omeri de lungă durată), fie subvenții bazate pe costul formării profesionale organizate sau finanțate de către întreprinderi; (b) subvențiile destinate reducerii poluării: acestea sunt subvențiile curente destinate să acopere parțial sau în întregime costul măsurilor luate pentru reducerea sau eliminarea emisiilor de substanțe poluante din mediul înconjurător; (c) subvenții pentru compensarea dobânzilor, acordate unităților producătoare rezidente, chiar dacă ele au scopul de a facilita formarea de capital. (3) Ele constituie de fapt transferuri curente, al căror scop este de a reduce cheltuielile de funcționare ale producătorilor. Subvențiile sunt contabilizate ca subvenții în beneficiul producătorilor, chiar atunci când, în fapt, diferența de dobândă este vărsată direct de administrația publică instituției de credit care acordă împrumutul; (d) supracompensația de TVA care rezultă din aplicarea regimului forfetar, frecvent în agricultură. (3) Cu toate aecstea, atunci când subvenția are rol dublu, de a finanța amortizarea datoriei ș(cid:13)i plata dobânzii aferente ș(cid:13)i atunci când nu poate fi împărțită între cele două elemente, totalitatea subvenției este considerată ajutor pentru investiții. 102 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 4. 38. Nu sunt tratate ca subvenții: (a) transferurile curente de la administrațiile publice către gospodării în calitate de consumatori. Acestea sunt înregistrate fie ca contribuții sociale, fie drept transferuri curente diverse (D. 75); (b) transferurile curente între diferite departamente ale administrației publice, în calitatea lor de producători de bunuri ș(cid:13)i servicii nedestinate pieței, exclusiv alte subvenții pe producție (D. 39). Transferurile curente sunt înregistrate în rubrica Transferuri curente în cadrul administrației publice (D. 73); (c) ajutoare pentru investiții (D. 92); (d) vărsăminte excepționale la fondurile de asigurare socială, în măsura în care ele sunt destinate să mărească rezervele actuariale ale acestor fonduri. Aceste vărsăminte sunt înregistrate în rubrica Alte transferuri de capital (D. 99); (e) transferurile operate de administrația publică societăților ș(cid:13)i cvasi-societăților nefinanciare având ca scop acoperirea pierderilor acumulate în cursul mai multor exerciții sau acoperirea pierderilor excepționale datorate unor cauze exterioare întreprinderii; asemenea transferuri sunt clasate în rubrica Alte transferuri de capital (D. 99); (f) anulările de datorii pe care unitățile producătoare le aveau contractate către administrația publică (rezultând, de exemplu, din creditele acordate de o administrație publică unei întreprinderi nefinanciare având acumulate pierderi de exploatare în cursul mai multor exerciții). Aceste operațiuni sunt contabilizate în rubrica Alte transferuri de capital (D. 99); (g) despăgubirile acordate de administrația publică sau de restul lumii proprietarilor de bunuri de capital din cauza distrugerii sau deteriorărilor suferite de acestea în urma actelor din război, altor evenimente politice sau catastrofelor naturale; în general, aceste sume totale sunt contabilizate în rubrica alte transferuri de capital (D. 99) (a se vedea punctul 4. 165. f); (h) participații ș(cid:13)i acțiuni subscrise de administrația publică în capitalul societăților; acestea sunt înregistrate în rubrica acțiuni ș(cid:13)i alte participații (AF. 5); (i) vărsăminte care corespund plăților efectuate de o administrație publică, ce ș(cid:13)i-a asumat responsabilitatea pentru pensii anormale ce afectează o întreprindere publică. Aceste vărsăminte trebuie să fie înregistrate în rubrica Transferuri curente diverse (D. 75); (j) vărsăminte pe care administrațiile publice le efectuează pentru producătorii de piață pentru a plăti, în totalitate sau în parte, bunuri ș(cid:13)i servicii pe care aceș(cid:13)tia din urmă le furnizează direct ș(cid:13)i individual gospodăriilor în contextul protecției contra anumitor riscuri ș(cid:13)i nevoi sociale (a se vedea punctul 4. 84. ) ș(cid:13)i la care gospodăriile au legal dreptul. Aceste vărsăminte fac parte din cheltuielile de consum individuale ale administrației publice (P. 31), deci din contribuțiile sociale în natură (D. 631) ș(cid:13)i din consumul individual efectiv al gospodăriilor (P. 41). 4. 39. Momentul înregistrării: subvențiile sunt înregistrate în momentul în care are loc tranzacția sau faptul (producție, vânzare, import etc. ) care le justifică. Cazuri particulare: (a) subvențiile care corespund diferenței dintre prețul de cumpărare ș(cid:13)i prețul de vânzare practicat de un organism comercial public sunt înregistrate în momentul în care bunurile sunt cumpărate de acest organism, dacă prețul de vânzare este cunoscut la acel moment; (b) subvențiile având ca scop acoperirea unui deficit riscat de un producător sunt înregistrate în momentul în care administrația publică decide să acopere acest deficit. 4. 40. În sistemul conturilor, subvențiile apar: (a) între utilizările negative în contul de exploatare al economiei naționale; (b) între resursele negative în contul de venituri primare al sectorului administrației publice ș(cid:13)i al contului exterior al veniturilor primare ș(cid:13)i transferurilor curente. Subvențiile pe produse sunt înregistrate ca resurse negative în contul de bunuri ș(cid:13)i servicii al economiei naționale, ceea ce permite echilibrarea resurselor ș(cid:13)i utilizărilor de bunuri ș(cid:13)i servicii. Alte subvenții pe producție (D. 39) apar între utilizările negative în contul de exploatare al ramurilor ș(cid:13)i sectoarelor care beneficiază de ele. Consecințele unui sistem cu rate de schimb multiple asupra impozitelor pe producție ș(cid:13)i importuri ș(cid:13)i asupra subvențiilor. Într-un astfel de sistem (pe care statele membre ale Uniunii europene nu-l aplică actualmente între ele): 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 103 (a) impozitele implicite pe importuri sunt considerate ca impozite pe importuri, exclusiv TVA ș(cid:13)i drepturile asupra importurilor (D. 2122); (b) impozitele implicite pe exporturi sunt considerate ca impozite pe produse, exclusiv TVA ș(cid:13)i impozitele pe importuri (D. 214); (c) subvențiile implicite pe importuri sunt considerate ca subvenții pe importuri (D. 312); (d) subvențiile implicite pe exporturi sunt considerate ca alte subvenții pe produse (D. 319). VENITURI DIN PROPRIETATE (D. 4) 4. 41. Definiție: Veniturile din proprietate (D. 4) sunt veniturile pe care le primeș(cid:13)te proprietarul unui activ financiar sau al unui activ corporal neprodus, în schimbul furnizării de fonduri unei alte unități instituționale sau punerii sale la dispoziția unei alte unități instituționale. Sistemul clasifică veniturile din proprietate astfel: (a) dobânzi (D. 41); (b) venituri distribuite ale societăților (D. 42): 1. dividende (D. 421); 2. prelevări pe veniturile cvasi-societăților (D. 422); (c) beneficii reinvestite din investiții străine directe (D. 43); (d) venituri din proprietate atribuite asiguraților (D. 44); (e) chirii (D. 45). DOBÂNZI (D. 41) 4. 42. Definiție: În temeiul instrumentului financiar convenit, dobânda (D. 41) reprezintă suma pe care debitorul are obligația să o achite creditorului pe o perioadă dată fără a reduce suma reprezentând principalul datorat. 4. 43. Operația de împrumut de capital realizată de creditori pentru debitorii lor, conduce la crearea unuia sau mai multor instrumente financiare, enumerate mai jos. De această formă de venit din proprietate beneficiază deținătorii anumitor tipuri de active financiare: (a) depozite (AF. 2); (b) titluri, altele decât acțiuni (AF. 3); (c) credite (AF. 4); (d) alte conturi de primit (AF. 7). Dobânzi la depozite, credite, conturi de primit ș(cid:13)i conturi de plătit 4. 44. Dobânzile de primit ș(cid:13)i de plătit la aceste active ș(cid:13)i pasive financiare sunt calculate prin aplicarea ratei dobânzii ad-hoc la valoarea de bază la fiecare dată stabilită din perioada contabilă. Dobânzi din titluri Dobânzi din titluri ș(cid:13)i instrumente similare pe termen scurt 4. 45. Diferența între valoarea la vedere ș(cid:13)i prețul emisiunii, numită scont, măsoară dobânzile de plătit pe durata valabilității titlului. Creș(cid:13)terea valorii unui titlu datorată acumulării majorării la dobânzi din cursul anului nu constituie un câș(cid:13)tig de deținere, pentru că ea rezultă din creș(cid:13)terea principalului datorat ș(cid:13)i nu din modificarea prețului unui activ. Celelalte variații ale valorii unui titlu sunt considerate câș(cid:13)tiguri/pierderi din deținere. Dobânzi din obligațiuni 4. 46. Obligațiunile sunt titluri pe termen lung care dau purtătorului dreptul necondiționat de a primi fie un venit fix sau variabil specificat prin contract ș(cid:13)i plătibil sub formă de cupoane, fie o sumă fixată în avans, la una sau mai multe date determinate la care titlul este rambursat, sau o combinație a acestora. 104 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 (a) obligațiuni cu titlu zero: cu acest tip de obligațiuni, nu se fac plăți pe baza cupoanelor. Pe bază de repartizare, pe durata de viață a obligațiunii, se calculează diferența între prețul de rambursare ș(cid:13)i prețul de emisiune. Dobânzile din fiecare an sunt reinvestite în obligațiuni de către purtătorul său, o corespondență de contrapartidă fiind contabilizată în contul financiar, sub forma unei achiziții de obligațiuni de către purtător ș(cid:13)i a unei emisiuni de obligațiuni de către emițător sau debitor (adică o creș(cid:13)tere „în volum” a obligațiunii inițiale); (b) alte obligațiuni, inclusiv obligațiunile cu primă de emisiune ridicată: dobânzile se descompun în două părți: 1. valoarea venitului cupoanelor emise din fiecare perioadă; 2. valoarea dobânzilor emise imputabilă diferenței dintre prețul de rambursare ș(cid:13)i prețul de emisiune, calculată ca în cazul obligațiunilor cu titlu zero; (c) titluri cu valoare indexată indexate: suma reprezentând plata prin cupoane ș(cid:13)i/sau a principalului datorat sunt legate de un indice de preț. Variația valorii principalului între începutul ș(cid:13)i sfârș(cid:13)itul unei perioade contabile cauzată de variația indicelui utilizat este considerată ca fiind dobândă majorată în perioada respectivă ș(cid:13)i se adaugă la dobânzile datorate în acea perioadă. Dobânzile majorate prin indexare sunt reinvestite efectiv în titlu ș(cid:13)i trebuie să fie înregistrate în conturile financiare ale titularului ș(cid:13)i emițătorului. Operațiuni swap pe rata dobânzii ș(cid:13)i contracte de garanție a ratelor 4. 47. Operațiunile swap sunt contracte încheiate între două unități instituționale care convin să facă schimb de creanțe reprezentând contractări de datorii echivalente în timp. Operațiunile swap cele mai obiș(cid:13)nuite au ca obiect ratele dobânzii ș(cid:13)i devizele. Fluxurile dobânzilor care rezultă din acordurile swap trebuie să fie contabilizate net de eventuale plăți efectuate către terți (de exemplu brokeri specializați) pentru executarea operațiunii, acestea fiind înregistrate drept cumpărări de servicii. Acelaș(cid:13)i principiu se aplică operațiunilor efectuate în cadrul contractelor de garanție a ratelor. Dobânzi pe leasingul financiar 4. 48. Leasingul financiar constituie o alternativă la creditare ca metodă de finanțare pentru achiziționarea de maș(cid:13)ini ș(cid:13)i de echipamente. Este un contract care direcționează finanțarea de la creditor către persoana creditată: locatorul achiziționează echipamentul ș(cid:13)i locatarul se angajează prin contract la plata chiriilor, permițând astfel locatorului ca pe durata contractului să-ș(cid:13)i recupereze totalitatea sau cel puțin teoretic totalitatea costurilor sale, inclusiv a dobânzilor. Se consideră că locatorul acordă un împrumut locatarului, egal cu prețul de achiziție al activului plătit de locatar, împrumutul fiind restituit treptat ș(cid:13)i integral pe durata contractului. Prin urmare, chiria plătită în fiecare perioadă de către utilizator este compusă din două elemente: o restituire de capital ș(cid:13)i o plată a dobânzilor. Rata dobânzii pe împrumutul imputat este determinată implicit prin calcularea raportului dintre totalul chiriilor plătite pe durata împrumutului ș(cid:13)i prețul de achiziție al activului. Prețul chiriei ce corespunde dobânzilor scade progresiv cu rambursarea capitalului. Împrumutul inițial contractat de utilizator ș(cid:13)i rambursările de capital sunt contabilizate în conturile financiare ale utilizatorului ș(cid:13)i ale finanțatorului, în timp ce plățile dobânzilor sunt înregistrate la postul „Dobânzi” din conturile lor de distribuire primară a venitului respectiv. Alte dobânzi 4. 49. Sunt asimilate dobânzilor: (a) dobânda aplicată la descoperit de cont bancar, dobânda suplimentară acordată la depozitele neridicate pe o perioadă mai mare decât cea convenită, precum ș(cid:13)i plățile către deținători de obligațiuni, stabilite prin loterie; 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 105 (b) dobânzile pe care organismele de plasament colectiv [a se vedea punctul 2. 51. litera (b)] le obțin din investițiile efectuate ș(cid:13)i care sunt acordate acționarilor, chiar dacă ele sunt capitalizate. Sunt excluse câș(cid:13)tigurile sau pierderile din deținerea instrumentelor financiare aparținând organismelor de plasament colectiv care nu sunt înregistrate ca venituri din proprietate. Momentul înregistrării 4. 50. Dobânzile sunt contabilizate pe baza drepturilor constatate: cu alte cuvinte, dobânda este înregistrată ca majorare continuă în timp la creditor, pe baza sumei reprezentând principalul datorat. Dobânda care se acumulează în fiecare perioadă contabilă trebuie înregistrată, fie că sunt efectiv vărsate, fie că sunt adăugate la principal. Atunci când ele nu sunt efectiv plătite, creș(cid:13)terea principalului trebuie înregistrată, de asemenea, în contul financiar sub forma unei achiziții de către creditor a unui tip de activ financiar ș(cid:13)i, în acelaș(cid:13)i timp, ca dobândirea unui pasiv de către debitor. 4. 51. Dobânzile se înregistrează înainte de scăderea impozitelor pe dobânzi. Dobânzile primite ș(cid:13)i plătite sunt întotdeauna contabilizate, incluzând bonificațiile, chiar dacă acestea sunt vărsate direct instituțiilor financiare ș(cid:13)i nu beneficiarilor (a se vedea subvențiile). Valoarea serviciilor furnizate de intermediarii financiari nefiind repartizată între clienții lor, plățile efective ale dobânzilor de/pentru intermediarii financiari nu sunt corectate cu adaosul ce reprezintă plata implicită a serviciilor furnizate. Este necesar un post de ajustare în contul de alocare a veniturilor primare ale intermediarilor financiari ș(cid:13)i în cel al unei ramuri de activitate fictivă, căreia îi este atribuită, prin convenție, întreaga producție a intermediarilor financiari, cu titlu de consum intermediar. 4. 52. În sistemul conturilor, dobânzile sunt înregistrate: (a) între resurse ș(cid:13)i între utilizări în contul destinat veniturilor primare ale sectoarelor (4); (b) între resurse ș(cid:13)i între utilizări în contul extern al veniturilor primare ș(cid:13)i transferurilor curente. VENITURI DISTRIBUITE ALE SOCIETĂȚILOR (D. 42) Dividende (D. 421) 4. 53. Definiție: Dividendele (D. 421) constituie o formă de venit din proprietate la care au dreptul acționarii (AF. 5) care au pus capitaluri la dispoziția unei societăți. Emisiunea de acțiuni constituie pentru o societate o modalitate de a-ș(cid:13)i procura capitaluri, altfel decât prin împrumut. Cu toate acestea, contrar capitalului împrumutat, capitalul din acțiuni nu este la originea unei creanțe fixe în termeni monetari ș(cid:13)i nu permite deținătorilor de acțiuni să perceapă un venit fix sau predefinit. 4. 54. De asemenea, sunt incluse în acest titlu: (a) acțiunile distribuite acționarilor ca plată a dividendelor pentru exercițiul financiar. Cu toate acestea, nu sunt incluse acțiunile gratuite distribuite acționarilor proporțional cu aportul lor ș(cid:13)i reprezentând capitalizarea fondurilor proprii sub formă de rezerve ș(cid:13)i de beneficii nedistribuite; (b) dividendele pe care organismele de plasament colectiv [a se vedea punctul 2. 51. litera (b)] le obțin din investițiile lor ș(cid:13)i care sunt atribuite acționarilor, chiar dacă ele sunt capitalizate. Sunt excluse câș(cid:13)tigurile sau pierderile din deținerea instrumentelor financiare aparținând acestor organisme care nu sunt înregistrate ca venituri din proprietate; (c) veniturile vărsate administrației publice de către întreprinderile publice care au personalitate juridică, dar care nu sunt societăți de capital. 4. 55. Momentul înregistrării: dividendele sunt înregistrate în momentul în care ele trebuie să fie plătite, aș(cid:13)a cum au fost stabilite de întreprindere. (4) Această procedură diferă de cea utilizată în majoritatea contabilităților întreprinderilor, unde dobânzile vărsate apar în mod obiș(cid:13)nuit ca prelevări fixe, asemănătoare altor costuri de producție în contul de exploatare. 106 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 În sistemul conturilor, dividendele apar: (a) între utilizări în contul destinat veniturilor primare al sectorului unde sunt clasate societățile; (b) între resurse în contul destinat veniturilor primare al sectorului unde sunt clasați acționarii; (c) între utilizări ș(cid:13)i între resurse în contul extern al veniturilor primare ș(cid:13)i transferurilor curente. Prelevări pe veniturile cvasi-societăților (D. 422) 4. 56. Definiție: Prelevările pe veniturile cvasi-societăților (D. 422) sunt sumele totale pe care antreprenorii le prelevează efectiv pentru propriile lor nevoi din beneficiile realizate de cvasi-societățile care le aparțin. 4. 57. Aceste sume sunt înregistrate înainte de scăderea impozitelor curente pe venit, pe patrimoniu etc. , care sunt considerate a fi întotdeauna plătite de proprietari. 4. 58. 4. 59. Atunci când o cvasi-societate realizează beneficii de exploatare, unitatea care este proprietară poate să i le lase, parțial sau în totalitate la dispoziție, în special în scopul investiției. Aceste venituri lăsate la dispoziția cvasi-societăților apar ca o economie proprie a acestora din urmă, numai beneficiile prelevate de unitățile proprietare fiind contabilizate la rubrica prelevări pe veniturile cvasi-societăților. Atunci când beneficiile sunt realizate în restul lumii de sucursale, agenții sau birouri ale întreprinderilor rezidente, în măsura în care sunt tratate ca unități nerezidente, veniturile nedistribuite sunt contabilizate ca beneficii reinvestite din investiții străine directe (D. 43). Doar veniturile efectiv transferate la întreprinderea-mamă sunt contabilizate ca prelevări pe veniturile cvasi-societăților primite din restul lumii. Aceleaș(cid:13)i principii sunt aplicate pentru a trata relațiile între sucursalele, agențiile sau birourile care activează pe teritoriul economic ș(cid:13)i întreprinderile-mamă nerezidente, de care acestea depind. 4. 60. Această rubrică include excedentul net din exploatare pe care-l primesc rezidenții, în calitate de proprietari de terenuri ș(cid:13)i clădiri situate în restul lumii sau nerezidenții, în calitate de proprietari de terenuri ș(cid:13)i clădiri situate pe teritoriul economic. Într-adevăr, pentru toate operațiunile cu terenuri ș(cid:13)i clădiri pe care le efectuează pe teritoriul economic al unei țări, unitățile nerezidente sunt, conform convențiilor adoptate în SEC, considerate ca unități rezidente fictive aparținând unor proprietari nerezidenți. Valoarea locativă a locuințelor din străinătate a proprietarilor-ocupanți rezidenți este contabilizată ca import de servicii, iar excedentul net din exploatare corespondent este tratat ca venit primar primit de la restul lumii; valoarea locativă a locuințelor proprietarilor-ocupanți nerezidenți este înregistrată ca export de servicii, iar excedentul net din exploatare corespondent este considerat drept venit primar plătit către restul lumii. 4. 61. Nu sunt cuprinse în rubrica prelevări pe veniturile cvasi-societăților sumele pe care proprietarii le primesc: (a) din vânzarea bunurilor existente de capital fix; (b) din vânzarea terenurilor ș(cid:13)i activelor necorporale; (c) din retragerile de capital (de exemplu, lichidarea totală sau parțială a participării lor în cvasi-societate). Aceste sume sunt tratate ca prelevări pe capital în contul financiar. Dimpotrivă, capitalurile furnizate de proprietarul sau proprietarii unei cvasi-societăți în scopul achiziției de active sau reducerii pasivelor trebuie să fie considerate ca o creș(cid:13)tere de capital. Cu toate acestea, dacă cvasi-societatea aparține de o administrație publică ș(cid:13)i are un deficit de exploatare permanent rezultând din aplicarea deliberată a unei politici economice ș(cid:13)i sociale determinate, transferurile de capital efectuate în mod regulat de administrația publică către întreprindere pentru acoperirea pierderilor sale trebuie să fie tratate ca subvenții. 4. 62. Momentul înregistrării: prelevările pe veniturile cvasi-societăților sunt înregistrate în momentul în care ele sunt efectuate de către proprietari. 4. 63. În sistemul de conturi, prelevările pe veniturile cvasi-societăților sunt contabilizate: (a) între utilizări în contul destinat veniturilor primare ale sectoarelor unde sunt clasate cvasi- societățile; 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 107 (b) între resurse în contul destinat veniturilor primare ale sectoarelor particulare; (c) între utilizări ș(cid:13)i între resurse în contul extern al veniturilor primare ș(cid:13)i transferurilor curente. BENEFICII REINVESTITE DIN INVESTIȚII STRĂINE DIRECTE (D. 43) 4. 64. Definiție: Beneficiile reinvestite din investițiile străine directe (D. 43) sunt echivalente cu: excedentul de exploatare al întreprinderii de investiții directe străine plus minus orice venituri din proprietate sau transferurile curente de primit orice venituri din proprietate sau transferurile curente de plătit, inclusiv transferurile efective ale investito- rilor străini ș(cid:13)i impozitele curente pe venit, patrimoniu etc. , de plătit de către întreprinderea de investiții directe străine. 4. 65. O întreprindere de investiții străine directe este o întreprindere constituită sau nu în societate, în care un investitor rezident în altă economie deține 10 % sau mai mult din acțiunile curente sau din acțiunile cu drept de vot (întreprindere constituită în societate) sau o participare echivalentă (întreprindere neconstituită în societate). Întreprinderile de investiții străine directe cuprind unitățile considerate drept filiale (investitorul deține mai mult de 50 % din capital), societățile afiliate (investitorul deține 50 % sau mai puțin din capital) ș(cid:13)i sucursalele (întreprinderi neconstituite în societăți deținute în totalitate sau în comun) aparținând direct sau indirect investitorului. Prin urmare, conceptul de „întreprindere de investiții directe străine” este mai amplu decât cel de „societate sub control străin”. 4. 66. Venitul întreprinderii de investiții străine directe poate face obiectul unei distribuții efective sub formă de dividende sau prelevări pe veniturile unei cvasi-societăți. În plus, beneficiile nedistribuite sunt tratate ca ș(cid:13)i cum ar fi distribuite ș(cid:13)i transferate investitorilor direcți străini, proporțional cu participarea lor la capitalul întreprinderii pentru a fi apoi reinvestite de ei. Beneficiile reinvestite din investițiile străine directe pot fi pozitive sau negative. 4. 67. Momentul înregistrării: beneficiile reinvestite din investițiile străine directe sunt înregistrate în momentul obținerii lor. În sistemul conturilor, ele sunt contabilizate: (a) între utilizări ș(cid:13)i între resurse în contul destinat veniturilor primare ale sectoarelor; (b) între utilizări ș(cid:13)i între resurse în contul extern al veniturilor primare ș(cid:13)i transferurilor curente. VENITURI DIN PROPRIETATE ATRIBUITE ASIGURAȚILOR (D. 44) 4. 68. Definiție: Veniturile din proprietate atribuite asiguraților corespund totalului veniturilor primare pe care le obțin societățile de asigurare ș(cid:13)i fondurile de pensii din plasamentul provizioanelor lor tehnice fie în active financiare sau terenuri (care procură venituri nete din proprietate, adică cele din care s-au scăzut eventualele dobânzi plătite), fie în imobile (care generează un excedent din exploatare). Dacă o parte din veniturile nete din proprietate percepute de o societate de asigurare provin din plasamentul fondurilor sale proprii, se va conveni ca această parte să fie exclusă proporțional cu raportul fonduri proprii/fonduri proprii plus provizioane tehnice. 4. 69. Întrucât provizioanele tehnice sunt tratate ca active aparținând asiguraților, veniturile obținute din plasamentul lor trebuie considerate ca fiind vărsate asiguraților de către societățile de asigurare ș(cid:13)i de fondurile de pensii cu titlu de venituri din proprietate. Acest venit fiind în practică păstrat de societățile de asigurare ș(cid:13)i fondurile de pensii, se consideră deci că el le este restituit sub formă de suplimente de prime ș(cid:13)i de contribuții care se adaugă la primele ș(cid:13)i contribuțiile efective de plătit. 108 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 Aceste suplimente de prime ș(cid:13)i de contribuții pe polițele de asigurare generală ș(cid:13)i de asigurare de viață contractate în cadrul sistemelor de asigurare socială sunt adăugate la primele ș(cid:13)i contribuțiile efective care se înregistrează în conturile de distribuire secundară a venitului unităților respective. Suplimentele de prime pe asigurările-viață individuale contractate în afara unui sistem de asigurare socială nu se constituie după exemplul primelor efective, transferurilor curente ș(cid:13)i nu sunt deci înregistrate în contul de distribuire secundară a venitului. Ele fac parte direct din elementele care contribuie la variația „drepturilor nete ale gospodăriilor asupra provizioanelor tehnice de asigurare de viață ș(cid:13)i a fondurilor de pensii” înregistrată în conturile financiare ale unităților respective. 4. 70. Momentul înregistrării: veniturile din proprietate atribuite asiguraților sunt înregistrate în momentul în care se formează. 4. 71. În sistemul conturilor, veniturile din proprietate atribuite asiguraților apar: (a) între resurse în contul destinat veniturilor primare ale asiguraților; (b) între utilizări în contul destinat veniturilor primare ale societăților de asigurare; (c) între resurse ș(cid:13)i între utilizări în contul extern al veniturilor primare ș(cid:13)i transferurilor curente. CHIRII (D. 45) Chirii pe terenuri 4. 72. Chiria pe care o primeș(cid:13)te un proprietar de la un locatar constituie o formă de venit din proprietate. Această rubrică include, de asemenea, chiriile de plătit proprietarilor de râuri ș(cid:13)i suprafețe de apă pentru a avea dreptul să le utilizeze în scopuri recreative sau de alt fel, inclusiv pescuit. Este posibil ca un proprietar să fie obligat să achite impozite funciare sau să suporte diverse cheltuieli de întreținere, exclusiv ca efect al calității pe care o are. Prin convenție, se consideră că aceste impozite sau cheltuieli sunt suportate de persoana care utilizează terenul, care trebuie să le scadă din chiria pe care o varsă proprietarului. 4. 73. Chiriile pe terenuri nu cuprind chiriile pe clădirile ș(cid:13)i locuințele care sunt situate pe ele; acestea sunt considerate ca plată a unui serviciu de piață furnizat de proprietar locatarului clădirii sau locuinței ș(cid:13)i sunt contabilizate în consumul intermediar sau final al unității locatare. Dacă nu există nici o metodă obiectivă care să permită descompunerea chiriei globale în chiria pe teren ș(cid:13)i chiria pentru clădirea care se găseș(cid:13)te pe el, totalitatea sumei va fi considerată ca o chirie pe teren atunci când se presupune că valoarea terenului este superioară celei a clădirii, ș(cid:13)i ca o chirie pe clădire în caz contrar. Chirii pe zăcăminte 4. 74. Acest titlu include redevențele percepute de proprietarii de zăcăminte minerale ș(cid:13)i de combustibili fosili (cărbune, petrol, gaze naturale) în schimbul închirierii lor, pe timpul unei perioade determinate, de către alte unități instituționale care doresc să le prospecteze sau să le exploateze. 4. 75. Momentul înregistrării: chiriile sunt contabilizate în cursul perioadei pe timpul cât ele sunt datorate. 4. 76. În sistemul conturilor, chiriile sunt înregistrate: (a) între utilizări ș(cid:13)i între resurse în contul destinat veniturilor primare ale sectoarelor; (b) între utilizări ș(cid:13)i între resurse în contul extern al veniturilor primare ș(cid:13)i transferurilor curente. IMPOZITE CURENTE PE VENIT, PE PATRIMONIU ETC. (D5) 4. 77. Definiție: Impozitele curente pe venit, pe patrimoniu etc. (D5) acoperă toate vărsămintele obligatorii fără contrapartidă, în numerar sau în natură, prelevate în mod periodic de administrația publică ș(cid:13)i de restul lumii asupra venitului ș(cid:13)i patrimoniului unităților instituționale, cât ș(cid:13)i anumite impozite periodice, care nu sunt percepute nici asupra venitului, nici a patrimoniului. 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 109 Impozitele curente pe venit, pe patrimoniu etc. se împart în: (a) impozite pe venit (D. 51); (b) alte impozite curente (D. 59). IMPOZITE PE VENIT (D. 51) 4. 78. Definiție: Impozitele pe venit (D. 51) sunt impozite care vizează veniturile, beneficiile ș(cid:13)i câș(cid:13)tigurile în capital. Acestea sunt sta- bilite asupra veniturilor efective sau presupuse ale persoanelor fizice, gospodăriilor populației, societăților ș(cid:13)i institu- țiilor nonprofit în serviciul gospodăriilor populației. Ele includ impozitele pe patrimoniu (terenuri, imobile etc. ) atunci când acestea sunt folosite ca bază de estimare a venitului proprietarilor lor. Impozitele pe venit includ: (a) impozitele pe venitul persoanelor fizice sau al gospodăriilor populației (venituri din muncă, din proprietate ș(cid:13)i activități pentru sine, pensii etc. ), inclusiv acelea scăzute direct de angajator (reținute de la sursă). Impozitele pe veniturile proprietarilor de întreprinderi neconstituite în societăți sunt incluse tot aici; (b) impozitele pe venitul sau beneficiile societăților; (c) impozitele pe câș(cid:13)tigurile de deținere; (d) taxele asupra câș(cid:13)tigurilor de la loterii ș(cid:13)i pariuri (jocuri de noroc); ele sunt prelevări asupra sumelor vărsate câș(cid:13)tigătorilor ș(cid:13)i nu asupra cifrei de afaceri a organizatorilor acestor activități, care sunt considerate ca impozite pe produse. ALTE IMPOZITE CURENTE (D. 59) 4. 79. Alte impozite curente (D. 59) includ: (a) impozitele curente pe capital, adică impozitele care sunt datorate în mod periodic pe proprietatea sau pe utilizarea terenurilor sau a clădirilor proprietarilor, cât ș(cid:13)i impozitele curente pe patrimoniul net ș(cid:13)i pe alte active (bijuterii, alte semne exterioare de bogăție), exclusiv impozitele menționate la D. 29 (care sunt achitate de întreprinderi ca rezultat al desfăș(cid:13)urării producției) ș(cid:13)i la D. 51 (impozite pe venit); (b) impozitele de capitalizare, ale căror valori sunt fixate pe fiecare persoană adultă sau pe gospodăriile populației, independent de venit sau de patrimoniu; (c) impozitele pe cheltuieli, bazate pe totalul cheltuielilor persoanelor fizice sau ale gospodăriilor populației; (d) taxele achitate de gospodăriile populației pentru deținerea sau utilizarea (altfel decât în scopuri productive) a vehiculelor, navelor sau avioanelor, obținerea permisului de tir, de vânătoare sau de pescuit etc. (5); (e) impozitele pe operațiunile internaționale (călătorii ș(cid:13)i expedieri de fonduri în străinătate, investiții străine etc. ), cu excepția celor plătite de producători ș(cid:13)i a drepturilor pe importuri plătite de gospodăriile populației. 4. 80. Sunt excluse din rubrica impozite curente pe venit, pe patrimoniu etc. : (a) taxele de succesiune ș(cid:13)i drepturile asupra donațiilor, care se presupun a fi prelevate pe capitalul beneficiarilor ș(cid:13)i care sunt prinse în rubrica impozite pe capital (D. 91); (b) prelevările excepționale pe capital sau pe patrimoniu care sunt contabilizate ca impozite pe capital (D. 91); (c) impozitele pe terenuri, clădiri ș(cid:13)i alte active deținute sau închiriate de întreprinderile care le utilizează pentru producție, aceste impozite fiind contabilizate ca alte impozite pe producție (D. 29); (5) Diferența dintre un impozit ș(cid:13)i cumpărarea unui serviciu de la administrația publică se bazează pe acelaș(cid:13)i criteriu cu cel aplicat pentru plățile efectuate de întreprinderi: dacă autorizația este acordată în mod automat pentru plata sumei datorate, se consideră că este un impozit. Cu toate acestea, în cazul în care administrația publică utilizează procedura de acordare a oricărei autorizații pentru a organiza o funcție regulatoare corespunzătoare (de exemplu, verificarea competenței sau a calificărilor persoanei în cauză), suma vărsată va trebui să fie considerată nu ca un impozit, ci ca plată a cumpărării unui serviciu al administrației publice respective, în afara cazului în care această sumă iese în evidență disproporțional în raport cu costul furnizării serviciului. 110 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 (d) taxele plătite de gospodării pentru obținerea de licențe sau de autorizații, altele decât cele care se referă la folosirea vehiculelor, navelor ș(cid:13)i avioanelor ș(cid:13)i altele decât permisele de tir, de vânătoare ș(cid:13)i de pescuit: permise de conducere, licențe de pilotare, redevențele pentru dreptul de folosință a aparatelor de radio ș(cid:13)i televiziune, permis de portarmă, drepturi de intrare în muzee ș(cid:13)i biblioteci, redevențe pentru ridicarea gunoiului etc. , care sunt tratate, în majoritatea cazurilor, ca niș(cid:13)te cumpărări de servicii oferite de administrația publică (6). 4. 81. Valoarea totală a impozitelor înregistrate cuprinde dobânzile aferente restanțelor ș(cid:13)i amenzile fiscale, în cazul în care nu este posibil ca acestea să fie înregistrate separat, cât ș(cid:13)i cheltuielile secundare eventuale de reacoperire ș(cid:13)i de bază; valoarea este diminuată cu rambursările impozitelor efectuate de administrațiile publice în cadrul politicii lor economice ș(cid:13)i cu restituirile de impozite în cazul perceperii de sume nedatorate. 4. 82. Momentul înregistrării: impozitele curente pe venit, pe patrimoniu etc. se înregistrează în momentul în care au loc activitățile, operațiunile sau celelalte evenimente care dau naș(cid:13)tere unei creanțe fiscale. Cu toate acestea, anumite activități economice, operațiuni sau evenimente care, în temeiul legislației fiscale, impun unităților respective să-ș(cid:13)i achite impozitul, scapă în mod sistematic observării autorităților fiscale. Nu ar fi realist să se presupună că aceste activități, operațiuni sau evenimente dau naș(cid:13)tere la active sau la pasive financiare sub forma sumelor de plătit sau de primit. Din acest motiv, sumele ce urmează a fi înregistrate în sistem se stabilesc pe baza sumelor ce trebuie plătite numai în cazul în care ele sunt prevăzute de rapoarte de evaluare fiscală, declarații sau alte instrumente care dau naș(cid:13)tere unor pasive sub forma unei obligații certe de plată de către contribuabil. Impozitele care nu sunt evidențiate în sistem prin rapoarte de evaluare fiscală nu sunt imputate de sistem. Impozitele care sunt prevăzute în declarațiile fiscale, dar care nu sunt niciodată vărsate (din cauză de faliment, de exemplu) sunt tratate ca ș(cid:13)i cum ele ar fi fost efectiv achitate; există două posibilități: (a) ș(cid:13)tergerea creanței nerecuperabile de către o administrație publică care admite că datoria nu mai poate fi recuperată; ș(cid:13)tergerea creanței este înregistrată în conturile celorlalte modificări ale volumului activelor administrației respective ș(cid:13)i ale debitorului care nu-ș(cid:13)i respectă obligațiile de plată; (b) anularea unei datorii de comun acord între o administrație publică ș(cid:13)i debitorul său. Anularea este înregistrată ca un transfer de capital de la administrația publică spre debitor în contul de capital ș(cid:13)i simultan ca o stingere a unei creanțe în contul financiar. În anumite cazuri, obligația de plată a impozitului pe venit poate fi stabilită numai în cursul unei perioade contabile ulterioare celei în timpul căreia venitul a fost generat (creat). Se convine deci să se facă dovada unei anumite flexibilități în alegerea momentului înregistrării acestor impozite. Impozitele pe venit prelevate de la sursă (precont fiscal, impozite plătite anticipat) pot fi înregistrate în cursul perioadei în care ele sunt vărsate, în timp ce orice creanță fiscală definitivă pe venit poate fi înregistrată în cursul perioadei în care această obligație este stabilită. În sistemul conturilor, impozitele curente pe venit, pe patrimoniu etc. sunt înregistrate: (a) între utilizări în contul de distribuire secundară a venitului sectoarelor impozitate; (b) între resurse în contul de distribuire secundară a venitului administrațiilor publice; (c) între utilizări ș(cid:13)i între resurse în contul extern ale veniturilor primare ș(cid:13)i transferurilor curente. CONTRIBUȚII Ș(cid:13) I ALOCAȚII SOCIALE (D. 6) 4. 83. Definiție: Contribuțiile sociale constituie transferuri, în numerar sau în natură, către gospodăriile populației, cu rolul de a reduce sarcina financiară ce reprezintă pentru acestea o protecție contra unui anumit număr de riscuri sau de nevoi. Ele sunt efectuate prin intermediul sistemelor organizate, într-un mod colectiv sau, în afara acestor sisteme, de către unitățile administrațiilor publice sau ale instituțiilor fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor; contribuțiile includ sumele văr- sate de administrația publică producătorilor în cadrul protecției gospodăriilor individuale contra anumitor riscuri ș(cid:13)i nevoi sociale. 4. 84. Lista riscurilor sau nevoilor care pot genera contribuții sociale se stabileș(cid:13)te, prin convenție, în modul următor: (a) boală; (b) invaliditate ș(cid:13)i infirmitate; (6) Diferența dintre un impozit ș(cid:13)i cumpărarea unui serviciu de la administrația publică se bazează pe acelaș(cid:13)i criteriu cu cel aplicat pentru plățile efectuate de întreprinderi: dacă autorizația este acordată în mod automat pentru plata sumei datorate, se consideră că este un impozit. Cu toate acestea, în cazul în care administrația publică utilizează procedura de acordare a oricărei autorizații pentru a organiza o funcție regulatoare corespunzătoare (de exemplu, verificarea competenței sau a calificărilor persoanei în cauză), suma vărsată va trebui să fie considerată nu ca un impozit, ci ca plată a cumpărării unui serviciu al administrației publice respective, în afara cazului în care această sumă iese în evidență disproporțional în raport cu costul furnizării serviciului. 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 111 (c) accident de muncă sau boală profesională; (d) bătrânețe; (e) supraviețuire; (f) maternitate; (g) familie; (h) promovarea ocupării forței de muncă; (i) ș(cid:13)omaj; (j) locuință (7) (k) învățământ; (l) sărăcie. 4. 85. Alocațiile sociale acoperă: (a) transferurile curente ș(cid:13)i forfetare în cadrul sistemelor de contribuții care acoperă ansamblul colectivității sau subgrupe importante ale acesteia ș(cid:13)i sunt acordate obligatoriu ș(cid:13)i controlate prin unitățile administrației publice (sisteme de securitate socială); (b) transferurile curente ș(cid:13)i forfetare în cadrul sistemelor de contribuții organizate de întreprinderi în favoarea angajaților lor, foș(cid:13)tilor angajați ș(cid:13)i persoanelor aflate în întreținerea acestora (sisteme private ale întreprinderii cu ș(cid:13)i fără constituire de rezerve). Alocațiile pot fi vărsate atât de angajatori, cât ș(cid:13)i de angajați; de asemenea, ele pot fi plătite de lucrătorii independenți; (c) transferurile curente efectuate de la unitățile administrației publice către instituțiile fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor care nu sunt condiționate de plata anticipată a contribuțiilor (de asistență socială). 4. 86. Alocațiile sociale nu includ: (a) indemnizațiile de asigurare plătite în cadrul polițelor contractate pe o bază pur individuală de către asigurați, independent de angajatorii lor sau de administrațiile publice; (b) indemnizațiile de asigurare vărsate în cadrul polițelor contractate cu unicul scop de a obține o reducere, chiar dacă aceste polițe decurg dintr-o convenție colectivă. 4. 87. Pentru ca o poliță individuală să fie considerată ca făcând parte dintr-un sistem de asigurări sociale, evenimentele sau situațiile pentru care sunt asigurați participanții trebuie, pe de o parte, să corespundă riscurilor ș(cid:13)i nevoilor enumerate mai sus (a se vedea punctul 4. 84. ) ș(cid:13)i, pe de altă parte, să îndeplinească una sau mai multe dintre condițiile următoare: (a) participarea la sistem este obligatorie, fie în temeiul legii pentru o categorie determinată de lucrători (angajați, lucrători independenți sau persoane fără ocupație), fie în virtutea termenilor ș(cid:13)i condițiilor de angajare a unui salariat sau a unui grup de angajați; (b) sistemul este de tip colectiv ș(cid:13)i se aplică unui anumit grup de lucrători (angajați, lucrători independenți sau persoane fără ocupație), participarea fiind limitată la membrii acestui grup; (c) angajatorul varsă o cotizație (efectivă sau imputată) sistemului în contul salariatului, chiar dacă acesta plăteș(cid:13)te sau nu la rândul lui o cotizație. 4. 88. Sistemele de asigurări sociale sunt sisteme la care lucrătorii sunt obligați sau încurajați să se asigure, de către angajatorii lor sau de către administrația publică, împotriva anumitor evenimente sau situații care le pot afecta bunăstarea lor sau persoanelor pe care ele le au în întreținere. Sistemele de asigurări sociale pot fi clasificate în următoarele tipuri: (a) sisteme de securitate socială, care garantează contribuții întregii colectivități sau unor subgrupe importante ale acesteia, care sunt impuse, controlate ș(cid:13)i finanțate de unitățile administrației publice; (b) sisteme cu finanțare privată, formate din: 1. sisteme în care contribuțiile sociale sunt plătite terților (societăți de asigurare, fonduri de pensii autonome); (7) La nivel locativ, plățile efectuate de administrația publică locatarilor pentru reducerea chiriilor lor sunt alocații sociale, cu excepția alocațiilor speciale vărsate de administrația publică în calitate de angajatori. 112 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 2. sisteme în care angajatorii constituie rezerve speciale separate de alte rezerve pe care le dețin, chiar dacă ele nu constituie unități instituționale separate de cele ale angajatorilor. Aceste sisteme sunt denumite fonduri de pensii neautonome. Rezervele astfel constituite sunt considerate ca active aparținând beneficiarilor ș(cid:13)i nu angajatorilor; (c) sisteme fără constituire de rezerve în care angajatorii plătesc, din propriile lor resurse, alocații sociale angajaților lor, foș(cid:13)tilor angajați sau persoanelor în întreținerea acestora, fără a crea rezerve speciale în acest scop. 4. 89. Sistemele de asigurare socială organizate de unități ale administrației publice pentru propriul personal sunt clasificate ca sisteme private cu constituire de rezerve sau sisteme fără constituire de rezerve, după caz, ș(cid:13)i nu ca sisteme de securitate socială. 4. 90. Contribuțiile sociale pot fi subîmpărțite în contribuțiile efectiv plătite în cadrul primelor două categorii de sisteme enumerate la punctul 4. 88 de mai sus ș(cid:13)i contribuțiile sociale imputate care se plătesc în baza sistemului fără constituire de rezerve. 4. 91. Contribuțiile sociale pot fi defalcate în contribuții obligatorii prin efectul legii ș(cid:13)i contribuții neobligatorii. CONTRIBUȚII SOCIALE (D. 61) Contribuții sociale efective (D. 611) 4. 92. Contribuțiile sociale efective includ: (a) Contribuții sociale efective suportate de angajatori (D. 6111). Acestea corespund fluxului D. 121. Contribuțiile sociale efective suportate de angajatori sunt vărsate de angajatori fondurilor de securitate socială, societăților de asigurare sau fondurilor de pensii autonome sau neautonome care administrează sistemele de asigurare socială în vederea garantării contribuțiilor sociale către angajații lor. Întrucât contribuțiile sociale efective suportate de angajatori sunt vărsate în beneficiul angajaților lor, ele se înregistrează ca una dintre componentele remunerării angajaților, împreună cu salariile în numerar sau în natură. În continuare, contribuțiile sociale sunt contabilizate ca transferuri curente între angajați ș(cid:13)i fondurile de securitate socială, societățile de asigurare sau fondurile de pensii autonome sau neautonome. (b) Contribuții sociale suportate de angajați (D. 6112) Acestea sunt contribuții sociale pe care le plătesc angajații fondurilor de securitate socială ș(cid:13)i sistemelor private, cu ș(cid:13)i fără constituire de rezerve. În afara contribuțiilor efective de plătit, contribuțiile sociale suportate de angajați cuprind, de asemenea, în cazul sistemelor private cu constituire de rezerve, suplimentele de contribuții de plătit pe veniturile din proprietate atribuite asiguraților, care se percep de la angajații ce participă la sisteme, ș(cid:13)i din care se scade serviciul (contribuția). Acesta din urmă este întotdeauna considerat ca o sarcină care grevează contribuțiile angajaților ș(cid:13)i nu pe cele ale angajatorilor. (c) Contribuțiile sociale ale lucrătorilor independenți ș(cid:13)i ale persoanelor nesalariate (D. 6113): Acestea sunt contribuții sociale plătite în propriul beneficiu de către persoanele nesalariate, adică lucrătorii independenți (angajatori ș(cid:13)i lucrători) ș(cid:13)i persoanele nesalariate. Ele includ, de asemenea, valoarea contribuțiilor suplimentare de plătit pe veniturile din proprietate atribuite asiguraților care se percep de la aceste persoane ș(cid:13)i pe care ele sunt obligate să le verse întreprinderilor de asigurare, în afară de celelalte contribuții ale lor. 4. 93. Contribuțiile sociale efective pot fi obligatorii în temeiul unui contract sau regulament sau pot fi suportate în baza unor contracte colective la nivel de ramură, a unui acord între angajator ș(cid:13)i angajați la nivel de întreprindere sau pentru că sunt prevăzute în contractul de muncă. În anumite cazuri, contribuțiile pot fi voluntare. Contribuțiile voluntare sus-menționate se referă la: (a) contribuțiile sociale pe care persoanele care nu sunt sau nu mai sunt obligate prin lege la plata acestora le varsă sau continuă să le verse unui fond de securitate socială; 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 113 (b) contribuțiile sociale vărsate la societățile de asigurare (sau fonduri mutuale ș(cid:13)i fonduri de pensii clasate în acelaș(cid:13)i sector) în cadrul sistemelor de asigurare complementară organizate de întreprinderi în favoarea angajaților lor ș(cid:13)i la care acestea aderă în mod liber; (c) contribuțiile vărsate la organismele de plasament colectiv prin adeziunea liberă a lucrătorilor salariați sau independenți. 4. 94. Pentru a face deosebirea între contribuțiile sociale care sunt obligatorii ș(cid:13)i cele care nu sunt, în clasificare s-a introdus un nivel suplimentar: (a) contribuții sociale efective obligatorii suportate de angajatori (D. 61111); (b) contribuții sociale efective voluntare ale angajatorilor (D. 61112); (c) contribuții sociale obligatorii suportate de angajați (D. 61121); (d) contribuții sociale voluntare ale angajaților (D. 61122); (e) contribuții sociale obligatorii suportate de lucrătorii independenți ș(cid:13)i nesalariați (D. 61131); (f) contribuții sociale voluntare suportate de lucrătorii independenți ș(cid:13)i nesalariați (D. 61132). 4. 95. Contribuțiile sociale efective vărsate fondurilor de securitate socială ș(cid:13)i altor agenții ale administrației publice sunt contabilizate cu valoarea lor brută în operațiunile distributive. Pe de altă parte, contribuțiile sociale vărsate în cadrul sistemelor private cu constituire de rezerve la societățile de asigurare, la organismele de plasament colectiv ș(cid:13)i la fondurile de pensii autonome incluse în acelaș(cid:13)i sector sunt înregistrate printr-o sumă netă, adică după deducerea părții din cotizație care corespunde serviciului de asigurare furnizat gospodăriilor populației (rezidente ș(cid:13)i ne-rezidente). In virtutea convențiilor adoptate, această parte a cotizației reprezintă într-adevăr, plata unui serviciu de piață care intră în consumul final al gospodăriilor populației sau, în ceea ce priveș(cid:13)te contribuțiile vărsate de gospodăriile populației nerezidente, în exporturile de servicii. În cazul sistemelor neautonome de asigurare socială cu constituire de rezerve în care angajatorii îș(cid:13)i formează propriile lor rezerve, nici un serviciu nu este dedus din contribuțiile plătite de angajați. Întrucât aceste sisteme nu reprezintă unități instituționale distincte ale angajatorilor, cheltuielile pentru gestionare ș(cid:13)i administrare a fondurilor sunt asimilate cu costurile de producție ale angajatorilor. 4. 96. Momentul înregistrării: contribuțiile sociale efective suportate de angajatori (D. 6111) ș(cid:13)i contribuțiile sociale suportate de angajați (D. 6112) se înregistrează în momentul în care se desfăș(cid:13)oară activitatea care dă naș(cid:13)tere la obligația de a le vărsa. Contribuțiile sociale ale lucrătorilor pentru sine ș(cid:13)i ale persoanelor fără ocupație (D. 6113) sunt înregistrate în momentul în care se creează obligația de vărsământ. 4. 97. În sistemul conturilor, contribuțiile sociale efective sunt înregistrate: (a) între utilizări în contul de distribuire secundară a venitului gospodăriilor populației; (b) între utilizări în contul extern al veniturilor primare ș(cid:13)i transferurilor curente (pentru gospodăriile populației nerezidente); (c) între resurse în contul de distribuire secundară a venitului asiguratorilor sau angajatorilor rezidenți; (d) între resurse în contul extern al veniturilor primare ș(cid:13)i transferurilor curente (pentru asiguratorii sau angajatorii nerezidenți). Contribuții sociale imputate (D. 612) 4. 98. Contribuțiile sociale imputate (D. 612) reprezintă contrapartida contribuțiilor sociale plătite direct, adică în afara oricărui circuit de contribuții, de către angajatori angajaților lor, foș(cid:13)tilor angajați ș(cid:13)i altora care au dreptul (diminuat, dacă este cazul, cu contribuțiile sociale suportate de angajați). Ele corespund fluxului D. 122 ș(cid:13)i trebuie, în principiu, să fie evaluate pe bază de considerații actuariale. 4. 99. Este necesară introducerea de contribuții sociale imputate dacă se doreș(cid:13)te introducerea în conturi a alocațiilor sociale acordate direct de angajatori, la rubrica pentru alocații sociale ș(cid:13)i atunci când costul acestor alocații (pentru partea care nu este acoperită de contribuțiile efective suportate de angajați) urmează a fi inclus în remunerarea angajaților plătită de angajator. 114 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 Atunci când angajatorii plătesc din resurse proprii alocații sociale direct angajaților, foș(cid:13)tilor angajați ș(cid:13)i persoanelor aflate în întreținerea acestora fără să se recurgă la un fond de securitate socială, o societate de asigurare sau un fond de pensii autonom ș(cid:13)i fără să se creeze un fond special sau o rezervă separată, beneficiarii pot fi considerați ca fiind protejați în cazul unor evenimente ori situații specifice, chiar dacă nu se fac plăți pentru acoperirea lor. Prin urmare, angajații ar trebui să aibă o remunerație egală cu cea a contribuțiilor sociale pe care ar fi trebuit să le plătească pentru a le da de facto dreptul la contribuțiile sociale respective. Sumele totale depind nu numai de nivelul contribuțiilor plătite, dar ș(cid:13)i de modul în care aceste angajamente luate de angajatori în baza acestui sistem sunt susceptibile să evolueze în viitor sub influența unor factori, cum ar fi variațiile preconizate ale numărului, categoriilor de vârstă ș(cid:13)i speranței de viață ale angajaților actuali ș(cid:13)i precedenți. Astfel, sumele reprezentând contribuțiile ar trebui, în principiu, să fie bazate pe acelaș(cid:13)i tip de considerații actuariale ca acelea care determină nivelurile primelor aplicate de societățile de asigurare. În cazul în care, în urma schimbărilor politice sau economice, raportul dintre numărul persoanelor angajate ș(cid:13)i numărul beneficiarilor de pensii se modifică substanțial ș(cid:13)i devine anormal, valoarea contribuțiilor pentru angajații existenți ar trebui estimată, astfel încât va fi diferită de valoarea reală a pensiilor plătite. În acest scop se poate aplica un procent rezonabil din salariile plătite angajaților existenți. Cu toate acestea, în practică se poate dovedi dificil să se determine valoarea acestor remunerații ș(cid:13)i contribuții. Întreprinderea poate face propriile estimări, eventual pe baza contribuțiilor plătite sistemelor similare cu constituire de rezerve, astfel încât să se calculeze eventualele obligații în viitor. Altfel, singura alternativă practică poate fi utilizarea alocațiilor sociale directe pe care trebuie să le plătească întreprinderea în perioada contabilă respectivă (după scăderea contribuțiilor efectiv vărsate de însăș(cid:13)i angajații) ca o aproximare a remunerării imputate care ar corespunde contribuțiilor suportate. Deș(cid:13)i există multe motive clare pentru care valoarea contribuțiilor suportate necesare ar putea fi diferită de alocațiile sociale directe plătite în mod real în aceeaș(cid:13)i perioadă, cum ar fi modificarea structurii ș(cid:13)i a categoriilor de vârstă ale forței de muncă din întreprindere, alocațiile efectiv plătite în perioada curentă (minus contribuțiile sociale ale angajaților) pot oferi, cu toate acestea, suficiente date estimative privind contribuțiile ș(cid:13)i remunerația aferentă. 4. 100. În contul de venituri angajatorii sunt înregistrați ca plătitori în beneficiul angajaților, a componentei din remunerație definită drept contribuție socială a cărei valoare este egală cu valoarea estimată a contribuțiilor sociale necesare pentru plata alocațiilor sociale directe la care au dreptul. În contul de distribuire secundară a venitului, angajații sunt înregistrați ca plătitori către angajatorii lor ai sumei echivalente prin care restituie contribuția socială imputată (adică transferuri curente), ca ș(cid:13)i cum le-ar vărsa într-un sistem de asigurare socială distinct. 4. 101. Momentul înregistrării: contribuțiile sociale imputate care reprezintă contrapartida alocațiilor sociale directe obligatorii sunt înregistrate în momentul în care apare obligația de a vărsa aceste alocații. Alocațiile sociale imputate care reprezintă contrapartida alocațiilor sociale directe voluntare se înregistrează în momentul în care se plătesc alocațiile. 4. 102. În sistemul conturilor, contribuțiile sociale imputate sunt înregistrate: (a) între utilizări în contul de distribuire secundară a venitului gospodăriilor populației ș(cid:13)i în contul extern al veniturilor primare ș(cid:13)i transferurilor curente; (b) între resurse în contul de distribuire secundară a venitului sectoarelor angajatorilor ș(cid:13)i în contul extern de venituri primare ș(cid:13)i transferuri curente. ALOCAȚII SOCIALE, ALTELE DECÂT TRANSFERURILE SOCIALE ÎN NATURĂ (D. 62) 4. 103. Rubrica D. 62 cuprinde patru subrubrici: Alocații de securitate socială în numerar (D. 621) Aceste alocații sunt vărsate gospodăriilor populației de fondurile de securitate socială (cu excepția rambursărilor menționate la D. 6311). Alocațiile sunt furnizate în cadrul sistemelor de securitate socială. 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 115 Contribuții de asigurare socială ale sistemelor private (D. 622) Aceste contribuții (în numerar sau în natură) sunt vărsate gospodăriilor populației de societățile de asigurare sau de alte unități instituționale care administrează sistemele private de asigurare socială cu constituire de rezerve. Alocații de asigurare socială directe ale angajatorilor (D. 623) Aceste alocații (în numerar sau în natură) sunt vărsate angajaților, persoanelor în întreținerea acestora sau urmaș(cid:13)ilor lor de către angajatorii care administrează sistemele de asigurare socială fără constituire de rezerve. Ele reprezintă în special: (a) plata în continuare a salariilor obiș(cid:13)nuite sau reduse în perioada absenței de la locul de muncă în caz de boală, accident, maternitate etc. ; (b) indemnizații de familie, de studii sau alte alocații pentru persoanele aflate în întreținere; (c) pensii pentru limită de vârstă ș(cid:13)i de urmaș(cid:13) plătite foș(cid:13)tilor angajați sau urmaș(cid:13)ilor acestora, indemnizații de concediere ș(cid:13)i de plecare de la locul de muncă respectiv plătite lucrătorilor sau urmaș(cid:13)ilor acestora în caz de concediere, incapacitate de muncă, moarte accidentală (atunci când aceste alocații sunt legate de convenții colective); (d) servicii de medicină generală care nu au legătură cu activitatea la locul de muncă; (e) case de sănătate ș(cid:13)i cămine pentru pensionari. Alocațiile de asigurare socială directe ale angajatorilor pe care aceș(cid:13)tia din urmă le plătesc foș(cid:13)tilor lor angajați sau altor persoane eligibile se contabilizează cu includerea contribuțiilor sociale efective suportate de angajatori, adică plăți efectuate de angajatori asiguratorilor, în folosul persoanelor respective. Alocații de asistență socială în numerar (D. 624) Aceste alocații se plătesc gospodăriilor populației de către unități ale administrațiilor publice sau de instituții fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor pentru a acoperi aceleaș(cid:13)i nevoi ca ș(cid:13)i contribuțiile de asigurare socială, dar care nu se înscriu în cadrul unui sistem de asigurare socială ce prevede contribuții sociale ș(cid:13)i alocații de asigurare socială. Aceste alocații nu includ transferurile curente plătite în situații sau în condiții care nu sunt, în mod normal, acoperite de sistemele de asigurare socială (de exemplu, transferurile efectuate în cazul catastrofelor naturale, care sunt considerate ca alte transferuri curente sau alte transferuri de capital). TRANSFERURI SOCIALE ÎN NATURĂ (D. 63) 4. 104. Definiție: Transferurile sociale în natură (D. 63) corespund bunurilor ș(cid:13)i serviciilor individuale furnizate gospodăriilor populației, cu titlu de transferuri în natură, de către unitățile administrațiilor publice ș(cid:13)i de instituțiile fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor, indiferent dacă aceste bunuri ș(cid:13)i servicii sunt cumpărate de pe piață de aceste unități sau sunt provenite din producția lor de non-piață. Ele pot fi finanțate prin impozite, contribuții de securitate socială, alte încasări ale admi- nistrațiilor publice sau, în cazul instituțiilor fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor, prin donații sau venituri din proprietate. Cu toate că anumite servicii nedestinate pieței furnizate de instituțiile fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor prezintă anumite caracteristici ale serviciilor colective, toate serviciile nedestinate pieței produse de acestea sunt, prin convenție ș(cid:13)i pentru simplificare, considerate ca având un caracter individual. Serviciile furnizate gratuit sau la prețuri nesemnificative din punct de vedere economic gospodăriilor populației, sunt denumite „servicii individuale”, pentru a le deosebi de serviciile colective furnizate colectivității în ansamblul său, sau unor importante subgrupe ale acesteia. Serviciile individuale sunt tipice domeniilor educației ș(cid:13)i sănătății, deș(cid:13)i alte sectoare ca serviciile locative, cultura sau petrecerea timpului liber sunt de asemenea, în mod frecvent, beneficiare ale acestor servicii individuale. Transferurile sociale în natură (D. 63) cuprind contribuțiile sociale în natură ș(cid:13)i transferuri de bunuri ș(cid:13)i servicii non-piață individuale. Alocații sociale în natură (D. 631) 4. 105. Alocațiile sociale în natură sunt transferuri sociale în natură destinate să reducă sarcina financiară a gospodăriilor populației pentru protecția contra unui anumit număr de riscuri sau de nevoi sociale (a se vedea punctul 4. 84). Ele pot fi subîmpărțite în două categorii: pe de o parte, acelea în care gospodăriile beneficiare cumpără ele însele bunuri sau servicii ș(cid:13)i care vor fi apoi rambursate, iar pe de altă parte, acelea în care bunurile sau serviciile sunt furnizate direct beneficiarilor printr-o administrație publică sau o 116 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 instituție fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor populației care fie le produce ea însăș(cid:13)i, fie le cumpără — în totalitate sau în parte — de la un producător (acesta din urmă fiind însărcinat cu furnizarea). Alocații de securitate socială, restituiri (D. 6311) Aceste alocații reprezintă restituirea prin fondurile de securitate socială a cheltuielilor agreate de gospodăriile populației pentru achiziționarea de bunuri sau de servicii specifice. Atunci când o gospodărie a populației cumpără un bun sau un serviciu care îi este restituit ulterior în totalitate sau parțial de un fond de securitate socială se poate considera că această gospodărie acționează de fapt în contul fondului în cauză. În fapt, gospodăria respectivă oferă fondului de securitate socială lichidat un credit pe termen scurt care se stinge odată cu restituirea. Cheltuielile rambursate sunt contabilizate ca fiind direct suportate de fondul de securitate socială în momentul în care gospodăria efectuează cumpărarea, în timp ce singura sumă contabilizată ca o cheltuială a gospodăriei este, eventual, diferența dintre prețul de achiziție plătit ș(cid:13)i suma rambursată. In consecință, valoarea cheltuielii care este rambursată nu este considerată ca un transfer curent în numerar de la fondurile de securitate socială către gospodăriile populației. Alte alocații de securitate socială în natură (D. 6312) Ele sunt transferuri sociale în natură, cu excepția rambursărilor efectuate de fondurile de securitate socială către gospodăriile populației. Majoritatea se referă la tratamente medicale, dentare sau chirurgicale, ș(cid:13)edere în instituții spitaliceș(cid:13)ti, ochelari ș(cid:13)i lentile de contact, aparate sau echipamente medicale ș(cid:13)i bunuri sau servicii similare furnizate în cadrul protecției contra unor riscuri sau nevoi sociale. Prin urmare, aceste servicii fiind furnizate direct beneficiarilor de către producătorii de piață sau non-piață fără ca să intervină o rambursare, ele trebuie evaluate ș(cid:13)i, de asemenea, să se deducă din acestea orice plată efectuată de gospodăriile populației. Alocații de asistență socială în natură (D. 6313) Acestea sunt transferurile în natură în folosul gospodăriilor, efectuate de unitățile administrațiilor publice sau de instituțiile fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor care au un caracter similar contribuțiilor de securitate socială în natură, dar nu sunt furnizate în cadrul unui sistem de asigurare socială. Fac parte din această categorie, cu condiția ca să nu aparțină unui sistem de asigurare socială, locuințele sociale, alocațiile pentru locuință, creș(cid:13)ele ș(cid:13)i grădinițele, formarea profesională, reducerile pe mijloacele de transport (cu condiția ca ele să urmărească un obiectiv social) ș(cid:13)i bunurile ș(cid:13)i serviciile similare furnizate în contextul protecției contra riscurilor ș(cid:13)i nevoilor sociale. Orice plăți efectuate de capul gospodăriilor populației trebuie deduse. Transferuri de bunuri ș(cid:13)i servicii individuale nedestinate pieței (D. 632) 4. 106. Definiție: Transferurile de bunuri ș(cid:13)i servicii individuale nedestinate pieței (D. 632) au ca obiect bunuri ș(cid:13)i servicii furnizate gratuit sau la prețuri nesemnificative din punct de vedere economic gospodăriilor populației de către producătorii non-piață ce aparțin unităților administrațiilor publice sau instituțiilor fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor. Ele cores- pund cheltuielilor de consum individual ale instituțiilor fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor ș(cid:13)i administrației publice (a se vedea punctul 3. 85. ), minus alocațiile sociale în natură (D. 631) acordate gospodăriilor populației în cadrul sistemelor de securitate socială sau de asistență socială. 4. 107. Momentul înregistrării alocațiilor sociale: alocațiile sociale în numerar sunt înregistrate în momentul în care este stabilit dreptul la alocații; alocațiile sociale în natură sunt înregistrate în momentul în care sunt furnizate serviciile sau în momentul schimbării dreptului de proprietate asupra bunurilor furnizate direct gospodăriilor populației de către producătorii non-piață. 4. 108. În sistemul conturilor, alocațiile sociale, altele decât transferurile sociale în natură (D. 62), sunt înregistrate: (a) între utilizări în contul de distribuire secundară a venitului sectoarelor care acordă alocațiile respective; (b) între utilizări în contul extern al veniturilor primare ș(cid:13)i transferurilor curente (pentru alocațiile acordate de restul lumii); (c) între resurse în contul de distribuire secundară a venitului gospodăriilor populației; (d) între resurse în contul extern al veniturilor primare ș(cid:13)i transferurilor curente (pentru alocațiile acordate gospodăriilor populației nerezidente). 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 117 Transferurile sociale în natură (D. 63) sunt înregistrate: (a) între utilizări în contul de redistribuire a venitului în natură al sectoarelor care le acordă; (b) între resurse în contul de redistribuire a venitului în natură al gospodăriilor populației. Consumul de bunuri ș(cid:13)i servicii transferate este înregistrat în contul de utilizare a venitului disponibil ajustat. Prin convenție, nu există transferuri sociale în natură cu restul lumii (sunt înregistrate la D. 62 – alocații sociale, altele decât transferurile sociale în natură). ALTE TRANSFERURI CURENTE (D. 7) PRIME NETE DE ASIGURARE GENERALĂ (D. 71) 4. 109. Definiție: Primele nete de asigurare generală (D. 71) sunt vărsăminte efectuate în cadrul polițelor subscrise de unități instituționale. Polițele subscrise de gospodării corespund contractelor încheiate de acestea din propria lor inițiativă ș(cid:13)i pentru a acoperi propriile lor nevoi, independent de angajatorii lor sau de administrația publică ș(cid:13)i în afara oricărui sistem de asigurare socială (8). Primele nete de asigurare generală cuprind în acelaș(cid:13)i timp primele efective plătite de asigurați pentru a beneficia de acoperirea asigurării în cursul perioadei contabile (prime dobândite) ș(cid:13)i suplimente de prime corespunzând veniturilor din proprietate atribuite asiguraților, după deducerea serviciului furnizat de societatea de asigurare. Primele nete de asigurare generală care sunt colectate permit acoperirea riscurilor legate de diverse accidente sau evenimente de origine naturală sau umană care provoacă daune bunurilor, proprietății sau persoanelor (incendii, inundații, accidente, loviri, naufragii, furturi, violență, boală etc. ) sau riscuri de pierderi financiare apărute în urma unor evenimente ca boală, ș(cid:13)omaj, accident ș(cid:13)i altele. 4. 110. Momentul înregistrării: primele nete de asigurare generală sunt înregistrate în momentul în care ele sunt dobândite. Primele de asigurare din care s-a făcut scăderea serviciului reprezintă procentul din totalul primelor vărsate în perioada curentă sau din perioadele anterioare care acoperă riscurile în timpul perioadei curente. Primele achiziționate în cursul perioadei curente trebuie să fie separate de primele exigibile din această perioadă, care sunt susceptibile să acopere riscurile, atât pe timpul perioadei respective, cât ș(cid:13)i pe timpul perioadelor viitoare. 4. 111. În sistemul conturilor, primele nete de asigurare generală sunt înregistrate: (a) între utilizări în contul de distribuire secundară a venitului asiguraților rezidenți; (b) între utilizări în contul extern al veniturilor primare ș(cid:13)i transferurilor curente (pentru asigurații nerezidenți); (c) între resurse în contul de distribuire secundară a venitului societăților de asigurare rezidente; (d) între resurse în contul extern al veniturilor primare ș(cid:13)i transferurilor curente (pentru societățile de asigurare nerezidente). (8) Primele de asigurare-viață nu apar ca atare în sistemul conturilor. Ele sunt defalcate în: (a) prime care constituie o formă de contribuție socială (ele sunt plătite în cadrul unui sistem de asigurare socială); (b) prime de asigurare-viață individuale. Primele sunt prinse în rubrica contribuții sociale efective, iar cele ce fac parte din a doua categorie nu sunt considerate operațiuni de distribuție. Ambele categorii de prime de asigurare-viață măresc provizioanele tehnice de asigurare, ce apar în contul financiar ș(cid:13)i în bilanț. 118 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 INDEMNIZAȚII DE ASIGURARE DAUNE (D. 72) 4. 112. Definiție: Indemnizațiile de asigurare generală (D. 72) reprezintă indemnizațiile datorate în virtutea contractelor de asigurare generală (9), adică sumele pe care societățile de asigurare sunt obligate să le plătească pentru reglarea pagubelor din calamități survenite la persoane sau la bunuri (inclusiv la bunurile de capital fix). 4. 113. Indemnizațiile de asigurare generală nu cuprind vărsămintele care constituie alocații sociale. 4. 114. Cum serviciul de asigurare generală este calculat scăzând indemnizațiile datorate din valoarea cumulată a primelor achiziționate ș(cid:13)i a suplimentelor de prime, totalul indemnizațiilor datorate de o societate de asigurare va trebui să fie egal cu primele nete de asigurare generală pe care ea (societatea de asigurare) trebuie să o primească în cursul aceleiaș(cid:13)i perioade contabile. Este astfel subliniat faptul că funcția principală a asigurării contra daunelor este de redistribuire a resurselor. Soldul contului unei indemnizații de asigurare generală este considerat ca un transfer curent în favoarea beneficiarului, chiar dacă el se bazează pe sumele ridicate consecutiv din distrugerea accidentală a unui activ fix sau din vătămări corporale grave. Sumele primite de beneficiari nu au în general o destinație particulară ș(cid:13)i bunurile sau activele care au suferit pierderi sau au fost distruse nu trebuie, în mod necesar, să fie reparate sau înlocuite. Anumite indemnizații sunt datorate pentru daune ocazionate de asigurați unor terți, sau proprietății terților. În acest caz, indemnizațiile sunt contabilizate ca ș(cid:13)i cum ele ar fi fost plătite direct de societatea de asigurări terților care au suferit prejudiciul ș(cid:13)i nu indirect prin intermediul asiguratului. 4. 115. Momentul înregistrării: indemnizațiile de asigurare generală sunt înregistrate în momentul în care se produce calamitatea sau orice alt eveniment acoperit de asigurare. 4. 116. În sistemul conturilor, ele sunt înregistrate: (a) între utilizări în contul de distribuire secundară a venitului societăților de asigurare rezidente; (b) între utilizări în contul extern al veniturilor primare ș(cid:13)i transferurilor curente de către restul lumii (pentru societățile de asigurare nerezidente); (c) între resurse în contul de distribuire secundară a venitului sectoarelor beneficiare; (d) între resurse în contul extern al veniturilor primare ș(cid:13)i transferurilor curente (pentru beneficiarii nerezidenți). TRANSFERURI CURENTE ÎNTRE ADMINISTRAȚIILE PUBLICE (D. 73) 4. 117. Definiție: Transferurile curente în cadrul administrației publice (D. 73) cuprind operațiunile de transfer între diferite subsectoare ale administrației publice (administrația centrală, administrația statului, administrația locală, fondurile de securitate socială), cu excepția impozitelor, subvențiilor, ajutoarelor pentru investiții ș(cid:13)i altor transferuri în capital. 4. 118. Transferurile curente între subsectoarele administrației publice nu cuprind operațiunile efectuate în numele altei unități; acestea sunt înregistrate o singură dată în resursele unității beneficiare pentru contul pentru care este realizată tranzacția. Acest caz apare mai ales atunci când o agenție a administrației publice (de exemplu, un departament al administrației centrale) percepe impozite care sunt total sau parțial transferate în mod automat către o altă agenție a administrației publice (de exemplu, o autoritate locală). În acest caz, încasările fiscale destinate altei agenții ale administrației publice sunt contabilizate ca impozite prelevate direct de această agenție ș(cid:13)i nu ca un transfer curent în cadrul administrației publice. Această soluție se impune a fortiori în cazul impozitelor care iau forma de adiționale la impozitele administrației centrale ș(cid:13)i care sunt destinate unei alte administrații publice. Decalajele între încasarea impozitelor ș(cid:13)i plata lor de către prima administrație la cea de a doua trebuie să fie contabilizate în contul financiar la postul „Alte conturi de primit/de plătit” din contul financiar. (9) Indemnizațiile de asigurare-viață nu apar ca atare în sistem. Ele sunt defalcate în: (a) indemnizații care constituie o formă de contribuții sociale; (b) indemnizații de asigurare-viață individuală. Primele sunt prinse în rubrica contribuții sociale efective, celelalte nu sunt considerate ca operațiuni de distribuție. Ambele categorii de indemnizații de asigurare-viață reduc rezervele tehnice de asigurare, ce apar la contul financiar ș(cid:13)i bilanț. 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 119 Pe de altă parte, transferurile curente între administrațiile publice cuprind transferurile de încasări fiscale care sunt o componentă a transferurilor totale de la administrația centrală în favoarea altei agenții a administrației publice. Aceste transferuri nu corespund nici unei categorii de impozite specifice ș(cid:13)i nu sunt realizate în mod automat, ci în principal, prin intermediul anumitor rezerve (de exemplu, rezervele provinciilor sau comunelor) ș(cid:13)i după chei de repartiție fixate de administrația centrală. 4. 119. Momentul înregistrării: transferurile curente în cadrul administrației publice sunt înregistrate în momentul în care reglementările în vigoare stipulează că ele trebuie operate. 4. 120. În sistemul conturilor, transferurile curente în cadrul administrației publice sunt înregistrate între utilizări ș(cid:13)i între resurse în contul de distribuire secundară a venitului subsectoarelor administrației publice (10). COOPERARE INTERNAȚIONALĂ CURENTĂ (D. 74) 4. 121. Definiție: Cooperarea internațională curentă (D. 74) acoperă toate operațiunile de transfer în numerar sau în natură între admi- nistrațiile publice naționale ș(cid:13)i administrațiile publice din restul lumii sau organizațiile internaționale (11), altele decât ajutoarele pentru investiții ș(cid:13)i celelalte transferuri de capital. 4. 122. Rubrica (D. 74) cuprinde: (a) contribuțiile nefiscale ale statului către instituțiile Uniunii Europene, cu excepția celei de-a patra resurse proprii a Comunității (12); (b) contribuțiile statului către organizațiile internaționale (cu excepția impozitelor datorate de statele membre guvernelor organizațiilor supranaționale); (c) transferurile curente pe care administrațiile publice pot să le primească de la instituțiile sau organismele menționate la punctele (a) ș(cid:13)i (b) (13); (d) transferurile curente pe care statele ș(cid:13)i le acordă între ele prin vărsăminte fie în numerar (de exemplu, vărsăminte destinate finanțării deficitelor bugetare ale statelor străine sau ale teritoriilor din colonii), fie în natură (de exemplu, donații de produse alimentare sau de material militar, ajutoare de urgență în cazul catastrofelor naturale sub formă de hrană, îmbrăcăminte ș(cid:13)i medicamente etc. ); (e) salariile plătite de un stat, o instituție a Uniunii Europene sau o organizație internațională consilierilor sau personalului tehnic, pus la dispoziție de țările în curs de dezvoltare. Organizațiile internaționale nefiind considerate ca unități instituționale rezidente ale țării în care ele sunt stabilite, cooperarea internațională curentă include, de asemenea, transferurile între administrația publică a unei țări ș(cid:13)i organizațiile internaționale care sunt instalate acolo. 4. 123. Momentul înregistrării: cooperarea internațională curentă trebuie să fie înregistrată în momentul în care reglementările în vigoare stipulează că transferurile trebuie să aibă loc (transferuri obligatorii) sau în momentul în care transferurile sunt efectuate (transferuri voluntare). 4. 124. În sistemul conturilor, cooperarea internațională curentă este înregistrată: (a) între utilizări ș(cid:13)i între resurse în contul de distribuire secundară a venitului sectorul administrației publice; (b) între utilizări ș(cid:13)i între resurse în contul extern al veniturilor primare ș(cid:13)i transferurilor curente. (10) Transferurile curente în cadrul administrației publice sunt fluxuri interne ale sectorului administrației publice care nu apar în contul consolidat pentru ansamblul acestuia. (11) În sistemul conturilor, organizațiile internaționale îș(cid:13)i obțin mandatele fie direct din statele unde sunt membre, fie indirect, prin intermediul altor organizații internaționale unde ele sunt membre. (12) Prelevările operate de instituțiile Uniunii Europene asupra unităților producătoare rezidente sunt contabilizate ca impozite pe producție vărsate de acestea către restul lumii. „A patra resursă proprie” sau „resursa bazată pe PNB” creată prin decizia Consiliului din 24 iunie 1988 referitoare la sistemul resurselor proprii ale Comunității evidențiază transferurile curente diverse (D. 75). (13) Transferurile curente pe care instituțiile Uniunii europene le efectuează direct către unitățile producătoare de piață rezidente sunt înregistrate ca subvenții vărsate de restul lumii. 120 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 TRANSFERURI CURENTE DIVERSE (D. 75) Transferuri curente către instituțiile fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor 4. 125. Definiție: Transferurile curente către instituțiile fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor includ toate contribuțiile voluntare (altele decât legatele), contribuțiile membrilor, ajutoare ș(cid:13)i subsidii pe care instituțiile fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor le primesc de la gospodării (inclusiv nerezidente) ș(cid:13)i, în mai mică măsură, de la alte unități. 4. 126. Sunt incluse următoarele: (a) contribuțiile periodice vărsate de gospodării organizațiilor sindicale, politice, sportive, culturale, religioase ș(cid:13)i altor organizații similare clasificate în sectorul instituțiilor fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor; (b) contribuții voluntare (altele decât moș(cid:13)tenirile ș(cid:13)i donațiile) ale gospodăriilor populației, societăților ș(cid:13)i restului lumii către instituțiile fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor populației. Sunt incluse transferurile în natură pentru opere de binefacere, sub formă de donații de produse alimentare (hrană), îmbrăcăminte, pături sau medicamente destinate gospodăriilor rezidente sau nerezidente; (c) ajutoarele ș(cid:13)i subvențiile acordate de administrația publică, altele decât transferurile destinate în mod specific finanțării cheltuielilor pentru investiții, care fac parte din ajutoarele pentru investiții. Sunt excluse plățile contribuțiilor sau drepturilor de înscriere la instituțiile fără scop lucrativ de piață în serviciul întreprinderilor, cum ar fi camerele de comerț sau grupările profesionale, care sunt tratate ca plată a serviciilor oferite. 4. 127. Momentul înregistrării: transferurile curente către instituțiile fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor sunt înregistrate în momentul în care ele sunt efectuate. 4. 128. În sistemul conturilor, transferurile curente către instituțiile fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor sunt înregistrate: (a) între utilizări în contul de distribuire secundară a venitului sectoarelor donatoare; (b) între utilizări în contul extern al veniturilor primare ș(cid:13)i transferurilor curente; (c) între resurse în contul de distribuire secundară a venitului sectorului instituțiilor fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor. Transferuri curente între gospodăriile populației 4. 129. Definiție: Acestea reprezintă toate transferurile curente în numerar sau în natură pe care gospodăriile populației rezidente le primesc sau le efectuează către alte gospodării rezidente sau nerezidente. Ele se referă, în special, la trimiterea de fonduri de către emigranți sau muncitorii stabiliți pe o perioadă mai lungă în străinătate (sau care muncesc în străinătate pe o durată de cel puțin un an) membrilor familiei lor care rămân în țara de origine sau de părinții copiilor lor care trăiesc în alt loc. 4. 130. Momentul înregistrării: transferurile curente între gospodării sunt înregistrate în momentul în care sunt efectuate. 4. 131. În sistemul conturilor, transferurile curente între gospodării sunt înregistrate: (a) între resurse ș(cid:13)i între utilizări în contul de distribuire secundară a venitului gospodăriilor populației; (b) între resurse ș(cid:13)i între utilizări în contul extern al veniturilor primare ș(cid:13)i transferurilor curente. Amenzi ș(cid:13)i penalități 4. 132. Definiție: Amenzile ș(cid:13)i penalitățile impuse unităților instituționale de instanțele de judecată sau de alte instanțe cvasi-judiciare sunt considerate drept transferuri curente. 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 121 4. 133. Acest titlu nu include: (a) amenzile ș(cid:13)i penalitățile impuse de autoritățile fiscale pentru fraudă fiscală sau întârziere în plata impozitelor, care nu se pot separa în general de impozitele însăș(cid:13)i; (b) redevențele achitate pentru obținerea de permise care sunt contabilizate fie ca impozite, fie ca remunerare a serviciilor oferite de aceste unități administrațiilor publice (a se vedea D. 29 ș(cid:13)i D. 59). 4. 134. Momentul înregistrării: amenzile ș(cid:13)i penalitățile sunt înregistrate în momentul în care apare obligația de plată. Loterii ș(cid:13)i jocuri de noroc 4. 135. Sumele destinate cumpărării biletelor de loterie sau pentru jocuri de noroc (pariuri) comportă două elemente: o plată a serviciului furnizat de unitatea care organizează loteria sau pariul ș(cid:13)i un transfer curent rezidual în favoarea câș(cid:13)tigătorilor. Serviciul poate fi relativ substanțial ș(cid:13)i serveș(cid:13)te la acoperirea impozitelor care vizează producția serviciilor de jocuri de noroc. Sistemul consideră că transferurile au loc direct între participanții la loterie ș(cid:13)i la pariuri, adică între gospodării. In cazul participării gospodăriilor nerezidente, pot avea loc transferuri nete importante între sectorul gospodăriilor ș(cid:13)i restul lumii. Aceste transferuri curente sunt înregistrate în momentul în care ele sunt efectuate. Plăți compensatorii 4. 136. Definiție: Plățile compensatorii reprezintă transferuri curente efectuate de unități instituționale către alte unități instituționale pentru daune cauzate persoanelor sau bunurilor, cu excepția indemnizațiilor de asigurare generală. Ele pot fi indemnizații obligatorii acordate de tribunale sau de vărsăminte voluntare care rezultă din acorduri amiabile. Sunt incluse vărsămintele cu titlu gratuit efectuate de unitățile administrațiilor publice ș(cid:13)i de instituțiile fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor victimelor catastrofelor naturale, altele decât cele clasate în transferuri de capital. 4. 137. Momentul înregistrării: plățile compensatorii sunt înregistrate în momentul în care transferurile sunt efectuate (transferuri voluntare) sau în momentul în care trebuie să aibă loc (transferuri obligatorii). A patra resursă proprie a Comunității 4. 138. „A patra resursă proprie” sau „resursa bazată pe PNB” creată prin Decizia Consiliului din 24 iunie 1988 referitoare la sistemul resurselor proprii ale Comunității constituie un transfer curent plătit de administrația publică din fiecare stat membru către instituțiile Uniunii Europene. Ea reprezintă o contribuție complementară la bugetul instituțiilor europene, calculată pe baza nivelului PNB al fiecărui stat membru. Momentul înregistrării: a patra resursă proprie a Comunității este contabilizată în momentul în care ea trebuie să fie plătită. În sistemul conturilor, a patra resursă proprie a Comunității apare: (a) la utilizări, în contul de distribuire secundară a venitului sectorului administrației publice; (b) la resurse, în contul extern al veniturilor primare ș(cid:13)i transferurilor curente. Altele: 4. 139. Sunt incluse următoarele: (a) (transferurile curente ale instituțiilor fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor populației către administrația publică ș(cid:13)i care nu au caracterul unui impozit; (b) vărsămintele administrației publice către întreprinderile publice clasificate în sectorul societăți ș(cid:13)i cvasi-societăți nefinanciare, având ca scop să acopere cheltuielile privind impozitele anormale pe pensii; (c) bursele de călătorie ș(cid:13)i recompensele acordate gospodăriilor populației rezidente sau nerezidente de către administrația publică sau instituțiile fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor; 122 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 (d) primele de economii acordate periodic de administrația publică gospodăriilor populației ca recompensă pentru operațiuni de economie efectuate de acestea în cursul perioadei; (e) rambursările de către gospodării ale cheltuielilor efectuate în favoarea lor de către organismele de ajutor social; (f) transferurile curente de la instituțiile fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor populației către restul lumii; (g) operațiunile de sponsorizare de către societăți, dacă aceste plăți nu pot fi considerate drept cumpărări de servicii publicitare sau de alte servicii (de exemplu, operațiuni filantropice sau burse de studii); (h) transferurile curente ale administrației publice către gospodăriile populației în calitate de consumatori, altele decât contribuțiile sociale. 4. 140. Momentul înregistrării: aceste transferuri sunt înregistrate în momentul în care sunt efectuate, exceptând pe acelea destinate sau efectuate către/de administrația publică, care sunt înregistrate în momentul în care ele trebuie să aibă loc. În sistemul conturilor, transferurile curente diverse apar: (a) între resurse ș(cid:13)i între utilizări în contul de distribuire secundară a venitului din toate sectoarele; (b) între resurse ș(cid:13)i între utilizări în contul extern al veniturilor primare ș(cid:13)i transferurilor curente. AJUSTARE PENTRU VARIAȚIA DREPTURILOR GOSPODĂRIILOR POPULAȚIEI ASUPRA FONDURILOR DE PENSIE (D. 8) 4. 141. Definiție: Ajustarea pentru variația drepturilor gospodăriilor populației asupra fondurilor de pensie (D. 8) este destinată să deter- mine în economiile gospodăriilor populației apariția variației rezervelor actuariale asupra cărora, acestea din urmă, au un anumit drept (drept care se regăseș(cid:13)te la nivel financiar ca o creanță la rubrica F. 61) ș(cid:13)i care sunt alimentate de primele ș(cid:13)i contribuțiile înregistrate drept contribuții sociale în contul de distribuire secundară a venitului. 4. 142. Întrucât în conturile financiare ș(cid:13)i în bilanțul sistemului gospodăriile populației sunt considerate ca fiind proprietare ale rezervelor regimurilor private, atât autonome, cât ș(cid:13)i neautonome, este necesară introducerea unui post de ajustare pentru a se evita ca un eventual excedent al contribuțiilor la pensii față de pensiile încasate (adică „transferuri” de efectuat față de „transferuri” de primit) să afecteze economia acestor gospodării. Pentru a neutraliza acest efect, o ajustare egală cu: valoarea totală a contribuțiilor sociale efective referitoare la pensiile vărsate sistemelor private cu constituire de fonduri plus valoarea totală a suplimentelor de contribuții care corespund veniturilor din proprietate atribuite asiguraților minus valoarea serviciului furnizat minus valoarea totală a pensiilor plătite ca contribuții de asigurare socială a sistemelor private cu constituire de fonduri este adăugată venitului disponibil sau venitului disponibil ajustat al gospodăriilor în conturile de utilizare a venitului, înainte de determinarea agregatului „Economii”. În acest fel, economiile gospodăriilor sunt identice cu ce ar trebui să fie în cazul în care contribuțiile la pensie ș(cid:13)i pensiile încasate nu ar fi fost contabilizate ca transferuri curente în contul de distribuire secundară a venitului. Acest post de ajustare este necesar pentru a se realiza concordanța dintre economiile gospodăriilor ș(cid:13)i variația drepturilor lor nete asupra fondurilor de pensii contabilizate în contul financiar al sistemului. Ajustările în contrapartidă trebuie să fie operate în conturile de utilizare a venitului societăților de asigurare ș(cid:13)i altor unități instituționale care administrează fondurile de pensii neautonome. 4. 143. Momentul înregistrării: ajustarea este contabilizată în funcție de diferitele fluxuri care o compun. 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 123 4. 144. În sistemul conturilor, ajustarea pentru variația drepturilor gospodăriilor populației asupra fondurilor de pensie este înregistrată: (a) între utilizări în conturile de utilizare a venitului sectorului societăților de asigurare ș(cid:13)i ale altor sectoare care administrează fondurile de pensii neautonome; (b) între utilizări în contul extern al veniturilor primare ș(cid:13)i transferurilor curente (pentru organismele nerezidente); (c) între resurse în contul de utilizare a venitului din sectorul gospodăriilor; (d) între resurse în contul extern al veniturilor primare ș(cid:13)i transferurilor curente (pentru gospodăriile nerezidente). TRANSFERURI DE CAPITAL (D. 9) 4. 145. Transferurile de capital se diferențiază de transferurile curente prin faptul că implică achiziționarea sau cedarea unuia sau mai multor active cel puțin de către unul dintre participanții la o tranzacție. Indiferent dacă are loc în numerar sau în natură, transferurile de capital trebuie să aibă ca rezultat evaluarea variației activelor financiare sau nefinanciare prezente în conturile de patrimoniu ale uneia sau ambelor părți ale tranzacției. 4. 146. Definiție: Transferul de capital în natură reprezintă transferul proprietății asupra unui activ (altul decât stocuri sau numerar) sau anularea unei datorii de către un creditor, fără contrapartidă. Transferul de capital în numerar reprezintă transferul unei sume în numerar pe care una dintre părțile tranzacției a obținut-o cedând unul dintre active (altele decât stocuri) sau pe care cealaltă parte doreș(cid:13)te sau este obligată să o utilizeze în scopul achiziționării unuia dintre active (altele decât stocuri). Acesta a doua parte — beneficiarul — este adesea obligată să utilizeze banii respectivi pentru achiziționarea unuia sau mai multor active, ca o condiție a realizării transferului. 4. 147. Transferurile de capital acoperă impozitele pe capital (D. 91), ajutoarele pentru investiții (D. 92) ș(cid:13)i alte transferuri de capital (D. 99). IMPOZITE PE CAPITAL (D. 91) 4. 148. Definiție: Impozitele pe capital (D. 91) sunt impozitele care vizează într-un mod neregulat ș(cid:13)i puțin frecvent valoarea activelor sau avuția netă deținută de unitățile instituționale sau valoarea activelor transferate între unități instituționale, ca urmare a moș(cid:13)tenirilor, donațiilor între persoane în viață sau altor transferuri. 4. 149. Impozitele pe capital acoperă: (a) impozitele pe transferurile de capital: taxele de succesiune ș(cid:13)i drepturile pe donații între persoane în viață, care sunt presupuse a fi prelevate pe capitalul beneficiarilor, cu excepția impozitelor pe vânzările activelor care nu constituie transferuri; (b) prelevări pe capital: prelevări excepționale pe valoarea activelor (sau valoarea netă) deținute de unitățile instituționale (14). Sunt incluse în prelevările excepționale impozitele pe plus-valorile funciare care vizează creș(cid:13)terea valorii terenurilor agricole constată cu ocazia acordării permisului de construire în scopuri comerciale sau rezidențiale. 4. 150. Momentul înregistrării: impozitele pe capital sunt înregistrate în momentul în care apar creanțele fiscale. 4. 151. În sistemul conturilor, impozitele pe capital sunt înregistrate: (a) în variația pasivelor ș(cid:13)i a valorii nete (–) a contului de capital al sectoarelor impuse; (b) în variația pasivelor ș(cid:13)i a valorii nete (+) a contului de capital al administrațiilor publice; (c) în variația pasivelor ș(cid:13)i a valorii nete a contului de capital al restului lumii. (14) Cu toate acestea, impozitele privind câș(cid:13)tigurile de capital sunt contabilizate în impozite curente pe venit, patrimoniu etc. 124 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 AJUTOARE NERAMBURSABILE PENTRU INVESTIȚII (D. 92) 4. 152. Definiție: Ajutoarele nerambursabile pentru investiții (D. 92) sunt transferuri de capital, în numerar sau în natură, efectuate de administrația publică sau de restul lumii (15) către alte unități instituționale rezidente sau nerezidente pentru a le per- mite să finanțeze, în parte sau în totalitate, costul de achiziție al activelor fixe. 4. 153. Ajutoarele nerambursabile pentru investiții pot fi acordate în numerar sau în natură. Ajutoarele pentru investiții în natură reprezintă transferurile de material de transport, maș(cid:13)ini sau alte echipamente, efectuate de administrația publică, către alte unități rezidente sau nerezidente, ca ș(cid:13)i punerea la dispoziție de clădiri sau alte construcții pentru unitățile rezidente sau nerezidente. 4. 154. Sunt excluse din ajutoarele nerambursabile pentru investiții transferurile de echipamente militare sub formă de arme sau de echipamente a căror singură funcție este de a activa aceste arme, acestea nefiind considerate ca active fixe. 4. 155. Valoarea formării de capital realizate de administrația publică pentru profitul altor sectoare ale economiei este înregistrată, de asemenea, în contul ajutoarelor nerambursabile pentru investiții atunci când beneficiarul este identificabil ș(cid:13)i dobândeș(cid:13)te proprietatea investițiilor realizate. În acest caz, formarea de capital este înregistrată în variația activelor în contul de capital al beneficiarilor ș(cid:13)i este finanțată printr-un ajutor pentru investiții care apare în acelaș(cid:13)i cont în variațiile pasivelor ș(cid:13)i valorii nete. 4. 156. Ajutoarele nerambursabile pentru investiții includ nu numai vărsăminte unice destinate să finanțeze investițiile din cursul aceleiaș(cid:13)i perioade, dar ș(cid:13)i plăți eș(cid:13)alonate în timp referitoare la operațiunile de investiții realizate în cursul unei perioade anterioare. Astfel, vărsămintele anuale ale administrației publice pentru amortizarea datoriilor contractate de întreprinderi în vederea realizării proiectelor de investiții ș(cid:13)i pe care autoritățile publice îș(cid:13)i asumă, în totalitate sau în parte, cheltuielile de amortizare sunt de asemenea considerate ca ajutoare pentru investiții. Cu toate acestea, ajutoarele nerambursabile pentru subvenționarea dobânzii acordate de administrația publică sunt excluse, chiar atunci când scopul ajutorului nerambursabil este de a încuraja formarea de capital. În practică, preluarea de către autoritățile publice a unei părți din cheltuielile pentru dobânzi constituie, la fel ca fluxurile de dobânzi, o tranzacție distributivă. Cu toate acestea, atunci când un ajutor concurează în acelaș(cid:13)i timp la finanțarea amortizării datoriei contractate ș(cid:13)i la plata dobânzilor pe capital ș(cid:13)i când aceste două elemente nu pot fi separate, el este contabilizat integral în conturi ca un ajutor nerambursabil pentru investiții. 4. 157. Ajutoarele nerambursabile pentru investiții din sectorul societăților ș(cid:13)i cvasi-societăților nefinanciare cuprind, în afara celor acordate societăților ș(cid:13)i cvasi-societăților private, aporturile de capital furnizate întreprinderilor publice recunoscute ca entități independente cu personalitate juridică, cu condiția ca departamentul administrației publice care acordă ajutorul nerambursabil să nu păstreze o creanță asupra întreprinderii publice. 4. 158. Ajutoarele nerambursabile pentru investiții din sectorul gospodăriilor populației cuprind, în afara primelor de echipament ș(cid:13)i de modernizare acordate întreprinderilor, altele decât societăți ș(cid:13)i cvasi-societăți, primele acordate gospodăriilor pentru construcția, cumpărarea ș(cid:13)i amenajarea de locuințe. 4. 159. Ajutoarele nerambursabile pentru investiții către administrația publică acoperă toate vărsămintele (cu excepția subvențiilor de dobânzi) efectuate către subsectoarele administrațiilor publice (16) în scopul finanțării formării de capital. Cazul cel mai important priveș(cid:13)te transferurile operate de administrația centrală către administrațiile locale având ca obiect specific finanțarea formării brute de capital fix. Este important să se sublinieze că transferurile având un caracter general ș(cid:13)i operate cu scopuri multiple sau nedeterminate sunt înregistrate în transferurile curente din cadrul administrației publice, chiar dacă sunt parțial utilizate pentru a acoperi formarea de capital. 4. 160. Ajutoarele nerambursabile pentru investiții furnizate de administrațiile publice sau de restul lumii instituțiilor fără scop lucrativ sunt diferite de transferurile curente către instituțiile fără scop lucrativ, în baza aceluiaș(cid:13)i criteriu. 4. 161. Ajutoarele pentru investiții furnizate restului lumii ar trebui limitate de asemenea, la transferurile ce au ca obiect specific finanțarea operațiunilor de investiții ale unităților nerezidente. Ele privesc, de exemplu, vărsămintele la transferuri necontractuale pentru construcția de poduri, drumuri, spitale, ș(cid:13)coli în țările în curs de dezvoltare sau pentru construcția de imobile destinate organizațiilor internaționale. Ele pot fi sub formă de plăți eș(cid:13)alonate în timp sau de vărsământ unic. La această rubrică intră ș(cid:13)i furnizarea gratuită de bunuri de capital fix. (15) Ajutoarele nerambursabile pentru investiții provenind din restul lumii le cuprind pe cele vărsate direct de instituțiile Uniunii Europene (de exemplu, anumite transferuri ale Fondului European de Orientare ș(cid:13)i Garantare Agricolă — FEOGA, secția „Orientare”). (16) Ajutoarele nerambursabile pentru investiții între administrațiile publice sunt fluxuri interne ale sectorului administrației publice ș(cid:13)i nu apar în contul consolidat pentru ansamblul sectorului. 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 125 4. 162. Momentul înregistrării: ajutoarele nerambursabile pentru investiții în numerar sunt înregistrate în momentul în care are loc plata; ajutoarele nerambursabile pentru investiții în natură sunt înregistrate în momentul transferului proprietății asupra activelor. 4. 163. În sistemul conturilor, ajutoarele pentru investiții sunt înregistrate: (a) în variațiile pasivelor ș(cid:13)i a valorii nete (–) din contul de capital al administrațiilor publice; (b) în variațiile pasivelor ș(cid:13)i a valorii nete (+) din contul de capital al sectoarelor care beneficiază de ajutoare nerambursabile; (c) în variațiile pasivelor ș(cid:13)i a valorii nete din contul de capital al restului lumii. ALTE TRANSFERURI DE CAPITAL (D. 99) 4. 164. Definiție: Alte transferuri de capital (D. 99) acoperă toate operațiunile de transfer, altele decât ajutoarele pentru investiții ș(cid:13)i impo- zitele pe capital care, deș(cid:13)i nu constituie operațiuni de repartiție a venitului, operează o redistribuire a economiei sau a patrimoniului între diferitele sectoare sau subsectoare ale economiei sau cu restul lumii. 4. 165. Alte transferuri de capital cuprind următoarele operațiuni: (a) despăgubirile efectuate de către administrația publică sau de către restul lumii către proprietarii de bunuri de capital în urma distrugerii sau a pagubelor suferite de aceș(cid:13)tia în urma războaielor, altor evenimente politice sau catastrofelor (calamităților) naturale (inundații etc. ); (b) transferurile administrației publice către societățile sau cvasi-societățile nefinanciare având ca scop acoperirea pierderilor acumulate în cursul mai multor exerciții sau a pierderilor excepționale datorate unor cauze exterioare întreprinderii; (c) transferurile între subsectoarele administrațiilor publice având scopul de a face față cheltuielilor excepționale, sau de a acoperi deficitele acumulate (17); (d) primele de economii unice vărsate de administrațiile publice gospodăriilor cu titlu de recompensă a operațiunilor de economii efectuate de acestea pe o perioadă de mai mulți ani; (e) legatele ș(cid:13)i donațiile importante între persoane în viață ș(cid:13)i între unități aparținând unor sectoare diferite, inclusiv legatele ș(cid:13)i donațiile importante către instituțiile fără scop lucrativ (de exemplu, donații pentru universități pentru a le permite să-ș(cid:13)i acopere costurile necesare construirii de noi clădiri, biblioteci sau laboratoare); (f) contrapartida anulărilor de datorii hotărâtă de comun acord între unitățile instituționale aparținând unor sectoare sau subsectoare diferite (de exemplu, anularea datoriei unei societăți nefinanciare sau unei țări străine față de stat sau vărsămintele cu titlu de garanție eliberând un debitor care nu-ș(cid:13)i respectă o obligație, de angajamentele sale). O asemenea anulare prin acord mutual este tratată ca un transfer de capital de la creditor la debitor, egal cu datoria atrasă în momentul anulării. De asemenea, tranzacția de contrapartidă a unei reluări de datorii constituie un transfer de capital. Cu toate acestea, sunt excluse: 1. asumarea sau anularea de către proprietarul unei cvasi-societăți a creanțelor financiare ale sau asupra acesteia. În cele două cazuri este o tranzacție cu acțiuni ș(cid:13)i alte participații (a se vedea punctul 5. 16); 2. asumarea sau anularea de către o administrație publică a datoriilor unei societăți publice care dispare din sistem în calitate de unitate instituțională. În cele două cazuri, un flux este bazat pe contul celorlalte modificări în volumul activelor (a se vedea punctele 5. 16. , 6. 29. ș(cid:13)i 6. 30. ); 3. asumarea sau anularea de către o administrație publică a datoriilor unei societăți publice, în cadrul unui proces de privatizare, înainte de a fi încheiat pe termen scurt. În cele două cazuri, este o tranzacție cu acțiuni ș(cid:13)i alte participații (a se vedea punctul 5. 16. ). Ș(cid:13) tergerea unei datorii de către un creditor nu constituie o operațiune între unități instituționale ș(cid:13)i nu apare deci, nici în contul de capital, nici în contul financiar al sistemului. Dacă un creditor hotărăș(cid:13)te ș(cid:13)tergerea unei datorii, se va conveni să se înregistreze (17) Aceste transferuri între subsectoarele administrațiilor publice sunt fluxuri interne ale sectorului administrațiilor publice care dispar atunci când se stabileș(cid:13)te un cont consolidat pentru ansamblul sectorului. 126 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 acest fapt în contul celorlalte schimbări în volumul activelor, ca ș(cid:13)i în cel al debitorului [a se vedea punctul 6. 27. litera (d)]. Provizioanele pentru creanțele nesigure sunt tratate ca intrări contabile interne ale întreprinderii ș(cid:13)i nu apar deci în sistem. Ș(cid:13) tergerea unei datorii de către un debitor nu constituie o tranzacție ș(cid:13)i nu este nici recunoscută de sistem; (g) partea din câș(cid:13)tigurile (sau pierderile) de capital realizate care este redistribuită unui alt sector, de exemplu, câș(cid:13)tigurile de capital redistribuite de societățile de asigurare gospodăriilor. Cu toate acestea, operațiunile care reprezintă contrapartida transferurilor către administrația publică a produsului privatizării realizate indirect (de exemplu, prin intermediul societăților holding) trebuie să fie contabilizate ca operațiuni financiare cu acțiuni ș(cid:13)i alte participații (F. 5) ș(cid:13)i nu au deci nici un efect direct asupra nivelului capacității/necesarului de finanțare a administrațiilor publice; (h) plățile majore efectuate pentru compensarea daunelor sau vătămărilor grave neacoperite de polițele de asigurare [cu excepția indemnizațiilor operate de administrația publică sau de restul lumii descrise la litera (a) de mai sus]. Sumele pot fi acordate de tribunale sau pot fi stabilite de comun acord. Vărsămintele pot fi efectuate de unități rezidente sau nerezidente. Exploziile puternice, deversările de hidrocarburi sau efectele nedorite ale medicamentelor sunt printre cauzele care justifică astfel de indemnizații; (i) vărsămintele cu caracter excepțional la fondurile de asigurare socială efectuate de angajatori (inclusiv administrațiile publice) sau de administrațiile publice (în cadrul funcției lor de protecție socială), în măsura în care aceste vărsăminte sunt destinate să mărească rezervele acestor fonduri în cazul nerespectării unui contract. Ajustarea care corespunde fondurilor de asigurări sociale pentru gospodăriile populației este, de asemenea, înregistrată la D. 99 Alte transferuri de capital (a se vedea punctul 20 din anexa III privind asigurările). 4. 166. Momentul înregistrării: (a) alte transferuri de capital în numerar sunt înregistrate în momentul în care plata trebuie să aibă loc; (b) alte transferuri de capital în natură sunt înregistrate în momentul transferului proprietății asupra activului sau anulării datoriei de către creditor. 4. 167. În sistemul conturilor, alte transferuri de capital sunt înregistrate în variațiile pasivelor ș(cid:13)i valorii nete din contul de capital al sectoarelor ș(cid:13)i restului lumii. 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 127 CAPITOLUL 5 OPERAȚIUNI FINANCIARE 5. 01. Definiție: Operațiunile financiare sunt acele tranzacții cu active ș(cid:13)i pasive financiare care se desfăș(cid:13)oară între unități instituționale sau între o unitate instituțională ș(cid:13)i restul lumii. 5. 02. Plecând de la definiția unei operațiuni (a se vedea punctul 1. 33. ), o tranzacție financiară poate fi definită ca interacțiunea, stabilită de comun acord, dintre unitățile instituționale sau între o unitate instituțională ș(cid:13)i restul lumii, care implică fie crearea sau lichidarea simultană a unui activ financiar ș(cid:13)i a pasivului său corespunzător, fie schimbarea proprietății asupra unui activ financiar, fie asumarea unui pasiv. 5. 03. Activele financiare sunt active economice care se prezintă sub formă de mijloace de plată sau creanțe sau care sunt asimilabile prin natura lor cu creanțele financiare. 5. 04. Mijloacele de plată sunt formate din: aurul monetar, drepturile speciale de tragere (DST), numerarul ș(cid:13)i depozitele transferabile. Creanța financiară le dă proprietarilor săi — creditorii — dreptul de a primi, fără o contra-contribuție, una sau mai multe plăți de la alte unități instituționale — debitorii — care au contractat angajamentul în contrapartidă. Exemple de active economice asimilabile prin natura lor creanțelor sunt acțiunile ș(cid:13)i alte participații, ca ș(cid:13)i activele parțial condiționate. Unitatea instituțională care emite astfel de active financiare se consideră că are un angajament de contrapartidă. 5. 05. Activele condiționale sunt contractele încheiate între unități instituționale sau între unități instituționale ș(cid:13)i restul lumii, care prevăd una sau mai multe condiții de îndeplinit pentru ca o tranzacție financiară să aibă loc. De exemplu, garanțiile de plăți ale terților, scrisorile de credit, liniile de credit, facilitățile de emisiune de efecte („FEE”), precum ș(cid:13)i majoritatea produselor financiare derivate. În sistemul contabilității naționale se consideră că un activ condițional este un activ financiar din momentul în care contractul propriu-zis are o valoare de piață, pentru că el poate fi negociat sau face obiectul unei compensații pe piață. Activele condiționale care nu îndeplinesc această condiție nu sunt înregistrate în sistemul contabilității naționale (1). 5. 06. Se pot identifica ș(cid:13)apte categorii de active financiare: aur monetar ș(cid:13)i drepturi speciale de tragere (AF. 1), Numerar ș(cid:13)i depozite (AF. 2), Titluri, altele decât acțiuni (AF. 3), Credite (AF. 4), Acțiuni ș(cid:13)i alte participații (AF. 5), Provizioane tehnice de asigurare (AF. 6) ș(cid:13)i Alte conturi de primit/de plătit (AF. 7). 5. 07. În sistemul contabilității naționale, fiecărui activ financiar îi corespunde un pasiv în contrapartidă, cu excepția celor clasificate în categoria Aur monetar ș(cid:13)i drepturi speciale de tragere (AF. 1). Se deosebesc astfel ș(cid:13)ase categorii de pasive financiare, corespunzător activelor respective. 5. 08. Clasificarea operațiunilor financiare corespunde clasificării activelor ș(cid:13)i pasivelor. Se pot identifica prin urmare ș(cid:13)apte categorii de operațiuni financiare: operațiuni cu aur monetar ș(cid:13)i drepturi speciale de tragere (F1. ), operațiuni cu numerar ș(cid:13)i depozite (F. 2), operațiuni cu titluri, altele decât acțiuni (F. 3), operațiuni cu credite (F. 4), operațiuni cu acțiuni ș(cid:13)i alte participații (F. 5), operațiuni cu provizioane tehnice de asigurare (F. 6) ș(cid:13)i operațiuni cu alte conturi de primit/de plătit (F. 7). 5. 09. Activele financiare deținute ș(cid:13)i pasivele exigibile la un moment dat (ale unui sector sau restului lumii) sunt înregistrate într-un cont de patrimoniu (a se vedea capitolul 7). Operațiunile financiare au ca efect modificarea conturilor de patrimoniu. Cu toate acestea, modificările ce au loc între conturile de patrimoniu de deschidere ș(cid:13)i cel de închidere pot fi datorate ș(cid:13)i altor fluxuri (a se vedea capitolul 6). Ele nu se datorează interacțiunilor dintre unitățile instituționale sau dintre acestea ș(cid:13)i restul lumii. Celelalte fluxuri sunt defalcate în reevaluările activelor ș(cid:13)i pasivelor financiare, precum ș(cid:13)i modificările intervenite în volumul activelor ș(cid:13)i pasivelor financiare ce nu rezultă în urma operațiunilor financiare. Primele se înregistrează în contul de reevaluare, iar celelalte în contul altor modificări în volumul activelor, la rubrica pierderi datorate catastrofelor, pierderi necompensate, alte modificări în volumul activelor ș(cid:13)i pasivelor financiare neclasificate în altă parte, precum ș(cid:13)i schimbări de clasificări sau structură. (1) Provizioanele tehnice de asigurare (AF. 6) constituie pasive necondiționale ale întreprinderilor de asigurare ș(cid:13)i ale fondurilor de pensii. Totodată, activele financiare în contrapartidă ale deținătorilor ș(cid:13)i ale beneficiarilor de polițe sunt, în majoritatea cazurilor, condiționale. 128 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 5. 10. Operațiunile financiare desfăș(cid:13)urate între unități instituționale se înregistrează în conturile financiare ale diferitelor sectoare implicate. Cele dintre unitățile instituționale ș(cid:13)i restul lumii se înregistrează în conturile financiare ale sectoarelor corespunzătoare ca ș(cid:13)i în contul financiar extern, corespunzător contului financiar al restului lumii (a se vedea capitolul 8). Contul financiar (al unui sector sau al restului lumii) cuprinde în partea stângă achizițiile minus cedările de active, iar în partea dreaptă creș(cid:13)terile minus rambursările de pasive. Soldul contului financiar, care este egal cu achizițiile nete de active din care se scad creș(cid:13)terile nete ale pasivelor, se numeș(cid:13)te capacitatea(+)/necesarul (–) de finanțare (B. 9). 5. 11. Contul financiar al unui sector poate fi consolidat sau nu. Contul financiar neconsolidat al unui sector prezintă modificările de active ș(cid:13)i pasive financiare rezultate în urma operațiunilor financiare la care participă unități instituționale din acest sector. Contul financiar consolidat al unui sector indică modificările de active ș(cid:13)i pasive financiare rezultate în urma operațiunilor financiare dintre unități instituționale aparținând acestui sector ș(cid:13)i alte unități instituționale sau restul lumii. În comparație cu contul neconsolidat, contul consolidat nu ia în considerație operațiunile financiare dintre unitățile instituționale ce aparțin aceluiaș(cid:13)i sector. Prin definiție, contul financiar extern este consolidat. 5. 12. O tranzacție financiară între două unități instituționale are ca efect creș(cid:13)terea capacității/necesarului de finanțare a/al uneia dintre ele ș(cid:13)i descreș(cid:13)terea, cu aceeaș(cid:13)i sumă, a capacității/necesarului de finanțare a/al celeilalte. Operațiunile financiare ce au loc între unități instituționale aparținând aceluiaș(cid:13)i sector nu modifică capacitatea/necesarul de finanțare a/al acestuia. Contul financiar consolidat ș(cid:13)i cel neconsolidat aparținând aceluiaș(cid:13)i sector au aceeaș(cid:13)i capacitate/necesar de finanțare. În acelaș(cid:13)i fel, operațiunile financiare ce au loc între unități instituționale nu modifică valoarea capacității/necesarului de finanțare pe economia totală, care este egală, dar de semn contrar, cu cea a contului financiar extern. În consecință, valoarea capacității/necesarului de finanțare a ansamblului tuturor unităților instituționale ș(cid:13)i cea/cel a/al restului lumii este nulă. 5. 13. Contul financiar pe debitor/creditor (2) (al unui sector sau al restului lumii) constituie o extensie a contului financiar ș(cid:13)i prezintă repartiția achizițiilor nete de active pe sectoare debitoare ș(cid:13)i creș(cid:13)terile nete de pasive pe sectoare creditoare. Acest cont furnizează deci informații asupra relațiilor dintre debitori ș(cid:13)i creditori, fiind coerent cu contul de patrimoniu financiar pe debitor/creditor (a se vedea punctul 7. 69. ). Cu toate acestea, în cazul operațiunilor financiare ce au loc pe piețe secundare, contul nu furnizează nici o informație referitoare la sectoarele instituționale cărora le-au fost vândute sau de la care au fost cumpărate activele financiare; el nu dă prin urmare un răspuns complet la întrebarea referitoare la „cine finanțează pe cine” de-a lungul unei perioade contabile. 5. 14. Contul financiar este ultimul din secvența de conturi ce înregistrează operațiuni contabile (a se vedea capitolul 8). Nu este deci nevoie ca soldul său contabil să apară în alt cont. În cadrul sistemului, soldul contabil al contului financiar este identic cu cel al contului de capital. În practică, se va constata însă un decalaj între cele două, întrucât se calculează plecând de la surse de date statistice diferite. 5. 15. În cadrul sistemului, fiecare tranzacție financiară are întotdeauna o tranzacție în contrapartidă, fie o tranzacție financiară, fie una nefinanciară. Creș(cid:13)terea sau reducerea simultană a activelor ș(cid:13)i pasivelor financiare sau schimbul unui activ pentru un altul trebuie înregistrate în contul financiar (al unui sector sau al restului lumii). În cazul în care o tranzacție ș(cid:13)i contrapartida sa sunt de natură financiară, ele modifică portofoliul de active ș(cid:13)i pasive financiare, putând modifica, de asemenea, ș(cid:13)i totalul activelor ș(cid:13)i pasivelor financiare ale unităților instituționale implicate sau ale restului lumii, fără a afecta capacitatea/necesarul de finanțare, ca de altfel nici valoarea netă. Operațiunile financiare pot avea în contrapartidă ș(cid:13)i operațiuni pe produse (a se vedea capitolul 3), operațiuni distributive (a se vedea capitolul 4) sau operațiuni cu active nefinanciare neproduse (a se vedea punctul 6. 06. ). În cazul în care contrapartida unei operațiuni financiare este de natură nefinanciară, valoarea capacității/necesarului de finanțare a unităților implicate sau a restului lumii se va modifica. 5. 16. O tranzacție financiară poate avea în contrapartidă un transfer (curent sau de capital) (a se vedea capitolul 4). În acest caz, tranzacția financiară implică fie schimbarea de proprietate asupra unui activ financiar, fie preluarea unui angajament în calitate de debitor (2) SCN 1993 (11 103-11 111) utilizează expresia „Contul detaliat al operațiunilor financiare”. 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 129 (asumarea unei datorii), fie chiar lichidarea simultană a unui activ financiar ș(cid:13)i a pasivului său corespunzător (anularea datoriei sau abandonarea creanței). Tranzacția în contrapartidă de preluare sau anulare a unei datorii este clasificată în rubrica transferuri de capital (D. 9) ș(cid:13)i se înregistrează în contul de capital. Dacă proprietarul unei cvasi-societăți preia sau anulează creanțele financiare pe care societatea sa le are, tranzacția în contrapartidă se va înscrie la acțiuni ș(cid:13)i alte participații (F. 5). Preluarea sau anularea de către administrația publică a datoriilor unei instituții publice care va dispare ca unitate instituțională din sistem nu generează nici o tranzacție în contul de capital sau în cel financiar, ci numai înregistrarea unui flux în Alte modificări de volum ale conturilor de active (a se vedea capitolul 6). Preluarea sau anularea de către administrația publică a datoriilor unei societăți publice, în cadrul procesului de privatizare ce se va realiza într-un termen scurt, are ca tranzacție în contrapartidă o tranzacție cu acțiuni ș(cid:13)i alte participații. Prin cedarea acțiunilor ș(cid:13)i altor participații, privatizarea presupune renunțarea la controlul exercitat asupra societății publice în cauză (a se vedea punctul 2. 26. ). Astfel de preluări sau anulări conduc la creș(cid:13)terea fondurilor proprii (a se vedea punctul 7. 05. ), indiferent dacă acestea rezultă sau nu în urma unei emisii de acțiuni sau de alte titluri de participație. Ș(cid:13) tergerea sau diminuarea unei creanțe irecuperabile, precum ș(cid:13)i anularea unilaterală a unei creanțe de către un debitor (repudierea unei datorii) nu sunt considerate drept operațiuni financiare, pentru că nu rezultă în urma unei acțiuni reciproce convenite de comun acord între unități instituționale sau între acestea ș(cid:13)i restul lumii. Reducerea sau abandonarea unilaterală a unei creanțe irecuperabile de către un creditor este înregistrată în contul alte modificări în volumul activelor [a se vedea punctul 6. 27. litera (d)]. Repudierea unei datorii nu este recunoscută de sistemul contabilității naționale. 5. 17. Contrapartida unei operațiuni financiare poate fi o dobândă (D. 41). Dobânzile sunt primite de creditori ș(cid:13)i vărsate de debitori pentru anumite tipuri de creanțe financiare clasificate la rubrica numerar ș(cid:13)i depozite (AF. 2), titluri, altele decât acțiuni (AF. 3), credite (AF. 4) ș(cid:13)i alte conturi de primit/de plătit (AF. 7). În cadrul sistemului, dobânzile sunt înregistrate pe baza dreptului constatat, adică se poate spune că ele revin creditorului în mod continuu, în funcție de suma rămasă de plătit la fiecare moment (a se vedea punctul 4. 50. ). Înregistrarea dobânzilor (D. 41) are întotdeauna în contrapartidă o tranzacție financiară care să îi creeze un drept suplimentar creditorului asupra debitorului. Ca efect, dobânzile se consideră ca fiind reinvestite. Plata efectivă a dobânzii nu se înregistrează la rubrica dobânzi (D. 41), ci constituie o tranzacție ce are ca rezultat transferul de proprietate asupra mijloacelor de plată. Tranzacția în contrapartidă este o tranzacție financiară ce are ca efect reducerea creanței financiare nete a creditorului, deținute față de debitor. Dacă dobânzile acumulate nu sunt plătite la data specificată, aceasta dă naș(cid:13)tere la dobânzi de întârziere. Întrucât dobânzile acumulate sunt deja înregistrate în sistem, dobânzile de întârziere nu modifică totalul activelor sau pasivelor financiare, dar este posibil să modifice clasificarea acestora (a se vedea punctul 5. 131. ). 5. 18. O tranzacție financiară poate avea în contrapartidă veniturile din proprietate alocate, dar nedistribuite. Exemple de acest fel sunt dobânzile (D. 41) ș(cid:13)i dividendele (D. 421) pe care organismele de plasament colectiv le primesc în urma investițiilor efectuate ș(cid:13)i care sunt alocate, dar nu distribuite, acționarilor lor [a se vedea punctele 4. 49. litera (b) ș(cid:13)i 4. 54. litera (b)], beneficiile reinvestite din investiții străine directe (D. 43), precum ș(cid:13)i veniturile din proprietate atribuite deținătorilor de polițe de asigurare (D. 44), în cazul polițelor individuale de asigurare de viață contractate în afara schemelor de asigurare socială. Tranzacția financiară în contrapartidă are ca rezultat înregistrarea veniturilor din proprietate (pozitive sau negative) ca fiind reinvestite. CLASIFICAREA OPERAȚIUNILOR FINANCIARE 5. 19. 5. 20. Operațiunile financiare sunt clasificate în categorii divizate la rândul lor în subcategorii, dintre care unele se subîmpart în subpoziții. Clasificarea operațiunilor financiare cu active ș(cid:13)i pasive financiare corespunde clasificării activelor ș(cid:13)i pasivelor financiare (a se vedea punctele 5. 06-5. 08). Prin urmare, definițiile categoriilor, subcategoriilor ș(cid:13)i subpozițiilor, ca ș(cid:13)i explicațiile care le însoțesc, apar o singură dată în SEC, în cadrul prezentei secțiuni din acest capitol. Capitolul consacrat conturilor de patrimoniu nu repetă definițiile ș(cid:13)i explicațiile în cadrul textului, dar prezintă în anexa 7. 1 un rezumat al ansamblului activelor ș(cid:13)i pasivelor definite de sistem. Clasificarea operațiunilor financiare ș(cid:13)i a activelor ș(cid:13)i pasivelor financiare se bazează în primul rând pe gradul de lichiditate ș(cid:13)i pe caracteristicile juridice ale activelor financiare. Ea nu conține categorii funcționale, cu excepția unui post excepțional ce cuprinde investițiile străine directe. Definițiile categoriilor, subcategoriilor ș(cid:13)i subpozițiilor sunt în general independente de clasificarea unităților instituționale. Dacă este necesar, clasificarea activelor ș(cid:13)i pasivelor financiare poate fi detaliată suplimentar, încruciș(cid:13)ând-o cu clasificarea unităților instituționale, ceea ce permite obținerea, spre exemplu, a unei clase „depozite între instituții financiare monetare”. Gradul de detaliere la care se utilizează clasificarea activelor ș(cid:13)i pasivelor financiare depinde de sectorul instituțional studiat. 130 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 Tabelul 5. 1 Clasificarea operațiunilor financiare Clasificarea operațiunilor financiare Aur monetar ș(cid:13)i drepturi speciale de tragere (DST) Aur monetar Drepturi speciale de tragere (DST) Numerar ș(cid:13)i depozite Numerar Depozite transferabile Alte depozite Titluri, altele decât acțiuni Titluri, altele decât acțiuni, exclusiv produse financiare derivate Pe termen scurt Pe termen lung Produse financiare derivate Credite Pe termen scurt Pe termen lung Acțiuni ș(cid:13)i alte participații Acțiuni ș(cid:13)i alte participații, exclusiv acțiuni ale organismelor de plasament colectiv Acțiuni cotate Acțiuni necotate Alte participații Acțiuni ale organismelor de plasament colectiv Provizioane tehnice de asigurare Drepturi nete ale gospodăriilor populației asupra provizioanelor tehnice de asigurare-viață ș(cid:13)i asu- pra fondurilor de pensie Drepturi nete ale gospodăriilor populației asupra provizioanelor tehnice de asigurare de viață Drepturi nete ale gospodăriilor populației asupra fondurilor de pensie Provizioane pentru primele neachitate ș(cid:13)i provizioane pentru calamități Alte conturi de primit/de plătit Credite comerciale ș(cid:13)i avansuri Altele Post excepțional: Investiții străine directe Cod F. 11 F. 12 F. 21 F. 22 F. 29 F. 33 F. 34 F. 41 F. 42 F. 51 F. 52 F. 61 F. 62 F. 71 F. 79 F. 1 F. 2 F. 3 F. 4 F. 5 F. 6 F. 7 F. m F. 331 F. 332 F. 511 F. 512 F. 513 F. 611 F. 612 5. 21. Analiza canalelor de transmitere a politicii monetare poate impune identificarea agregatelor monetare în cadrul conturilor de patrimoniu ș(cid:13)i în cele financiare ale sectoarelor ș(cid:13)i restului lumii. Cu toate acestea, definițiile acestor agregate monetare pot varia de la o țară la alta ș(cid:13)i de la o perioadă la alta. În plus, elementele componente nu corespund în general categoriilor, subcategoriilor sau subpozițiilor activelor ș(cid:13)i pasivelor financiare definite de sistem. De altfel, delimitarea sectoarelor creatoare de bani, deținătoare de bani ș(cid:13)i neutre depinde de definiția agregatului monetar în cauză. De aceea, sistemul nu dă nici o definiție agregatului monetar. Cu toate acestea, anexa 5. 1. propune o metodă care să permită prezentarea oricărui agregat monetar plecând de la conturile de patrimoniu ș(cid:13)i conturile financiare. 5. 22. Procesul de înnoire permanentă ce caracterizează piețele financiare face mai puțin pertinentă distincția între activele ș(cid:13)i pasivele financiare pe termen scurt ș(cid:13)i cele pe termen lung. Cu toate acestea, atunci când scadența este un element important de analiză, spre exemplu pentru studiul ratelor dobânzii sau al randamentului activelor, o împărțire pe diverse termene de scadență se poate dovedi indispensabilă. Din acest motiv, scadența este considerată ca un criteriu secundar de clasificare. 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 131 Definiție: Activele (pasivele) financiare pe termen scurt reprezintă activele (pasivele) financiare ale căror scadențe inițiale sunt, în mod normal, de un an sau mai puțin (maximum doi ani în anumite cazuri excepționale) (3). Activele (pasivele) financiare pe termen lung reprezintă activele (pasivele) financiare ale căror scadențe inițiale sunt, în mod normal, de cel puțin un an ș(cid:13)i în anumite cazuri excepționale de peste doi ani. 5. 23. Majoritatea categoriilor, subcategoriilor ș(cid:13)i subpozițiilor de active ș(cid:13)i pasive financiare pot fi împărțite în funcție de unitatea monetară în care sunt exprimate. Definiție: Activele (pasivele) financiare exprimate în moneda națională reprezintă activele (pasivele) financiare exprimate în unitatea sau unitățile monetare cu circulație legală în țară. Activele (pasivele) financiare exprimate în valută reprezintă activele (pasivele) financiare care nu sunt exprimate în unitatea sau unitățile monetare cu circulație legală în țară. Activele financiare în valută includ activele financiare exprimate în aur sau coș(cid:13) valutar (spre exemplu ECU, DST). Această distincție între moneda națională ș(cid:13)i valută este utilă în special pentru categoria numerar ș(cid:13)i depozite (AF. 2). AUR MONETAR Ș(cid:13) I DREPTURI SPECIALE DE TRAGERE (DST) (F. 1) 5. 24. Categoria F. 1 cuprinde două subcategorii de operațiuni financiare: (a) aur monetar (F. 11); (b) drepturi speciale de tragere (DST) (F. 12). 5. 25. Activele financiare clasificate în categoria aur monetar ș(cid:13)i DST (AF. 1) sunt singurele active financiare din sistem pentru care nu există pasive în contrapartidă. În consecință, operațiunile cu aur monetar ș(cid:13)i DST (F. 1) implică întotdeauna o schimbare de proprietate asupra acestor active financiare (a se vedea punctul 5. 02. ). Aur monetar (F. 11) 5. 26. Definiție: Subcategoria aur monetar (F. 11) acoperă toate operațiunile cu aur monetar (AF. 11), adică aurul deținut — cu titlu de rezervă oficială — de către autoritățile monetare sau de alte unități supuse controlului efectiv al acestora. 5. 27. Bazat pe un concept funcțional, sectorul autorităților monetare cuprinde subsectorul băncii centrale (S. 121) ș(cid:13)i instituțiile administrației centrale ce execută operațiuni atribuite în mod normal băncii centrale, cum ar fi emisiunea monetară, păstrarea ș(cid:13)i gestionarea rezervelor internaționale, precum ș(cid:13)i gestionarea fondurilor necesare pentru stabilizarea schimburilor. Prin urmare, aurul poate fi în mod normal un activ financiar numai pentru banca centrală sau administrația centrală. În anumite cazuri, cu toate acestea, ș(cid:13)i alte societăți financiare pot deține aur pe care nu îl pot vinde decât cu aprobarea expresă a autorităților monetare. În astfel de cazuri rare, conceptul de control efectiv se poate aplica aurului deținut de societățile financiare, altele decât banca centrală. 5. 28. Aurul monetar se prezintă, în mod obiș(cid:13)nuit, sub formă de bare cu puritate de cel puțin 995/1000. 5. 29. 5. 30. 5. 31. Operațiunile cu aur monetar se referă în special la cumpărările ș(cid:13)i vânzările ce se fac între autoritățile monetare. Cumpărările de aur monetar se înregistrează în conturile financiare ale autorităților monetare din țară sub formă de creș(cid:13)teri de active financiare; tranzacția în contrapartidă se înregistrează sub formă de diminuări de active financiare ale restului lumii. Operațiunile cu aur nemonetar, adică altfel de aur, sunt considerate drept achiziții minus cedări de valori, dacă singurul scop al deținerii acestui aur este acela de a servi ca rezervă de avuție; în caz contrar, acestea sunt clasificate în consum intermediar sau final ș(cid:13)i/sau în variația de stocuri. Operațiunile cu aur nemonetar cuprind operațiunile cu aur care nu este deținut cu titlu de rezervă oficială de către autoritățile monetare. În cazul în care autoritățile monetare adaugă sau scad aur nemonetar la/din rezervele lor de aur monetar în scopuri nemonetare, se consideră că are loc o monetizare/demonetizare a acestui aur. Monetizarea sau demonetizarea aurului nu dă naș(cid:13)tere la nici o înregistrare în contul financiar; în schimb, modificarea valorilor înscrise în contul de patrimoniu determină o reclasificare în contul alte modificări în volumul activelor, aurul clasificat mai înainte la obiecte de valoare (AN. 13) fiind reclasificat la aur monetar (AF. 11) (a se vedea punctul 6. 32. ) ș(cid:13)i invers, în cazul demonetizării. (3) În anumite cazuri, titlurile, altele decât acțiunile, emise de către sectorul administrației publice ș(cid:13)i ale căror scadențe sunt de maximum cinci ani, pot fi considerate ca fiind pe termen scurt. 132 5. 32. RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 Depozitele, titlurile ș(cid:13)i creditele acoperite în aur sunt tratate drept active financiare, altele decât aurul monetar, ș(cid:13)i clasificate într-o categorie corespunzătoare, împreună cu activele financiare similare exprimate în devize. Swap-urile cu aur nemonetar, adică schimburile temporare de aur nemonetar cu depozite, sunt tratate drept împrumuturi garantate [a se vedea punctul 5. 81. litera (e)]. Drepturi speciale de tragere (DST) (F. 12) 5. 33. Definiție: Subcategoria drepturi speciale de tragere (DST) (F. 12) acoperă toate operațiunile cu DST (AF. 12), altfel spus toate rezervele internaționale de active create de Fondul Monetar Internațional (FMI) ș(cid:13)i alocate membrilor săi, pentru a per- mite creș(cid:13)terea rezervelor existente de active ale acestora. 5. 34. 5. 35. DST-urile nu sunt considerate ca un pasiv al FMI, iar membrii FMI cărora le sunt alocate nu au o obligație efectivă (necondiționată) de a le rambursa. DST-urile sunt deținute exclusiv de către deținătorii oficiali — în mod obiș(cid:13)nuit băncile centrale — ș(cid:13)i pot fi transferate între participanții din cadrul Departamentului de drepturi speciale de tragere al FMI ș(cid:13)i alți deținători desemnați de către aceș(cid:13)tia (alte bănci centrale ș(cid:13)i anumite agenții internaționale). DST-urile le conferă deținătorilor un drept garantat ș(cid:13)i necondiționat de a obține alte rezerve de active, în special devize. Eventualele variații ale posesiunilor de DST-uri ale unei autorități monetare pot fi consecința operațiunilor cu DST-uri, care implică plăți în favoarea sau din partea FMI, a altor participanți din Departamentul de DST al FMI sau a altor deținători. Aceste modificări sunt înregistrate în conturile financiare respective ale autorităților monetare ș(cid:13)i ale restului lumii. Alte variații ale posesiunilor de DST-uri pot fi rezultatul fie al modificării valorii DST-urilor ce se înregistrează în contul de reevaluări, fie al alocării/anulării DST-urilor, înregistrată în contul alte modificări în volumul activelor [a se vedea punctul 6. 27. litera (a)]. NUMERAR Ș(cid:13) I DEPOZITE (F. 2) 5. 36. Definiție: Categoria numerar ș(cid:13)i depozite (F. 2) cuprinde toate operațiunile în numerar ș(cid:13)i depozite (AF. 2), adică moneda aflată în circulație ș(cid:13)i depozitele de orice natură în moneda națională sau în valută. 5. 37. Categoria F. 2 cuprinde trei subcategorii de operațiuni financiare: (a) numerar (F. 21); (b) depozite transferabile (F. 22); (c) alte depozite (F. 29). Este posibil ca distincția între depozite transferabile ș(cid:13)i netransferabile să fie dificilă ș(cid:13)i să nu fie foarte utilă din punct de vedere analitic pentru unele țări (pentru distincția între depozite ș(cid:13)i credite, a se vedea punctele 5. 74-5. 76). Numerar (F. 21) 5. 38. Definiție: Subcategoria numerar (F. 21) cuprinde toate operațiunile în numerar (AF. 21), adică bancnotele ș(cid:13)i monezile în circu- lație care sunt utilizate în mod curent ca mijloc de plată. 5. 39. Din subcategoria AF. 21 fac parte: (a) bancnotele ș(cid:13)i monezile în circulație emise de autoritățile monetare rezidente; (b) bancnotele ș(cid:13)i monezile în circulație emise de autoritățile monetare nerezidente ș(cid:13)i deținute de către rezidenți. 5. 40. Subcategoria AF. 21 nu cuprinde: (a) bancnotele ș(cid:13)i monezile ce nu sunt în circulație, spre exemplu stocul de bancnote al unei bănci centrale sau stocul de urgență de bancnote; (b) monedele jubiliare care nu sunt utilizate în mod obiș(cid:13)nuit ca mijloc de plată. 5. 41. Toate sectoarele ș(cid:13)i restul lumii pot deține numerar. În schimb, emisiunea de numerar nu se poate face decât de către banca centrală, administrația centrală, restul lumii, precum ș(cid:13)i — în cazuri excepționale — de către alte instituții financiare monetare. Numerarul este considerat a fi un pasiv pentru unitatea instituțională care îl emite. 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 133 Depozite transferabile (F. 22) 5. 42. Definiție: Subcategoria depozite transferabile (F. 22) cuprinde toate operațiunile cu depozite transferabile (AF. 22), adică depo- zitele (în monedă națională sau valută) care se pot converti imediat în numerar sau care pot fi transferabile prin cecuri, virament, înscrisuri de datorii sau similare, fără nici un fel de cheltuieli importante, nici restricții semnificative sau penalizări. 5. 43. Subcategoria AF. 22 include depozitele transferabile ale instituțiilor financiare monetare rezidente ș(cid:13)i nerezidente. Ea cuprinde depozitele transferabile între instituțiile financiare monetare, cum ar fi depozitele constituite de către alte instituții financiare monetare la banca centrală pentru a satisface cerințele de rezerve obligatorii, în măsura în care aceste rezerve rămân transferabile, conturile de corespondență, precum ș(cid:13)i depozitele de devize în cadrul contractelor de swap stabilite între băncile centrale sau/ș(cid:13)i alte instituții financiare monetare. 5. 44. Toate sectoarele, ca ș(cid:13)i restul lumii, pot deține depozite transferabile. Acestea constituie pasive, în special ale instituțiilor financiare monetare, ale restului lumii ș(cid:13)i, câteodată, ale administrației publice. Alte depozite (F. 29) 5. 45. Definiție: Subcategoria alte depozite (F. 29) cuprinde toate operațiunile cu alte depozite (AF. 29), adică depozite în monedă națională ș(cid:13)i valută, altele decât depozitele transferabile. Depozitele din această subcategorie nu pot fi utilizate în orice moment ca mijloc de plată ș(cid:13)i nu pot fi transformate în numerar sau în depozite transferabile fără a le fi impuse cheltuieli importante sau restricții semnificative. 5. 46. Subcategoria AF. 29 include: (a) depozitele la termen. Aceste depozite nu sunt disponibile imediat deoarece au un termen fix sau necesită un preaviz. Aici se includ, spre exemplu, depozitele la termen, depozitele constituite la banca centrală cu titlu de rezerve obligatorii, în măsura în care titularii lor nu pot dispune de ele în orice moment ș(cid:13)i fără restricții; (b) depozitele de economii, carnetele de economii, certificatele de economii (obligațiunile) care nu sunt negociabile sau a căror negociere — posibilă din punct de vedere teoretic — este foarte restrictivă; (c) depozitele ce rezultă în urma unui contract sau a unui plan de economii. Aceste depozite presupun adesea obligația depunătorului de a efectua cu regularitate vărsăminte pe parcursul unei perioade date, iar capitalul depus ș(cid:13)i dobânda acumulată nu sunt disponibile până la expirarea termenului. Uneori acestea sunt combinate cu atribuirea — la sfârș(cid:13)itul perioadei de economii — de credite proporționale cu economia acumulată, destinate finanțării achiziției sau construcției unei locuințe; (d) titlurile de depozite, uneori denumite ș(cid:13)i acțiuni, emise de societăți de economii ș(cid:13)i de credite, societăți de credit mutual imobiliar, case de credit mutual ș(cid:13)i alte organisme asemănătoare care, în drept sau în fapt, sunt rambursabile la vedere sau la un termen relativ scurt; (e) cotele rambursabile (depozite de garanție) referitoare la produse financiare derivate ce constituie pasive ale instituțiilor financiare monetare [a se vedea punctul 5. 81. litera (c)]; (f) acordurile de răscumpărare pe termen scurt ce constituie pasive ale instituțiilor financiare monetare [a se vedea punctul 5. 81. litera (d)] (4). 5. 47. Subcategoria AF. 29 nu include nici certificatele de depozite negociabile, nici certificatele de economii negociabile care sunt clasificate în categoria titluri, altele decât acțiuni, exclusiv produsele financiare derivate (AF. 33). 5. 48. Tot în subcategoria AF. 29 se includ următoarele: (a) masa oficială de ECU deținută de banca centrală. Aceste active financiare corespund masei de ECU emise de Institutul Monetar European (IME), în contrapartidă la rezervele monetare ale băncilor centrale naționale ale statelor membre, în scopul implementării acordului Sistemului Monetar European (SME). Această masă de ECU poate fi utilizată de către IME ș(cid:13)i băncile centrale naționale ca mijloc de reglementare, precum ș(cid:13)i pentru operațiunile dintre ele ș(cid:13)i IME. IME poate acorda autorităților monetare ale terțelor țări ș(cid:13)i institutelor monetare internaționale statutul de „alți deținători” de ECU (5); (4) SCN 1993 (11. 32, 11. 72 ș(cid:13)i 11. 83) clasifică acordurile de răscumpărate în cadrul creditelor, cu condiția ca ele să nu implice angajamente bancare ș(cid:13)i să nu fie incluse în definițiile utilizate la nivel național pentru monedă în sens larg, caz în care acestea apar la rubrica alte depozite. (5) Articolele 6. 2 ș(cid:13)i 6. 3 din Protocolul privind statutul Institutului Monetar European anexat la Tratatul de instituire a Comunității Europene. 134 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 (b) creanțele ș(cid:13)i angajamentele financiare ale băncii centrale rezultând din mecanismul de finanțare pe termen scurt ș(cid:13)i din sistemul de susținere monetară pe termen scurt administrat de IME (6); (c) creanțele financiare deținute la FMI care fac parte din rezervele internaționale ș(cid:13)i care nu sunt materializate prin împrumuturi. Ele corespund poziției unei țări membre a FMI în tranș(cid:13)a de rezerve, ce rezultă din vărsămintele unei părți din subscrierea acestei țări membre în active de rezervă ș(cid:13)i în utilizarea netă a monedei sale de către Fond; (d) angajamentele față de FMI care nu sunt materializate în împrumuturi. Acestea corespund utilizării de credite acordate de FMI în cadrul contului de resurse generale, cont ce măsoară cantitatea de monedă proprie pe care o țară membră a FMI este obligată să o răscumpere. 5. 49. Toate sectoarele, precum ș(cid:13)i restul lumii pot deține alte depozite. Acestea constituie pasive, în special ale instituțiilor financiare monetare ș(cid:13)i ale restului lumii, dar ș(cid:13)i ale altor sectoare cum este, de exemplu, cel al administrațiilor publice (a se vedea punctele 5. 74. -5. 76. ). TITLURI, ALTELE DECÂT ACȚIUNI (F. 3) 5. 50. 5. 51. Definiție: Categoria titluri, altele decât acțiuni (F. 3) acoperă toate operațiunile cu titluri, altele decât acțiuni (AF. 3), adică activele financiare la purtător care sunt, în general, negociabile ș(cid:13)i comercializate pe piețe secundare sau care pot face obiectul unei compensații, dar care nu-i conferă deținătorului nici un drept de proprietate asupra unității instituționale emitente. Categoria AF. 3 acoperă activele financiare care sunt reprezentate în mod obiș(cid:13)nuit prin documente destinate să circule ș(cid:13)i a căror valoare nominală se determină la emitere: efecte, obligațiuni, certificate de depozite, hârtii comerciale, obligații negarantate, produse financiare derivate ș(cid:13)i instrumente similare negociate pe piețele financiare (pentru observarea distincției între titluri, altele decât acțiuni ș(cid:13)i credite (a se vedea punctele 5. 77. -5. 80. ). 5. 52. Toate sectoarele, precum ș(cid:13)i restul lumii pot deține titluri, altele decât acțiuni. Acestea constituie, în special, pasive ale societăților financiare ș(cid:13)i nefinanciare, ale administrației centrale, ale administrației statului, ale administrațiilor locale ș(cid:13)i ale restului lumii. 5. 53. Categoria F. 3 cuprinde două subcategorii de operațiuni financiare (7): (a) titluri, altele decât acțiuni, exclusiv produsele financiare derivate (F. 33); (b) produse financiare derivate (F. 34). Titluri, altele decât acțiuni, exclusiv produsele financiare derivate (F. 33) 5. 54. Definiție: Subcategoria titluri, altele decât acțiuni, exclusiv produsele financiare derivate (F. 33) cuprinde toate operațiunile cu titluri, altele decât acțiuni, exclusiv produsele financiare derivate (AF. 33), care îi conferă deținătorului dreptul necondiționat de a obține venituri băneș(cid:13)ti — la nivelul unei sume fixe sau a unei sume variabile fixate prin contract — sub formă de cupoane (dobânzi) ș(cid:13)i/sau sub forma unei sume forfetare vărsate la una sau mai multe date prestabilite sau pornind de la o dată precizată în momentul emiterii. 5. 55. Subcategoria F. 33 se poate împărți în două subpoziții, atunci când acest lucru este relevant: (a) titluri pe termen scurt, altele decât acțiuni, exclusiv ș(cid:13)i produse financiare derivate (F. 331); (b) titluri pe termen lung, altele decât acțiuni, exclusiv produse financiare derivate (F. 332). (6) Articolul 6. 1, pasajul al doilea, din Protocolul privind statutul Institutului Monetar European anexat la Tratatul de instituire a Comunității Europene. (7) SCN 1993 (11. 79, 11. 80 ș(cid:13)i 11. 81) recomandă o subclasificare opțională a operațiunilor cu titluri, altele decât acțiuni, în funcție de scadență, fie pe termen scurt (F. 31), fie pe termen lung (F. 32). Cu toate acestea, SCN 1993 (11. 82) are în vedere o altă clasificare posibilă, constând în prezentarea separată a operațiunilor cu produse financiare derivate care prezintă interes din punct de vedere analitic sau politic. Această a doua opțiune, care nu utilizează cu toate acestea codurile F. 31 ș(cid:13)i F. 32 pentru a nu crea confuzii cu codurile SCN 1993, este cea reținută de SEC. Ea facilitează stabilirea unei corespondențe cu subcategoria „titluri de creanță” definită în Manualul balanței de plăți din 1993, care se subîmparte în obligațiuni ș(cid:13)i alte titluri de împrumut, instrumente ale pieții monetare ș(cid:13)i produse financiare derivate. 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 135 Titluri pe termen scurt, altele decât acțiuni, exclusiv produse financiare derivate (F. 331) 5. 56. Definiție: Subpoziția titluri pe termen scurt, altele decât acțiuni, exclusiv produse financiare derivate (F. 331) cuprinde toate ope- rațiunile cu titluri pe termen scurt, altele decât acțiuni, exclusiv produse financiare derivate (AF. 331), adică titlurile care nu sunt nici acțiuni, nici produse financiare derivate, a căror scadență inițială este pe termen scurt (a se vedea punctul 5. 22. ). 5. 57. Titlurile pe termen scurt, altele decât produse financiare derivate sunt emise, în general, cu o reducere. 5. 58. Subpoziția AF. 331 include: (a) bonurile de trezorerie ș(cid:13)i alte titluri pe termen scurt emise de unitățile administrației publice, inclusiv cele subscrise de către alte instituții financiare monetare, pentru a satisface exigențele ce le sunt impuse privind rezervele obligatorii; (b) titluri pe termen scurt negociabile emise de societăți financiare ș(cid:13)i nefinanciare, având denumiri variate, precum: hârtie comercială, bon de trezorerie, bilet la ordin, efect de comerț, scrisoare de schimb, certificat de depozit etc. ; (c) titluri pe termen scurt emise în cadrul facilităților de emisiune de efecte („NIF”) subscrise pe termen lung; (d) acceptarea bancară. O acceptare bancară este operațiunea prin care o societate financiară acceptă, prin semnătură, o poliță, o scrisoare de schimb sau un efect de comerț emise de o societate nefinanciară ș(cid:13)i se angajează, în mod necondiționat, să plătească o sumă determinată, la o anumită dată. Acceptarea bancară reprezintă o creanță necondiționată pentru deținător ș(cid:13)i o datorie necondiționată pentru societatea financiară care l-a acceptat. Contrapartida acceptării bancare este o tranzacție prin care societatea financiară îi acordă un împrumut pe termen scurt clientului său. Din acest motiv, sistemul recomandă ca acceptarea bancară să fie tratată ca un pasiv efectiv din punct de vedere al societății financiare ș(cid:13)i ca un activ financiar din punct de vedere al deținătorului hârtiei, chiar dacă nu a avut loc încă nici un vărsământ de fonduri. Se impune o anumită flexibilitate în aplicarea acestei recomandări, având în vedere diferențele ce există în practica diverselor țări ș(cid:13)i în caracteristicile intrinseci ale acestor instrumente. 5. 59. Subpoziția AF. 331 nu include titlurile a căror negociere, teoretic posibilă, este foarte restrictivă ș(cid:13)i care sunt clasificate în subcategoria alte depozite (AF. 29) sau credite pe termen scurt (AF. 41) (a se vedea punctele 5. 74. -5. 76. ). Titluri pe termen lung, altele decât acțiuni, exclusiv produse financiare derivate (F. 332) 5. 60. Definiție: Subpoziția titluri pe termen lung, altele decât acțiuni ș(cid:13)i produse financiare derivate (F. 332) cuprinde toate operațiu- nile cu titluri pe termen lung, altele decât acțiuni ș(cid:13)i produse financiare derivate (AF. 332), adică titluri care nu sunt nici acțiuni, nici produse financiare derivate, având o scadență inițială pe termen lung (a se vedea punctul 5. 22. ). 5. 61. Titlurile pe termen lung sunt, în general, însoțite de cupoane la emitere. 5. 62. Subpoziția AF. 332 include: (a) obligațiuni la purtător; (b) obligațiuni subordonate, deseori numite ș(cid:13)i titluri de datorii subordonate sau creanțe de ultimul rang/de rang inferior; (c) obligațiuni cu scadență facultativă, ultima fiind de peste un an; (d) obligațiuni continue sau cu durată nedeterminată; (e) obligațiuni cu rate flotante; (f) titluri indexate a căror valoare de bază este legată de un indice de preț, un indice al cursului de schimb sau de prețul unei mărfi; (g) obligațiunile însoțite de o reducere mare la emisiune ș(cid:13)i obligațiunile cu cupon zero; (h) euro-obligațiunile, adică obligațiunile emise simultan pe piața a cel puțin două țări, exprimate într-o monedă care nu este neapărat necesar să fie moneda uneia din cele două țări, ș(cid:13)i plasate în mod obiș(cid:13)nuit prin sindicatele instituțiilor financiare ale mai multor țări; (i) obligațiunile ce fac obiectul unui plasament privat, adică rezervat prin acord bilateral anumitor investitori, dacă le este conferită o transmisibilitate, cel puțin potențială; în caz contrar, aceste valori sunt considerate credite pe termen lung; (j) credite devenite negociabile de facto, numai dacă sunt negociate pe o piață secundară organizată (a se vedea punctul 5. 79. ); (k) titlurile rezultate din conversia unui credit; acestea dau naș(cid:13)tere la două operațiuni financiare: lichidarea creditului ș(cid:13)i emisiunea de titluri noi; 136 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 (l) obligațiunile convertibile în acțiuni, fie că acestea sunt acțiuni ale societății emitente sau ale alteia, atâta timp cât conversia nu a avut loc. O conversie generează două operațiuni financiare: lichidarea obligațiunilor ș(cid:13)i emisia de acțiuni. Atunci când poate fi separată de obligațiune, opțiunea de conversie trebuie considerată ca un activ financiar distinct, clasificat în subcategoria produse financiare derivate (AF. 34) [a se vedea punctul 5. 67. litera (a) ș(cid:13)i 5. 67. litera (b)]; (m) acțiunile ș(cid:13)i titlurile de participație care asigură un venit fix, dar care nu oferă nici un drept de participare la repartizarea valorii reziduale a unei societăți în caz de lichidare ș(cid:13)i nici la acțiunile preferențiale neparticipative. 5. 63. Subpoziția AF. 332 include activele financiare emise ca parte a garanției creditelor, a creditelor ipotecare, a datoriilor contractate prin cărți de credit, a conturilor de primit ș(cid:13)i a altor drepturi. În anumite cazuri, titlurile noi sunt emise pentru a înlocui activele inițiale care sunt lichidate efectiv. În alte cazuri, activele inițiale sunt transferate la o altă unitate instituțională, cedând locul noilor titluri în contul de patrimoniu al unității instituționale care le poseda. În acest caz, activele inițiale se vor înregistra în contul de patrimoniu al noii unități instituționale care le deține. 5. 64. Subpoziția F332 nu include: (a) operațiunile cu titluri ce fac obiectul unui acord de răscumpărare. Aceste operațiuni sunt clasificate în categoria alte depozite [a se vedea punctul 5. 46. litera (f)] sau în categoria credite [a se vedea punctul 5. 81. litera (d)], în funcție de unitățile instituționale implicate. Titlurile împrumutate sau răscumpărate nu modifică contul de patrimoniu, rămânând clasificate în categoria AF. 332; (b) operațiunile cu titluri nenegociabile, clasificate în subcategoria credite pe termen lung; (c) operațiunile cu credite nenegociabile, inclusiv cele vândute la terți, dar pentru care nu există o piață secundară organizată (a se vedea punctul 5. 79. ). Produse financiare derivate (F. 34) 5. 65. Definiție: Subcategoria produse financiare derivate (F. 34) cuprinde toate operațiunile cu produse financiare derivate (AF. 34), adică activele financiare bazate pe sau derivând din alte instrumente subiacente. Instrumentul subiacent este, în general, un alt active financiar, dar poate fi, de asemenea, o marfă sau un indice. 5. 66. Produsele financiare derivate sunt denumite ș(cid:13)i instrumente secundare sau instrumente de acoperire, crearea lor fiind adesea dictată de teama evitării riscurilor. Numai acele instrumente secundare care au o valoare de piață pentru că sunt negociabile sau pot face obiectul unei compensații pe piață sunt considerate active financiare de către sistem ș(cid:13)i pot fi clasificate în subcategoria AF. 34 (a se vedea punctul 5. 05. ). 5. 67. Subcategoria AF. 34 cuprinde: (a) opțiunile negociabile ș(cid:13)i derivative tranzactionate pe piețe secundare. Opțiunile sunt active condiționale care îi conferă deținătorului dreptul, dar nu obligația, de a cumpăra de la (în cazul opțiunii de cumpărare sau „call”) sau vinde la (în cazul opțiunii de vânzare sau „put”) emitentul opțiunii (vânzătorul opțiunii) active financiare sau nefinanciare (instrument subiacent), la un preț predeterminat (prețul de exercițiu), pe o perioadă determinată (opțiune americană) sau la o dată specificată (opțiune europeană). Cumpărătorul opțiunii plăteș(cid:13)te o primă (preț al opțiunii) emițătorului în schimbul angajamentului acestuia din urmă de a vinde sau cumpăra cantitatea specificată din activul subiacent sau de a vărsa, la cererea cumpărătorului, remunerația convenită. Prin convenție, acest angajament este considerat un pasiv pentru emițătorul opțiunii, pentru că prețul acestuia reprezintă costul curent ce l-ar plăti emițătorul pentru răscumpărarea angajamentului său condiționat; (b) warrant-urile (sau bonurile de subscriere). Sunt o formă de opțiuni negociabile care îi dau deținătorului dreptul de a cumpăra de la emițător (de obicei o societate) un anumit număr de acțiuni sau obligațiuni, în condiții specificate ș(cid:13)i pe parcursul unei perioade de timp determinate. Există, de asemenea, ș(cid:13)i warrant-uri în valută („currency warrants”) a căror valoare se bazează pe existența unei sume dintr-o anumită monedă, necesară pentru a cumpăra o altă monedă, la data sau înaintea expirării warrant-ului, ca ș(cid:13)i warrant de opțiune de schimb („cross currency warrants”), legat de o a treia monedă. Prin convenție, emițătorul warrant-ului este considerat ca având subscris un angajament corespunzător nivelului costului ce l-ar suporta pentru răscumpărarea angajamentului său condiționat; (c) contractele la termen („futures”), numai dacă acestea au o valoare de piață, deoarece sunt negociabile sau pot face obiectul unei compensații pe piață. Contractele la termen reprezintă angajamente de a livra sau de a prelua o cantitate determinată 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 137 dintr-omarfă, valută sau titluri, la un preț fix ș(cid:13)i la o dată specificată, sau în funcție de un calendar fix. Contractele la termen se pot baza ș(cid:13)i pe un indice, mai degrabă decât pe un activ financiar sau nefinanciar; (d) swap-urile (sau contractele de schimb), numai dacă acestea au o valoare de piață deoarece sunt negociabile sau pot face obiectul unei compensații pe piață. Swap-urile reprezintă contracte încheiate între două părți ce convin să schimbe, în cursul unei perioade date ș(cid:13)i după reguli prestabilite, plățile referitoare la o anumită sumă datorată. Categoriile cel mai des întâlnite sunt: swap-uri asupra ratei dobânzii ș(cid:13)i cel asupra devizelor. Swap-urile asupra ratei dobânzii implică un schimb al plății dobânzilor de natură diversă, cum ar fi cele cu rată fixă, cele cu rată variabilă, cu două rate variabile diferite, cu rată fixă într-o anumită monedă ș(cid:13)i rată variabilă în cealaltă monedă etc. (a se vedea punctul 4. 47. ). Swap-urile asupra devizelor implică un schimb, în cursul unei perioade date ș(cid:13)i după reguli prestabilite, al unor sume specificate, exprimate în două monezi diferite, cu rambursarea la o dată ulterioară, care să acopere atât dobânda, cât ș(cid:13)i capitalul; (e) contractele de garantare a ratelor („FRA” — forward rate agreements), numite ș(cid:13)i acorduri de rate viitoare, numai dacă acestea au o valoare de piață, deoarece sunt negociabile sau pot face obiectul unei compensații pe piață. Contractele de garantare a ratelor reprezintă acorduri încheiate între două părți, în scopul protejării lor contra variațiilor ratelor dobânzii, prin care cele două părți convin asupra unei rate a dobânzii ce se va plăti, la o dată specificată, pentru o sumă fictivă care nu este niciodată schimbată. Singura plată care are loc reprezintă diferența dintre rata convenită în contract ș(cid:13)i cea existentă pe piață la data reglării. Sistemul înregistrează această plată la veniturile din proprietate (a se vedea punctul 4. 47. ). 5. 68. Subcategoria AF. 34 nu include: (a) instrumentele subiacente pe care se bazează produsele financiare derivate; (b) cotele rambursabile, referitoare la produsele financiare derivate. Acestea sunt clasificate în rubrica alte depozite (AF. 29) [a se vedea punctul 5. 46. litera (e)] sau credite (AF. 4) [a se vedea punctul 5. 81. litera (c)], în funcție de unitățile instituționale implicate; (c) instrumentele secundare care nu sunt negociabile ș(cid:13)i nu pot face obiectul unei compensații pe piață. CREDITE (F. 4) 5. 69. Definiție: Categoria credite (F. 4) cuprinde toate operațiunile cu credite (AF. 4), adică active financiare constituite în momentul în care creditorii avansează fondurile debitorilor lor, direct sau prin intermediul brokerilor, ș(cid:13)i care nu se materializează prin nici un document, sau apar evidențiate într-un document nenegociabil. 5. 70. Un credit prezintă, în general, caracteristicile următoare: (a) condițiile sale sunt fie fixate de către societatea financiară care îl acordă, fie sunt negociate între creditor ș(cid:13)i debitor, direct sau prin intermediul unui broker; (b) inițiativa îi aparține debitorului; (c) reprezintă o datorie necondiționată către creditor care trebuie rambursată la scadență ș(cid:13)i care este purtătoare de dobândă. 5. 71. Categoria F. 4 poate, după caz, să fie subdivizată în două subcategorii: (a) credite pe termen scurt (F. 41); (b) credite pe termen lung (F. 42). Credite pe termen scurt (F. 41) 5. 72. Definiție: Subcategoria credite pe termen scurt (F. 41) cuprinde toate operațiunile cu credite pe termen scurt (AF. 41), adică cre- ditele a căror scadență inițială este pe termen scurt (a se vedea punctul 5. 22. ), precum ș(cid:13)i creditele rambursabile la cerere. Credite pe termen lung (F. 42) 5. 73. Definiție: Subcategoria credite pe termen lung (F. 42) cuprinde toate operațiunile cu credite pe termen lung (AF. 42), adică cre- ditele a căror scadență inițială este pe termen lung (a se vedea punctul 5. 22. ). 138 5. 74. 5. 75. RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 Distincția între operațiunile cu credite (F. 4) ș(cid:13)i operațiunile cu depozite (F. 22 ș(cid:13)i F. 29) se bazează adesea pe criteriul inițiativei tranzacției. Dacă inițiativa îi aparține debitorului, tranzacția se înscrie în categoria credite; dacă creditorul este cel ce are inițiativa, tranzacția se va înscrie în subcategoria depozite. Cu toate acestea, criteriul după care se hotărăș(cid:13)te a cui este inițiativa este adesea o chestiune de apreciere. Prin convenție, creditele pe termen scurt acordate instituțiilor financiare monetare rezidente sau nerezidente sunt clasificate, în mod normal, într-una din subcategoriile depozitelor (AF. 22 ș(cid:13)i AF. 29), în timp ce depozitele pe termen scurt acceptate de către unitățile instituționale, altele decât instituțiile financiare monetare, atât rezidente, cât ș(cid:13)i nerezidente, sunt contabilizate, în mod curent, în subcategoria credite pe termen scurt (AF. 41). Prin urmare, depozitele constituie pasive ale instituțiilor financiare monetare rezidente ș(cid:13)i nerezidente (a se vedea punctele 5. 44. ș(cid:13)i 5. 49. ), în timp ce instituțiile financiare monetare nu au în mod normal, în cadrul sistemului, pasive sub forma creditelor pe termen scurt. 5. 76. Din punct de vedere analitic, ar putea fi utile unele excepții de la convențiile prezentate anterior, în special în ceea ce priveș(cid:13)te depozitele de economii la administrația publică ș(cid:13)i swap-urile în aur nemonetar dintre instituțiile financiare monetare [a se vedea punctul 5. 81. litera (e)] (8). 5. 77. Distincția între operațiunile cu credite (F. 4) ș(cid:13)i operațiunile cu titluri, altele decât acțiuni (F. 3) se poate baza pe gradul de negociabilitate a activelor financiare ș(cid:13)i pe implicațiile ce decurg. 5. 78. 5. 79. 5. 80. Emisiunile de titluri constau într-un număr mare de documente identice, fiecare evidențiind o anumită sumă rotundă ș(cid:13)i constituind împreună totalul sumei împrumutate. Comparativ, creditele se materializează, în general, într-un document unic, o tranzacție de credit având loc între un singur creditor ș(cid:13)i un singur debitor. În cazul creditelor sindicalizate, împrumutul este acordat simultan de către mai mulți creditori. Există o piață secundară a creditelor. Cu toate acestea, creditele individuale nu se negociază decât ocazional. Atunci când un credit devine negociabil pe o piață organizată, acesta se va reclasifica în categoria titluri, altele decât acțiuni. Ca regulă generală, acest caz implică o conversie explicită a creditului inițial [a se vedea punctul 5. 62. litera (j) ș(cid:13)i 5. 62. litera (k)]. Creditele standard sunt acordate, în majoritatea cazurilor, de către societăți financiare pentru gospodăriile populației. Condițiile se fixează de către societăți, iar gospodăriile populației nu pot decât să accepte sau să refuze. Comparativ, condițiile impuse de creditele speciale se negociază de regulă între creditor ș(cid:13)i debitor. Este un criteriu important care facilitează distincția între credite speciale ș(cid:13)i titluri, altele decât acțiuni. În cazul emisiunilor publice de titluri, condițiile sunt impuse de creditor, eventual după o consultare prealabilă cu banca care dirijează operațiunea. În cazul emisiunilor private de titluri, termenii vor fi negociați între creditor ș(cid:13)i debitor [a se vedea punctul 5. 62. litera (i)]. 5. 81. Categoria AF. 4 include: (a) soldurile conturilor curente, de exemplu soldurile interne dintre societățile nefinanciare ș(cid:13)i filialele lor nerezidente, exclusiv soldurile ce constituie angajamente ale instituțiilor financiare monetare, clasificate în categoria depozite; (b) creanțele salariaților asupra întreprinderii, ce rezultă din participarea acestora la beneficiile întreprinderii; (c) cotele rambursabile legate de produsele financiare derivate, constituind pasive ale unităților instituționale, altele decât instituțiile financiare monetare [a se vedea punctul 5. 46. litera (e)]; (d) acordurile de răscumpărare pe termen scurt ce constituie pasive ale unităților instituționale, altele decât instituțiile financiare monetare [a se vedea punctul 5. 46. litera (f)], ca ș(cid:13)i acordurile de răscumpărare pe termen lung; (e) creditele ce decurg din swap-uri în aur nemonetar, adică acorduri ce implică un schimb temporar de aur nemonetar cu depozite. Natura lor economică este similară cu cea a unui împrumut garantat, în sensul că acela care cumpără aurul îi procură vânzătorului avantaje garantate asupra aurului, pe perioada acordului, primind în schimb o sumă ce rezultă din faptul că aurul va fi revândut la un preț fix; (f) creditele ce reprezintă contrapartida acceptărilor bancare [a se vedea punctul 5. 58. litera (d)]; (8) Swap-urile în valută ce au loc între banca centrală ș(cid:13)i alte instituții financiare monetare, operațiuni care, pentru banca centrală, constau în obținerea de valută de la o altă instituție financiar-monetară, în contrapartidă pentru un depozit deschis la banca centrală, urmând ca operațiunea inversă să aibă loc la o dată ulterioară, nu se includ în categoria credite. Aceasta reprezintă o abatere de la prevederile SCN1993 (11. 33). 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 139 (g) contractul de leasing financiar ș(cid:13)i de închiriere-vânzare (9); (h) împrumuturile destinate finanțării creditelor comerciale; (i) credite ipotecare; (j) creditele pentru consum; (k) creditele revolving; (l) credite eș(cid:13)alonate; (m) împrumuturile acordate pentru a servi drept garanție la executarea anumitor obligațiuni. 5. 82. Categoria AF. 4 mai include: (a) creanțele ș(cid:13)i angajamentele financiare ce rezultă din derularea mecanismului de susținere financiară pe termen scurt a balanțelor de plăți ale statelor membre, mecanism gestionat de către IME (10); (b) creanțele deținute la FMI, materializate sub forma împrumuturilor acordate în baza Acordului general privind împrumuturile sau a acordurilor speciale de împrumut încheiate cu țările membre; (c) angajamentele față de FMI materializate sub forma împrumuturilor acordate în baza Instrumentului de ajustare structurală, a Instrumentului de ajustare structurală consolidată ș(cid:13)i a Fondului de plasament (Trust Fund). 5. 83. Categoria AF. 4 nu include: (a) alte conturi de primit/de plătit (AF. 7), inclusiv creditele comerciale ș(cid:13)i avansurile (AF. 71); (b) activele sau pasivele financiare ce rezultă din posesia de bunuri imobile, cum ar fi terenuri sau construcții de către nerezidenți, clasificate la subpoziția alte participații (AF. 513) [a se vedea punctul 5. 95. litera (f)]. 5. 84. Creditele pot constitui active sau pasive financiare pentru toate sectoarele ș(cid:13)i pentru restul lumii. Cu toate acestea, în mod normal, instituțiile financiare monetare nu dețin în cadrul sistemului pasive sub formă de credite pe termen scurt. 5. 85. Sistemul nu prevede divizarea în subpoziții ș(cid:13)i subcategorii a creditelor pe termen scurt ș(cid:13)i pe termen lung. Cu toate acestea, din punct de vedere analitic, ar fi utilă defalcarea creditelor pe termen lung în credite pentru consum (11), credite ipotecare (12) ș(cid:13)i alte credite. ACȚIUNI Ș(cid:13) I ALTE PARTICIPAȚII (F. 5) 5. 86. Definiție: Categoria acțiuni ș(cid:13)i alte participații (F. 5) acoperă toate operațiunile cu acțiuni ș(cid:13)i alte participații (AF. 5), adică activele financiare ce reprezintă drepturi asupra proprietății societăților ș(cid:13)i cvasi-societăților. În general, acestea permit dețină- torilor lor să participe la împărțirea, nu numai a beneficiilor, dar ș(cid:13)i a activelor nete în cazul lichidării societății sau cvasi-societății. (13) Acțiunile emise spre vânzare, dar care nu sunt eliberate în momentul emiterii, nu sunt înregistrate în sistem. Acțiunile ș(cid:13)i alte participații sunt rambursate din momentul în care sunt răscumpărate de către societatea emitentă, sau schim- bate pe activele nete ale societății, în caz de lichidare. (9) A se vedea anexa II ce se referă la leasingul financiar ș(cid:13)i la acordul de închiriere-vânzare de bunuri de folosință îndelungată. (10) A se vedea articolul 6. 1 paragraful al treilea din Protocolul privind statutul Institutului Monetar European anexat la Tratatul de instituire a Comunității Europene. (11) Creditul pentru consum este un împrumut acordat gospodăriilor populației, având alt scop decât cel legat de profesie sau afaceri. Împrumuturile ipotecare destinate finanțării construcțiilor sau achizițiilor de locuințe, nu fac parte din această categorie. Creditul pentru consum serveș(cid:13)te exclusiv la achiziționarea de bunuri ș(cid:13)i/sau servicii consumate individual de gospodăriile populației. În practica fiecărei țări se pot impune mici modificări ale acestei definiții. (12) Creditele ipotecare sunt credite pe termen lung garantate printr-o ipotecă asupra unui imobil folosit de debitor ca locuință proprie. În practica fiecărei țări se pot impune mici modificări ale acestei definiții. (13) Activele nete în caz de lichidare sunt definite ca valoarea activelor unei întreprinderi rămasă după scăderea tuturor angajamentelor financiare, altele decât acelea cu titlu de aporturi în capitalul investit al proprietarului. 140 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 5. 87. Categoria F. 5 se divide în două subcategorii de operațiuni financiare: (a) acțiuni ș(cid:13)i alte participații, exclusiv acțiunile organismelor de plasament colectiv (F. 51); (b) acțiuni ale organismelor de plasament colectiv (F. 52). Acțiuni ș(cid:13)i alte participații, exclusiv acțiuni ale organismelor de plasament colectiv (F. 51) 5. 88. Definiție: Subcategoria acțiuni ș(cid:13)i alte participații, exclusiv acțiuni ale organismelor de plasament colectiv (F. 51) cuprinde toate operațiunile cu acțiuni ș(cid:13)i alte participații, exclusiv acțiunile organismelor de plasament colectiv (AF. 51), adică activele financiare, altele decât acțiuni ale organismelor de plasament colectiv ce reprezintă drepturi de proprietate asupra societăților ș(cid:13)i cvasi-societăților. Aceste active financiare permit deținătorilor să participe la împărțirea, nu numai a beneficiilor, dar ș(cid:13)i a activelor nete în cazul lichidării societății sau cvasi-societății. 5. 89. Subcategoria F. 51 se poate diviza, după caz, în trei subpoziții de operațiuni financiare: (a) acțiuni cotate, exclusiv acțiuni ale organismelor de plasament colectiv (F. 511); (b) acțiuni necotate, exclusiv acțiuni ale organismelor de plasament colectiv (F. 512); (c) alte participații (F. 513). Acțiuni cotate, exclusiv acțiuni ale organismelor de plasament colectiv (F. 511) ș(cid:13)i acțiuni necotate, exclusiv acțiuni ale organismelor de plasament colectiv (F. 512) 5. 90. Definiție: Subpoziția acțiuni cotate, exclusiv acțiuni ale organismelor de plasament colectiv (F. 511) cuprinde toate operațiunile cu acțiuni cotate, exclusiv acțiuni ale organismelor de plasament colectiv (AF. 511), în timp ce subpoziția acțiuni necotate, exclusiv acțiuni ale organismelor de plasament colectiv (F. 512) cuprinde toate operațiunile cu acțiuni necotate, exclusiv acțiuni ale organismelor de plasament colectiv (AF. 512). Acțiunile reprezintă o participație la capi- talul unei societăți sub formă de titluri, în principiu negociabile. Subpoziția AF. 512 cuprinde acțiunile care fac obiectul unei cotații la bursa oficială sau pe o altă piață secundară, în timp ce subpoziția AF. 512 acoperă titlurile ce nu fac obiectul unei cotații. 5. 91. Subpozițiile AF. 511 ș(cid:13)i AF. 512 cuprind: (a) acțiuni de capital emise de societăți cu răspundere limitată; acestea sunt titluri care le conferă deținătorilor calitatea de asociat ș(cid:13)i le dă dreptul atât la o parte din totalul beneficiilor repartizate, cât ș(cid:13)i la o parte din totalul activelor nete, în caz de lichidare; (b) acțiuni de folosință emise de societăți cu răspundere limitată: acestea reprezintă acțiuni al căror capital social a fost rambursat, dar care lasă deținătorilor calitatea de asociați ș(cid:13)i le conferă dreptul de a participa la beneficiile rămase de împărțit după ce au fost plătite dividendele, precum ș(cid:13)i la eventualul surplus ce poate rămâne în caz de lichidare (activele nete rămase după scăderea capitalului social); (c) acțiuni de dividende emise de către societăți cu răspundere limitată: acestea reprezintă titluri: 1. care, în funcție de țară ș(cid:13)i de circumstanțele creării lor, poartă denumiri diverse, cum ar fi acțiuni ale fondatorilor, părți din profit, acțiuni de dividende etc. , ș(cid:13)i care nu fac parte din capitalul social înregistrat; 2. care nu le conferă deținătorilor drepturi propriu-zise de asociați (dreptul de rambursare a capitalului social, dreptul la dividende, dreptul de vot în adunarea acționarilor etc. ); 3. care le conferă deținătorilor dreptul la un procent din beneficiul rămas de distribuit după ce au fost plătite dividendele, precum ș(cid:13)i la un procent din surplusul rămas după lichidare; (d) acțiunile sau părțile preferențiale din capital care permit participarea la distribuirea valorii reziduale a unei societăți, în caz de lichidare, ș(cid:13)i care pot fi sau nu cotate pe o piață bursieră oficială. 5. 92. Subpozițiile AF. 511 ș(cid:13)i AF. 512 nu includ: (a) acțiunile emise spre vânzare, dar care nu sunt eliberate în momentul emiterii. Acestea nu sunt înregistrate în sistem; (b) obligațiunile convertibile în acțiuni, care sunt înregistrate în subcategoriile AF. 33 până în momentul în care sunt convertite [a se vedea punctul 5. 62. litera (l)]; (c) părți din societăți subpoziția AF. 513; în comandită prin acțiuni subscrise de către societățile în comandită. Acestea sunt clasificate la (d) participații ale administrației publice la capitalul organizațiilor internaționale care au forma juridică de societăți pe acțiuni. Aceste creanțe sunt clasificate în subpoziția AF. 513 [a se vedea punctul 5. 92. litera (c)]. 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 141 5. 93. Subpozițiile F. 511 ș(cid:13)i F. 512 nu acoperă emisiunile de acțiuni gratuite care dau naș(cid:13)tere la remiterea de acțiuni noi acționarilor, în raport cu participarea lor. Astfel de emisiuni, care nu modifică nici pasivele societăților față de acționari, nici partea de creanțe deținută de fiecare acționar față de societate, nu constituie operațiuni financiare ș(cid:13)i nu sunt înregistrate în sistem (a se vedea punctul 6. 56. ). Acest lucru este valabil ș(cid:13)i pentru emisiunile fracționate. Alte participații (F. 513) 5. 94. Definiție: Subpoziția alte participații (F. 513) acoperă toate operațiunile cu alte participații (AF. 513), adică toate formele de par- ticipații, altele decât cele clasificate la subpozițiile AF. 511 ș(cid:13)i AF. 512, sau la subcategoria AF. 52. 5. 95. Subpoziția AF. 513 include: (a) toate formele de participare la societățile cu capital, altele decât acțiuni: 1. părți din societăți în comandită prin acțiuni subscrise de către comanditați; 2. părți sociale în societățile cu răspundere limitată, deținătorii fiind angajatori ș(cid:13)i nu acționari; 3. capitalul investit al societăților de către persoane având personalitate juridică; 4. capitalul investit al cooperativelor având personalitate juridică; (b) investiții ale administrației publice la întreprinderi publice al căror capital nu este împărțit în acțiuni ș(cid:13)i care, în virtutea unei legislații speciale sunt recunoscute ca persoane juridice independente [a se vedea punctul 2. 16. litera (c)]; (c) investiții ale administrației publice la capitalul organizațiilor internaționale ș(cid:13)i supranaționale, cu singura excepție a FMI, chiar dacă acestea din urmă au forma juridică de societăți pe acțiuni (de exemplu Banca Europeană de Investiții); (d) resursele financiare ale IME provenind din contribuții ale băncilor centrale naționale (14); (e) capitalul investit în cvasi-societățile financiare ș(cid:13)i nefinanciare [a se vedea punctul 2. 13. litera (f)]. Valoarea acestor investiții corespunde valorii investițiilor noi (în numerar sau în natură) din care se scad retragerile de capital (a se vedea punctul 4. 61. ); (f) creanțele financiare pe care le dețin unitățile nerezidente asupra unităților rezidente fictive (a se vedea punctul 2. 15. ) ș(cid:13)i invers. Acțiuni ale organismelor de plasament colectiv (F. 52) 5. 96. Definiție: Subcategoria acțiuni ale organismelor de plasament colectiv (F. 52) acoperă toate operațiunile cu acțiuni ale organis- melor de plasament colectiv (AF. 52), adică titluri emise de către o anumită categorie de societăți financiare al căror unic scop este de a investi capitalurile colectate de la public pe piețele monetare ș(cid:13)i de capital ș(cid:13)i/sau în bunuri imobiliare. 5. 97. Subcategoria AF. 52 acoperă acțiunile emise de societățile financiare denumite, în funcție de țară, fonduri mutuale, societăți de investiții, fonduri de investiții colective etc. , fie că aceste societăți sunt de tip deschis (cu capital variabil), semideschis (cu capital mixt) sau închis (cu capital fix). Aceste acțiuni pot fi cotate sau necotate. Când sunt necotate, sunt de regulă rambursabile la cerere, la o valoare corespunzătoare ponderii lor în fondurile proprii ale societății financiare pe care o reprezintă. Aceste fonduri proprii sunt reevaluate în mod regulat, pe baza prețului de piață al diferitelor componente ale lor. PROVIZIOANE TEHNICE DE ASIGURARE (F. 6) (15) 5. 98. Definiție: Categoria provizioane tehnice de asigurare (F. 6) cuprinde toate operațiunile cu provizioane tehnice de asigurare (AF. 6), adică provizioanele constituite de către societățile de asigurare ș(cid:13)i fondurile de pensii (autonome ș(cid:13)i neautonome) pen- tru deținătorii sau beneficiarii polițelor, aș(cid:13)a cum sunt definite în Directiva 91/674/CEE a Consiliului din 19 decembrie 1991 privind conturile anuale ș(cid:13)i conturile consolidate ale întreprinderilor de asigurare. (16) (14) Articolul 16. 2 din Protocolul privind statutul Institutului Monetar European anexat la Tratatul de instituire a Comunității Europene. (15) A se vedea anexa III privind asigurările, pentru descrierea modului de tratare a asigurărilor sociale ș(cid:13)i a altor categorii de asigurări din sistem. (16) JO L 374, 31. 12. 1991, pp. 7-31. 142 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 5. 99. Categoria AF. 6 include: (a) drepturi nete ale gospodăriilor populației asupra provizioanelor tehnice de asigurare de viață; (b) drepturi nete ale gospodăriilor populației asupra fondurilor de pensii; (c) provizioane pentru primele neachitate; (d) provizioane pentru calamități. 5. 100. Provizioanele tehnice de asigurare constituie active financiare: (a) pentru deținătorii de polițe, în ceea ce priveș(cid:13)te drepturile nete ale gospodăriilor populației asupra provizioanelor tehnice de asigurare ș(cid:13)i a fondurilor de pensii, cât ș(cid:13)i provizioanele pentru primele neachitate; (b) pentru beneficiarii de polițe de asigurare, în ceea ce priveș(cid:13)te provizioanele pentru calamități. 5. 101. Provizioanele tehnice de asigurare constituie pasive financiare: (a) pentru societățile de asigurare de viață ș(cid:13)i de asigurare generală, ca ș(cid:13)i pentru fondurile de pensie autonome incluse în subsectorul societăților de asigurare ș(cid:13)i fondurilor de pensie (F. 125); (b) pentru fondurile de pensii neautonome grupate în sectoarele unităților instituționale care le-au constituit. Rezervele sau fondurile similare constituite de către angajatori în scopul garantării pensiilor salariaților lor (fonduri de pensii neautonome) sunt grupate în categoria AF. 6 numai dacă sunt calculate aplicând aceleaș(cid:13)i criterii actuariale ca ș(cid:13)i cele utilizate de societățile de asigurare ș(cid:13)i fondurile de pensii autonome. În caz contrar, aceste rezerve sau alte fonduri sunt acoperite de acțiuni sau alte participații emise de unitățile instituționale care le constituie. 5. 102. Categoria AF. 6 nu cuprinde rezervele constituite de către unitățile instituționale clasificate în subsectorul fondurilor de securitate socială (S. 1314). În cadrul sistemului, aceste rezerve nu sunt considerate drept angajamente ale acestui subsector. 5. 103. Categoria F. 6 cuprinde două subcategorii de operațiuni financiare: (a) drepturi nete ale gospodăriilor populației asupra provizioanelor tehnice de asigurare de viață ș(cid:13)i a fondurilor de pensii (F. 61); (b) provizioane pentru prime neachitate ș(cid:13)i provizioane pentru calamități (F. 62). Drepturi nete ale gospodăriilor populației asupra provizioanelor tehnice de asigurare de viață ș(cid:13)i asupra fondurilor de pensii (F. 61) 5. 104. Definiție: Subcategoria drepturi nete ale gospodăriilor populației asupra provizioanelor tehnice de asigurare de viață ș(cid:13)i asupra fondurilor de pensii (F. 61) cuprinde toate operațiunile referitoare la drepturile nete ale gospodăriilor populației asu- pra provizioanelor tehnice de asigurare de viață ș(cid:13)i asupra fondurilor de pensii (AF. 61), adică provizioanele constituite de către societățile ș(cid:13)i cvasi-societățile respective care au drept scop acoperirea pierderilor provocate de catastrofe ș(cid:13)i prestarea de servicii prevăzute în cazul în care anumite condiții prestabilite au fost întrunite. 5. 105. Subcategoria F. 61 este divizată în două subpoziții de operațiuni financiare: (a) drepturi nete ale gospodăriilor populației asupra provizioanelor tehnice de asigurare de viață (F. 611); (b) drepturi nete ale gospodăriilor populației asupra fondurilor de pensii (F. 612). Drepturi nete ale gospodăriilor populației asupra provizioanelor tehnice de asigurare de viață (F. 611) 5. 106. Definiție: Subpoziția drepturi nete ale gospodăriilor populației asupra provizioanelor tehnice de asigurare de viață (F. 611) cuprinde toate operațiunile legate de drepturile nete ale gospodăriilor populației asupra provizioanelor tehnice de asi- gurare de viață (AF. 611), adică provizioanele pentru riscuri în curs ș(cid:13)i provizioane de participare a celor asigurați la beneficiile care se adaugă la valoarea scadentă a polițelor de asigurare a capitalului, în raport cu valoarea participării la beneficii sau a polițelor similare. 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 143 5. 107. Subpoziția AF. 611 cuprinde provizioanele de asigurare de viață, provizioanele pentru participarea la beneficii ș(cid:13)i reduceri acordate, precum ș(cid:13)i provizioanele de asigurare de viață, al căror risc de plasament este suportat de către deținătorul poliței de asigurare, aș(cid:13)a cum este definit în articolele 27, 29 ș(cid:13)i 31 din Directiva 91/674/CEE a Consiliului din 31 decembrie 1991 referitoare la conturile anuale ș(cid:13)i conturile consolidate ale întreprinderilor de asigurare. 5. 108. Operațiunile referitoare la drepturile nete ale gospodăriilor populației asupra provizioanelor tehnice de asigurare de viață comportă creș(cid:13)teri ș(cid:13)i diminuări ale acestor drepturi, care se vor deosebi de câș(cid:13)tigurile sau pierderile nominale de deținere realizate de societățile de asigurare din plasamentele lor (a se vedea punctul 6. 57. ). Creș(cid:13)terile se referă la: (a) primele efective obținute de-a lungul perioadei contabile curente; (b) plus suplimentele de prime corespunzătoare veniturilor rezultate din plasamente ale rezervelor care sunt atribuite gospodăriilor populației ce dețin polițe de asigurare; (c) minus serviciile de asigurare de viață. Diminuările se referă la: (a) sumele datorate deținătorilor de polițe de tipul asigurare de capitalizare ajunse la scadență, precum ș(cid:13)i beneficiarilor în cazul decesului persoanei asigurate; (b) plus plățile datorate pentru răscumpărarea polițelor înainte de scadență. 5. 109. Provizioanele tehnice de asigurare de viață constituie active financiare ale gospodăriilor populației rezidente sau nerezidente ș(cid:13)i pasive pentru societățile de asigurare rezidente sau nerezidente. În cazul unui contract colectiv (asigurare în grup) subscris, de exemplu, de către o societate în beneficiul salariaților săi, salariații asigurați, ș(cid:13)i nu angajatorul, sunt considerați a fi creditori, întrucât se consideră că ei sunt deținătorii reali ai poliței de asigurare. Drepturi nete ale gospodăriilor populației asupra fondurilor de pensii (F. 612) 5. 110. Definiție: Subpoziția drepturi nete ale gospodăriilor populației asupra fondurilor de pensii (F. 612) cuprinde toate operațiunile referitoare la drepturile nete ale gospodăriilor populației asupra fondurilor de pensii (AF. 612), adică rezervele fondu- rilor de pensii autonome ș(cid:13)i neautonome constituite de angajatori ș(cid:13)i/sau salariați sau de către grupuri de lucrători inde- pendenți, în scopul garantării pensiilor angajaților sau lucrătorilor independenți. 5. 111. Operațiunile referitoare la drepturile nete ale gospodăriilor populației asupra fondurilor de pensii înregistrează creș(cid:13)teri ș(cid:13)i diminuări ale acestor drepturi, care se deosebesc de câș(cid:13)tigurile sau pierderile nominale de deținere realizate de fondurile de pensii din plasamentele lor (a se vedea punctul 6. 57. ). Creș(cid:13)terile se referă la: (a) contribuțiile efective la fondurile de pensii datorate de salariați, angajatori, lucrători independenți sau de către alte unități instituționale persoanelor individuale sau gospodăriilor populației ce au dreptul la aceste fonduri ș(cid:13)i care sunt achiziționate în cursul perioadei contabile curente; (b) plus suplimentele de contribuții corespunzătoare veniturilor rezultate din plasamentul rezervelor din fondurile de pensii atribuite gospodăriilor populației participante; (c) minus serviciul de gestionare a fondurilor pe parcursul perioadei. Diminuările se referă la: (a) contribuțiile sociale care sunt egale cu sumele de plătit pensionarilor sau celor ce depind de ele sub forma vărsămintelor regulate sau a altor beneficii; 144 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 (b) plus contribuțiile sociale corespunzătoare sumelor forfetare de plătit beneficiarilor care se pensionează. 5. 112. Operațiunile referitoare la drepturile nete ale gospodăriilor populației asupra fondurilor de pensii nu cuprind sumele transferate din fondurile de pensii neautonome către fondurile de pensii autonome, clasificate în subsectorul societăților de asigurare ș(cid:13)i fondurilor de pensie (S. 125), în urma conversiei primelor fonduri în celelalte. Această tranzacție trebuie înregistrată în categoria schimbări de clasificare sectorială sau de structură (K. 12. 1), în contul alte modificări de volum ale activelor (a se vedea punctul 6. 30. ). 5. 113. Rezervele fondurilor de pensii constituie active financiare ale gospodăriilor populației rezidente sau nerezidente, ș(cid:13)i nu ale unităților instituționale care le gestionează. Provizioane pentru primele neachitate ș(cid:13)i provizioane pentru calamități (F. 62) 5. 114. Definiție: Subcategoria provizioane pentru primele neachitate ș(cid:13)i provizioane pentru calamități (F. 62) cuprinde toate operațiu- nile cu provizioane pentru primele neachitate ș(cid:13)i provizioane pentru calamități (AF. 62), adică provizioanele constitu- ite de către societățile de asigurare ș(cid:13)i fonduri de pensii (autonome sau neautonome) pentru a acoperi: (a) primele brute emise care trebuie să fie alocate în perioada contabilă următoare (provizioane pentru prime neachitate); (b) costul final total estimat rezultat din reglementările efectuate privind acoperirea tuturor pierderilor rezultate în urma calamităților, declarate sau nu, care s-au petrecut până la sfârș(cid:13)itul perioadei contabile, din care se scad sumele deja plătite în acest scop (provizioane pentru calamități). 5. 115. Provizioanele pentru primele neachitate îș(cid:13)i au originea în faptul că primele de asigurare trebuie plătite, în general, la începutul perioadei acoperite prin asigurare, iar această perioadă nu coincide în mod obiș(cid:13)nuit cu perioada contabilă. Prin urmare, la sfârș(cid:13)itul perioadei contabile, când se întocmeș(cid:13)te bilanțul, o parte din primele de asigurare plătibile în cursul perioadei contabile sunt destinate a acoperi riscurile din perioada următoare. Provizioanele pentru primele neachitate se calculează proporțional cu perioada de timp rămasă de acoperit până la expirarea contractului de asigurare. În contul financiar, provizioanele pentru primele neachitate înregistrate ca operațiuni între deținătorii polițelor ș(cid:13)i societățile de asigurare reprezintă acea parte a primelor vărsate de-a lungul perioadei contabile destinate acoperirii riscurilor specificate în polițele de asigurare pe parcursul perioadei contabile. 5. 116. Provizioanele pentru primele neachitate reprezintă active financiare pentru deținătorii de polițe. Dacă aceste prime sunt prime de asigurare de viață, deținătorii lor pot face parte din gospodăriile populației rezidente sau nerezidente. Dacă se referă la asigurarea-daune, deținătorii polițelor pot aparține oricărui sector al economiei sau restului lumii. Primele de asigurare sau contribuțiile sociale plătite de către deținătorii polițelor pot servi drept criterii de distribuție a provizioanelor pentru primele neachitate între sectoarele economiei ș(cid:13)i restul lumii. 5. 117. Provizioanele pentru calamități sunt constituite de societățile de asigurare pentru a acoperi indemnitățile ce urmează a se plăti pentru calamitățile care n-au fost încă soluționate, în special cele care fac obiectul unor litigii. Se consideră că societățile de asigurare dau curs cererilor de indemnitate valide pe care le-au acceptat la data la care a avut loc evenimentul generator, indiferent de timpul necesitat pentru reglarea cererilor litigioase. 5. 118. Provizioanele pentru calamități constituie active financiare pentru beneficiarii ce pot aparține oricărui sector al economiei sau restului lumii. 5. 119. Subcategoria AF. 62 include provizioane pentru primele neachitate, alte provizioane tehnice, provizioane pentru calamități, precum ș(cid:13)i provizioane de egalizare, după cum sunt definite în articolele 25, 26, 28 ș(cid:13)i 30 ale Directivei 91/674/CEE a Consiliului din 19 septembrie 1991 referitoare la conturile anuale ș(cid:13)i la conturile consolidate ale întreprinderilor de asigurare. ALTE CONTURI DE PRIMIT/DE PLĂTIT (F. 7) 5. 120. Definiție: Categoria alte conturi de primit/de plătit (F. 7) acoperă toate operațiunile cu alte conturi de primit/de plătit (AF. 7), adică active financiare create drept contrapartidă la operațiunile financiareș(cid:13)i nefinanciare pentru care se observă un decalaj între momentul în care are loc tranzacția ș(cid:13)i momentul efectuării plății corespunzătoare. 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 145 5. 121. Categoria F. 7 cuprinde operațiunile cu creanțe financiare care rezultă din reglementarea anticipată sau diferențiată în timp a operațiunilor cu bunuri sau servicii, a operațiunilor distributive sau de schimburi de active financiare pe piețe secundare. Aceste operațiuni constituie contrapartida sumelor datorate, dar nevărsate încă. Tot în această categorie intră ș(cid:13)i datoriile corespunzătoare veniturilor acumulate în timp ș(cid:13)i restanțele. 5. 122. Categoria F. 7 nu cuprinde: (a) discrepanțele statistice, altele decât cele cronologice ce apar între operațiunile cu bunuri ș(cid:13)i servicii, între operațiunile distributive sau operațiunile financiare ș(cid:13)i plățile corespunzătoare; (b) operațiunile a căror natură nu este bine cunoscută. Acestea trebuie clasificate pe bază de informații disponibile; (c) operațiunile a căror natură este total necunoscută; (d) postul ce rezultă ca reziduu în balanța de plăți, denumit „erori ș(cid:13)i omisiuni nete”; (e) plățile anticipate sau diferențiate în timp (inclusiv restanțele), în cazul creării activelor financiare sau rambursării pasivelor, altele decât cele înscrise în categoria F. 7. Aceste operațiuni rămân clasificate în continuare în categoriile corespunzătoare. 5. 123. Categoria F. 7 cuprinde două subcategorii de operațiuni financiare: (a) credite comerciale ș(cid:13)i avansuri (F. 71); (b) alte conturi de primit/de plătit, exclusiv creditele comerciale ș(cid:13)i avansurile (F. 79). Credite comerciale ș(cid:13)i avansuri (F. 71) 5. 124. Definiție: Subcategoria credite comerciale ș(cid:13)i avansuri (F. 71) acoperă toate operațiunile cu credite comerciale ș(cid:13)i avansuri (AF. 71), adică creanțele financiare ce rezultă din acordarea directă a creditelor de către furnizori cumpărătorilor în cadrul ope- rațiunilor cu bunuri ș(cid:13)i servicii, ca ș(cid:13)i avansurile pentru lucrările în curs de execuție sau comandate care pot fi asociate cu astfel de operațiuni. 5. 125. Subcategoria AF. 71 include: (a) creanțele financiare legate de livrarea de bunuri ș(cid:13)i servicii pentru care plata n-a avut loc încă; (b) creditele comerciale acceptate de societățile producătoare, cu excepția cazului când acestea sunt considerate împrumuturi; (c) chiria de primit pe clădiri; (d) restanțele de plată pentru bunuri ș(cid:13)i servicii care nu se materializează într-un împrumut. 5. 126. Subcategoria AF. 71 nu cuprinde împrumuturile destinate a finanța creditele comerciale. Acestea se vor clasifica în categoria AF. 4 [a se vedea punctul 5. 81. litera (h)]. 5. 127. Creditele comerciale ș(cid:13)i avansurile pot constitui active ș(cid:13)i pasive financiare pentru toate sectoarele ș(cid:13)i pentru restul lumii. Alte conturi de primit/de plătit, exclusiv creditele comerciale ș(cid:13)i avansurile (F. 79) 5. 128. Definiție: Subcategoria alte conturi de primit/de plătit, exclusiv creditele comerciale ș(cid:13)i avansurile (F. 79,) acoperă toate operați- unile cu alte conturi de primit/de plătit cu excepția creditelor comerciale ș(cid:13)i a avansurilor (AF. 79), adică creanțele ce rezultă din decalajele între momentul în care are loc tranzacția distributivă sau tranzacția financiară pe piața secun- dară ș(cid:13)i momentul efectuării plății corespunzătoare. Se includ, de asemenea, ș(cid:13)i creanțele ce rezultă din venitul de primit. 5. 129. Subcategoria AF. 79 include creanțele care îș(cid:13)i au originea în întârzierile în timp între încheierea unei operațiuni ș(cid:13)i plata contrapartidei sale financiare, referindu-se de exemplu la: (a) impozite; (b) contribuții sociale; (c) salarii; 146 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 (d) chirii pe terenuri ș(cid:13)i zăcăminte; (e) dividende; (f) dobânzi; (g) sume diverse rezultate din operațiunile cu active financiare efectuate pe piața secundară. 5. 130. Din punct de vedere contabil este preferabil să se considere că tranzacția financiară în contrapartidă a dobânzilor de plătit pentru un activ financiar (a se vedea punctul 5. 17. ) este o reinvestire în acelaș(cid:13)i activ financiar. Înregistrarea dobânzilor va trebui cu toate acestea să respecte practicile naționale. Dacă dobânzile de plătit nu se vor considera ca fiind reinvestite în activul financiar, ele vor trebui clasificate la subcategoria F. 79. 5. 131. La data stabilită pentru plata dobânzilor, se vor înregistra două operațiuni financiare (a se vedea punctul 5. 17. ): pe de-o parte o tranzacție cu activul financiar utilizat pentru plată sau, dacă aceasta nu a avut loc, o creș(cid:13)tere a dobânzilor restante, care se va înregistra în subcategoria F. 79; pe de altă parte, tranzacția financiară în contrapartidă care să reducă creanța financiară netă deținută de creditor asupra debitorului. POST MEMO: INVESTIȚII STRĂINE DIRECTE (F. m) 5. 132. Definiție: Investițiile străine directe (F. m) cuprind toate operațiunile cu investiții străine directe [AF. litera (e)], adică investițiile efectuate de o unitate instituțională rezidentă într-o economie („investitor direct”) pentru a câș(cid:13)tiga un avantaj de durată în cadrul unei unități instituționale rezidente într-o altă economie („întreprindere de investiție directă”). Obiectivul investitorului direct este de a exercita, în cadrul unei relații pe termen lung, o influență semnificativă asupra condu- cerii întreprinderii. Investițiile directe cuprind atât tranzacția inițială care stabileș(cid:13)te relația între investitor ș(cid:13)i întreprin- dere, cât ș(cid:13)i operațiunile ulterioare cu capital ce se desfăș(cid:13)oară între întreprinderile afiliate fie că sunt constituite sau nu în societăți (17). 5. 133. Operațiunile cu active ș(cid:13)i pasive financiare ce constituie investiții străine directe trebuie înregistrate în categoriile corespunzătoare de operațiuni financiare, adică credite (F. 4), acțiuni ș(cid:13)i alte participații (F. 5) precum ș(cid:13)i alte conturi de primit/de plătit (F. 7). În acelaș(cid:13)i timp, sumele reprezentând investițiile străine directe incluse în fiecare din aceste categorii trebuie înregistrate separat ca post memo. REGULI DE ÎNREGISTRARE A OPERAȚIUNILOR FINANCIARE EVALUARE 5. 134. Operațiunile financiare se înregistrează la valoarea de tranzacționare, adică acea valoare exprimată în moneda națională prin care activele ș(cid:13)i/sau pasivele financiare sunt create, stinse, schimbate sau subscrise între unități instituționale sau între unități instituționale ș(cid:13)i restul lumii, pe bază de considerente pur comerciale. 5. 135. Operațiunile financiare ș(cid:13)i operațiunile corespunzătoare în contrapartidă — atât financiare cât ș(cid:13)i nefinanciare — trebuie înregistrate la aceeaș(cid:13)i valoare de tranzacționare. Există trei posibilități: (a) tranzacția financiară este o tranzacție ale cărei mijloace de plată se exprimă în moneda națională (a se vedea punctele 5. 04 ș(cid:13)i 5. 23. ): valoarea tranzacției este, în acest caz, egală cu suma mijloacelor de plată schimbate; (b) tranzacția financiară este o tranzacție ale cărei mijloace de plată se exprimă în valută (a se vedea punctele 5. 04. ș(cid:13)i 5. 23. ), în timp ce tranzacția în contrapartidă nu foloseș(cid:13)te ca mijloace de plată moneda națională: valoarea tranzacției este egală cu valoarea mijloacelor de plată schimbate, convertite în moneda națională cu ajutorul cursului de schimb în vigoare pe piață, la data efectuării plății; (c) nici tranzacția financiară ș(cid:13)i nici tranzacția în contrapartidă nu implică mijloace de plată (a se vedea punctul 5. 04. ): valoarea tranzacției corespunde valorii curente de pe piață a activelor ș(cid:13)i/sau pasivelor financiare implicate. 5. 136. Valoarea tranzacției se referă la o tranzacție financiară specifică ș(cid:13)i la contrapartida sa. Din punct de vedere teoretic, se face distincția între valoarea tranzacției ș(cid:13)i o valoare bazată pe prețul observat pe piață, un preț „corect” al pieței sau orice alt preț care să reflecte prețurile practicate în mod obiș(cid:13)nuit pentru o categorie de active ș(cid:13)i/sau pasive financiare similare sau identice. Cu toate acestea, în cazul în care contrapartida unei operațiuni financiare este, de exemplu, un transfer ș(cid:13)i deci tranzacția financiară nu are la bază numai interese comerciale, valoarea tranzacției va corespunde valorii curente pe piață a activelor ș(cid:13)i/sau pasivelor financiare implicate. (17) A se vedea „Definiția de referință detaliată pentru investiții directe internaționale a OECD”, ediția a 3-a. 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 147 5. 137. Valoarea tranzacției nu include valoarea serviciului, onorariul, comisioanele ș(cid:13)i alte cheltuieli legate de serviciul prestat pentru executarea tranzacției; toate aceste elemente trebuie înregistrate ca remunerare a serviciului prestat. Impozitele pe operațiunile financiare sunt excluse, de asemenea, ele fiind înregistrate la impozite pe produse, ca impozite pe servicii. Atunci când o tranzacție financiară implică o creare de pasive, valoarea tranzacției este egală cu suma pasivului contractat, excluzând eventualele dobânzi plătite în avans. Similar, atunci când un pasiv se stinge, valoarea tranzacției trebuie să fie egală, atât pentru creditor, cât ș(cid:13)i pentru debitor, cu valoarea de reducere a pasivului respectiv. Criterii de evaluare specifice pentru anumite subcategorii de operațiuni financiare 5. 138. Titluri, altele decât acțiuni, exclusiv produse financiare derivate (F. 33): (a) atunci când agenții emitenți încredințează plasarea titlurilor lor sindicatelor emitente sau altor intermediari, operațiune ce antrenează o majorare a prețului plătit de investitorul final, activele ș(cid:13)i pasivele financiare implicate trebuie înregistrate la valoarea efectiv plătită de către investitor. Diferența între suma plătită de investitor ș(cid:13)i cea percepută de agentul emitent trebuie considerată drept remunerația agentului emitent pentru un serviciu furnizat de intermediar; (b) titlurile noi trebuie înregistrate la valoarea lor de emisiune. Dacă aceste titluri sunt emise cu o reducere, se înregistrează ca valoare efectivă de emisiune sumele efectiv încasate de către agentul emitent în momentul vânzării, ș(cid:13)i nu valoarea lor înscrisă. Diferența dintre valoarea de emisiune ș(cid:13)i valoarea de rambursare trebuie considerată drept dobândă înregistrată pe parcursul întregii vieți a titlului; (c) obligațiunile cu prime de emisiune mari ș(cid:13)i obligațiunile cu cupon zero trebuie considerate drept titluri emise cu prime de emisiune. Dobânzile sunt înregistrate de-a lungul întregii vieți a obligațiunilor ș(cid:13)i se tratează ca fiind reinvestite în astfel de obligațiuni (a se vedea punctul 4. 46); (d) în cazul titlurilor pe termen lung emise cu o reducere foarte mică, diferența dintre valoarea de emisiune ș(cid:13)i valoarea de rambursare poate fi înregistrată la data emiterii; (e) în ceea ce priveș(cid:13)te titlurile a căror valoare inițială depinde de un indice de preț, de un indice al ratei de schimb sau de prețul unei mărfi, prețul de emisiune va fi cel de bază, iar plățile indexate vărsate periodic ș(cid:13)i/sau la scadență se vor trata drept dobânzi înregistrate pe parcursul vieții titlului, având drept contrapartidă o reinvestiție în titluri, altele decât acțiunile din contul financiar; (f) investițiile în titluri ce circulă pe piața secundară se vor înregistra la cursul de la bursă sau la prețul pieței; (g) titlurile ajunse la scadență se înregistrează la valoarea de rambursare ce include primele de rambursare, dar exclude plățile din loterii sau primele din economii care se vor înregistra ca dobânzi; (h) conversia obligațiunilor în acțiuni dă naș(cid:13)tere la două operațiuni: vânzarea obligațiunilor ș(cid:13)i cumpărarea acțiunilor [a se vedea punctul 5. 62. litera (l)]. Valoarea tranzacției rezultă din valoarea de pe piață a obligațiunilor cedate, eventualele câș(cid:13)tiguri sau pierderi din deținerea acțiunilor fiind înregistrate în contul de reevaluare (a se vedea punctul 6. 54. ). 5. 139. Produsele financiare derivate (F. 34): (a) dacă opțiunile sunt negociate pe piețe secundare sau sunt lichidate înainte de data expirării, se consideră că are loc o tranzacție financiară. O opțiune ce ajunge la scadență poate să fie exercitată sau nu. În primul caz, agentul emitent al opțiunii poate să efectueze o plată către posesorul opțiunii egală cu diferența dintre prețul de piață al activului subiacent ș(cid:13)i prețul exercițiului contabil; în acelaș(cid:13)i timp, poate avea loc o achiziție/vânzare, la prețul pieței, a activului financiar sau nefinanciar de bază, fiind însoțită de o plată în contrapartidă, ce are loc între deținătorul ș(cid:13)i agentul emitent al opțiunii, la prețul exercițiului contabil. Diferența dintre prețul activului subiacent de pe piață ș(cid:13)i prețul exercițiului contabil este, în ambele cazuri, egal cu valoarea de lichidare a opțiunii, adică prețul opțiunii la data scadenței. Dacă opțiunea nu a fost exercitată, nu are loc nici o tranzacție. Cu toate acestea, agentul emitent ș(cid:13)i posesorul opțiunii realizează un câș(cid:13)tig, respectiv o pierdere din deținerea opțiunii, care se va înregistra în contul de reevaluare; (b) produsele financiare derivate, altele decât opțiunile, se referă în special la contractele prin care cele două părți convin să schimbe anumite active, reale sau financiare, la una sau mai multe date viitoare. Operațiunile ce se vor înregistra în raport cu astfel de produse derivate trebuie să includă eventualele comisioane prevăzute prin contract, precum ș(cid:13)i valoarea netă a reglementărilor efectuate. Poate fi necesară ș(cid:13)i înregistrarea de operațiuni legate de încheierea de contracte asupra produselor 148 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 derivate. Cu toate acestea, în majoritatea cazurilor, cele două părți încheie un contract asupra produselor derivate, fără a se face nici o plată de la o parte contractantă la cealaltă; în astfel de cazuri, valoarea tranzacției este nulă, iar în contul financiar nu se va înregistra nici o înscriere; (c) comisioanele explicite plătite sau primite de către brokeri sau alți intermediari pentru organizarea opțiunilor, a contractelor la termen, a swap-urilor sau altor contracte sau produse derivate sunt tratate drept remunerare a serviciilor, înregistrându-se în conturile corespunzătoare. Fluxurile de dobânzi rezultate din acordurile de swap se înregistrează ca venituri din proprietate, în timp ce rambursările valorilor înscrise inițial trebuie să figureze în contul de capital. Participanții la un swap nu se consideră că îș(cid:13)i furnizează un serviciu reciproc, ci orice plată efectuată unei terțe părți pentru organizarea swap-ului trebuie tratată ca o remunerare a unui serviciu (a se vedea punctul 4. 47. ). Teoretic, se poate considera că prima vărsată vânzătorului opțiunii include un serviciu. În practică însă, de cele mai multe ori, nu se poate distinge serviciul respectiv. Prin urmare, se convine a se înregistra achiziția unui activ financiar de către cumpărător ș(cid:13)i subscrierea unui angajament de către vânzător la valoarea totală a primei; (d) când un contract de swap implică schimbul valorii inițiale a capitalului înscris — cum este cazul unui swap în valută — schimbul inițial trebuie înregistrat drept o operațiune cu instrumentul subiacent schimbat ș(cid:13)i nu ca o tranzacție cu produse financiare derivate (F. 34). Implicit, în acel moment se creează un derivat financiar având valoarea inițială zero. Prin urmare, valoarea acestui derivat financiar va cuprinde cel puțin următoarele componente: 1. valoarea de piață curentă a diferenței dintre valorile de piață viitoare previzionate pentru sumele ce urmează a se schimba ș(cid:13)i cele ale sumelor prevăzute în contract; 2. valoarea de piață curentă a fluxului viitor de dobânzi sau alte sume în numerar prevăzute în contract. Modificările în timp ale valorii instrumentului derivat se vor înregistra în contul de reevaluare. Modificările ulterioare ale valorilor inițiale se vor face în termenii ș(cid:13)i condițiile prevăzute prin contractul de swap ș(cid:13)i vor putea include schimbul de active financiare la un preț diferit de cel practicat pe piață. Plățile în contrapartidă ce vor interveni între participanții la un swap vor fi cele prevăzute în contract. Diferența dintre prețul de pe piață ș(cid:13)i cel prevăzut în contract va fi, deci, egal cu valoarea de lichidare a activului/pasivului, la data prevăzută ș(cid:13)i se va înregistra ca o operațiune cu produse financiare derivate (F. 34). Această din urmă tranzacție cu produse financiare derivate ș(cid:13)i fluxul final net al dobânzilor va trebui să corespundă câș(cid:13)tigului sau pierderii totale din reevaluare realizat de-a lungul întregii durate a contractului. Acest tratament este analog celui prevăzut pentru opțiunile ce ajung la scadență [a se vedea litera (a) de mai sus]. 5. 140. Acțiuni ș(cid:13)i alte participații, exclusiv acțiuni ale organismelor de plasament colectiv (F. 51): (a) titlurile noi trebuie înregistrate la prețul de emisiune, care corespunde în mod normal valorilor nominale majorate cu prima de emisiune; (b) operațiunile cu acțiuni în circulație se vor înregistra la valoarea lor de tranzacție. Când aceasta nu se cunoaș(cid:13)te, ele se pot evalua pe baza cursului de la bursă sau a prețului de pe piață, pentru acțiunile cotate, ș(cid:13)i pe baza valorii contabile, pentru acțiunile necotate; (c) dividendele în acțiuni se evaluează la valoarea dividendului propus de agentul emitent; (d) emisiunile de acțiuni gratuite nu se înregistrează în sistem (a se vedea punctul 5. 93. ). Cu toate acestea, dacă ele au ca efect modificarea valorii de piață totale a acțiunilor emise, această schimbare trebuie înregistrată în contul de reevaluare (a se vedea punctul 6. 56. ); (e) valoarea de tranzacționare a altor participații include totalul fondurilor transferate către societăți sau cvasi-societăți de către proprietarii acestora. Acest tip de transfer poate, în unele cazuri, să ia forma unei preluări de pasive ale societăților sau cvasi-societăților. 5. 141. Acțiuni ale organismelor de plasament colectiv (F. 52): (a) operațiunile cu acțiuni ale organismelor de plasament colectiv se evaluează pe baza contribuțiilor nete la fonduri; (b) veniturile din proprietate percepute de organismele de plasament colectiv (neincluzând o parte din cheltuielile de gestionare) ș(cid:13)i atribuite acționarilor, chiar dacă nu sunt distribuite, dau naș(cid:13)tere la o tranzacție în contrapartidă, înregistrându-se în contul financiar la rubrica acțiuni ale organismelor de plasament colectiv, pe baza principiului reinvestirii lor. 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 149 MOMENTUL ÎNREGISTRĂRII 5. 142. Tranzacția financiară ș(cid:13)i contrapartida sa trebuie înregistrate la aceeaș(cid:13)i dată. 5. 143. Dacă o tranzacție financiară are în contrapartidă o tranzacție nefinanciară, cele două trebuie înregistrate la data la care are loc tranzacția nefinanciară. De exemplu, când o vânzare de bunuri sau servicii dă naș(cid:13)tere la un credit comercial, tranzacția financiară ce are loc trebuie înregistrată la data la care se vor face înscrierile în contul nefinanciar corespunzător. 5. 144. În cazul în care contrapartida unei operațiuni financiare este tot o tranzacție financiară, pot apare trei posibilități: (a) cele două operațiuni financiare implică mijloace de plată (a se vedea punctul 5. 04. ): se vor înregistra la data la care are loc prima plată; (b) numai una din cele două operațiuni financiare implică mijloace de plată (a se vedea punctul 5. 04. ): cele două operațiuni se vor înregistra la data efectuării plății; (c) nici una din cele două operațiuni financiare nu implică mijloace de plată (a se vedea punctul 5. 04. ): cele două operațiuni se vor înregistra la data la care are loc prima. CALCULUL OPERAȚIUNILOR FINANCIARE PORNIND DE LA MODIFICĂRILE DIN CONTUL DE PATRIMONIU 5. 145. În cazul în care statisticile de bază privind operațiunile financiare nu sunt disponibile, este posibil să se calculeze estimări ale operațiunilor financiare pornind de la modificările din contul de patrimoniu financiar, adică a variațiilor totalului de active financiare deținute ș(cid:13)i pasive atrase, între conturile de patrimoniu de deschidere ș(cid:13)i de închidere. Întreaga diferență constatată între totalul operațiunilor financiare ș(cid:13)i modificările din contul de patrimoniu financiar se va înregistra în contul de reevaluare ș(cid:13)i în contul alte modificări în volumul activelor. Anexa 5. 1 Legătura cu agregatele monetare 5. 146. Prezenta anexă propune o metodă care să permită obținerea agregatelor monetare plecând de la conturile de patrimoniu ș(cid:13)i conturile financiare. 5. 147. Definițiile date agregatelor monetare variază sensibil de la o țară la alta ș(cid:13)i de la o perioadă la alta. În plus, ele nu se bazează neapărat pe clasificarea activelor financiare ș(cid:13)i pe cea a sectoarelor, aș(cid:13)a cum sunt definite de sistem. Din această cauză, agregatele monetare nu sunt definite în mod expres de către sistem. 5. 148. Integrarea agregatelor monetare în conturile de patrimoniu ș(cid:13)i în conturile financiare pune multiple probleme. Pe de-o parte, componentele unui agregat monetar pot să nu corespundă claselor (categorii, subcategorii ș(cid:13)i subpoziții) de active ș(cid:13)i pasive financiare prevăzute de sistem. De asemenea, poate exista, de exemplu, un agregat monetar care să acopere numai o subclasă din categoria numerar ș(cid:13)i depozite (AF. 2), subclasa putând fi definită prin referire la scadență ș(cid:13)i/sau la unitățile instituționale deținătoare sau emitente de numerar ș(cid:13)i depozite. Pe de altă parte, agregatele monetare pot releva existența sectoarelor creatoare de monedă, deținătoare de monedă, sau neutre față de monedă ș(cid:13)i nu este posibil să se facă o corespondență cu sectoarele ș(cid:13)i subsectoarele, aș(cid:13)a cum sunt definite de sistem. În fine, sursele de date necesare calculării agregatelor monetare pot diferi în practică de cele utilizate pentru constituirea contului de patrimoniu ș(cid:13)i a conturilor financiare ale sectoarelor instituționale ș(cid:13)i al restului lumii. 5. 149. Pentru identificarea unui agregat monetar MX în conturile de patrimoniu sau în cele financiare, poate fi necesar să se subdividă o clasă i de active ș(cid:13)i pasive financiare definite prin sistem în două subclase, ș(cid:13)i anume: (a) MXi: subclasa de active (pasive) financiare din clasa i incluse în agregatul MX; (b) MX-i: subclasa de active (pasive) financiare din clasa i neincluse în agregatul MX. În practică, anumite clase de active (pasive) financiare nu fac parte din agregatele monetare în sens larg. Este cazul aurului monetar ș(cid:13)i DST-urilor (AF. 1) sau al provizioanelor tehnice de asigurare (AF. 6). MX1 ș(cid:13)i MX6 fiind nule, o distribuție a lui AF. 1 în MX1 ș(cid:13)i MX-1 sau a lui AF. 6 în MX6 ș(cid:13)i MX-6 nu se mai justifică. 150 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 5. 150. Agregatul MX este egal cu suma tuturor subclaselor de active financiare MXi ale sectoarelor deținătoare de monedă, ca ș(cid:13)i cu suma tuturor subclaselor de pasive MXi ale sectoarelor emitente de monedă. 5. 151. Unul dintre principalele avantaje ale acestei metode este flexibilitatea sa. În cazul modificării definiției unui agregat monetar, numai împărțirea anumitor clase de active ș(cid:13)i pasive financiare în MXi ș(cid:13)i MX-i trebuie adaptate. AGREGATELE MONETARE DIN CONTURILE DE PATRIMONIU Ș(cid:13) I DIN CONTURILE FINANCIARE Active financiare ale sectoarelor deținătoare de monedă Total Repartiția pe sectoare Pasive ale sectoarelor emitente de monedă Repartiția pe sectoare Total AF. 1 AF. 2 din care MX2 MX–2 AF. 3 AF. 33 din care MX33 MX–33 AF. 34 din care MX34 MX–34 AF. 4 AF. 41 din care MX41 MX–41 AF. 42 din care MX42 MX–42 AF. 5 AF. 51 din care MX51 MX–51 AF. 52 din care MX52 MX–52 AF. 6 AF. 7 AF. 71 din care MX71 MX–71 AF. 79 Total active ș(cid:13)i pasive financiare, din care MX 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 151 CAPITOLUL 6 ALTE FLUXURI 6. 01. Alte fluxuri cuprind consumul de capital fix (K. 1),achizițiile ș(cid:13)i cedările de active nefinanciare neproduse (K. 2), precum ș(cid:13)i alte modificări de active (K. 3-K. 12). Alte modificări de active acoperă diverse variații ale activelor, pasivelor ș(cid:13)i valorii nete care nu sunt consecința operațiilor înregistrate în contul de capital sau în contul financiar. Ele cuprind celelalte modificări de volum (K. 3-K. 10 ș(cid:13)i K. 12) precum ș(cid:13)i câș(cid:13)tigurile ș(cid:13)i pierderile din deținere (K. 11). CONSUMUL DE CAPITAL FIX (K. 1) 6. 02. 6. 03. 6. 04. Definiție: Consumul de capital fix (K. 1) reprezintă deprecierea suferită de activele fixe în cursul perioadei considerate ca urmare inclusiv rezervele pentru pierderile suferite datorită pagubelor accidentale a uzurii fizice ș(cid:13)i morale anticipate, asigurabile. Consumul de capital fix trebuie calculat pentru toate activele fixe (cu excepția animalelor), atât corporale, cât ș(cid:13)i necorporale (de exemplu, prospectarea minieră ș(cid:13)i petrolieră sau software-ul), pentru îmbunătățirile majore aduse activelor neproduse ș(cid:13)i pentru costurile transferului de proprietate asupra activelor neproduse. Consumul de capital fix (care trebuie deosebit de amortizarea fiscală sau de cea practicată în contabilitatea de întreprindere) trebuie evaluat pe baza stocului de active fixe ș(cid:13)i a duratei de viață economică probabilă (medie) a diferitelor categorii de bunuri. În absența informațiilor directe referitoare la stocurile active fixe, se recomandă calculul acestuia aplicând metoda inventarului permanent (MIP) ș(cid:13)i de evaluare la prețurile de achiziție din perioada curentă. În calculul duratei medii de viață a activelor fixe trebuie ținut cont de pierderile de active fixe datorate deteriorării accidentale asigurabile. La nivelul economiei totale, se poate presupune că numărul deteriorărilor accidentale care survin efectiv în cursul unei perioade contabile va fi egal sau apropiat de cel mediu. Dimpotrivă, pentru o unitate individuală sau un grup de unități, rata efectivă poate fi diferită de cea medie. La nivel sectorial, orice diferență constatată trebuie să fie înregistrată ca alte modificări de volum ale activelor fixe. Consumul de capital fix se calculează după metoda amortizării liniare, adică prin repartizarea valorii de amortizat în mod egal pe toată durata de utilizare a unui bun de capital. Cu toate acestea, pentru a ține cont de modul particular în care diferite active fixe îș(cid:13)i pierd din randament cu timpul, se poate dovedi necesară aplicarea unei metode de amortizare geometrică. 6. 05. În sistemul conturilor, consumul de capital fix este totdeauna înregistrat în cadrul soldului contabil, care este deci prezentat, pe rând, „brut” ș(cid:13)i „net”. Înregistrarea „brută” este realizată fără a se deduce consumul de capital fix, în timp ce înregistrarea „netă” se realizează după deducerea consumului de capital fix. ACHIZIȚII MINUS CEDĂRI DE ACTIVE NEFINANCIARE NEPRODUSE (K. 2) 6. 06. Definiție: Activele nefinanciare neproduse (1) cuprind, pe de o parte, terenurile ș(cid:13)i alte active corporale neproduse ce pot fi uti- lizate pentru producția bunurilor ș(cid:13)i serviciilor (K. 21) ș(cid:13)i, pe de altă parte, activele necorporale neproduse (K. 22). 6. 07. Terenurile se definesc drept solul propriu-zis ș(cid:13)i suprafețele de apă asociate (1). Acestea din urmă includ apele interioare — bazine, lacuri, râuri etc. — asupra cărora poate fi exercitat dreptul de proprietate. (1) Pentru definiția activelor a se vedea anexa 7. 1 din capitolul 7. 152 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 6. 08. Nu fac parte din terenuri: (a) clădirile ș(cid:13)i alte structuri de suprafață sau nu (ș(cid:13)osele, tunele etc. ); (b) vii, lia se vedea ș(cid:13)i alte plantații, precum ș(cid:13)i toate celelalte culturi pe picior; (c) zăcăminte; (d) resursele biologice necultivate; (e) rezervele subterane de apă. Pozițiile (a) ș(cid:13)i (b) reprezintă active fixe produse, pozițiile (c), (d) ș(cid:13)i (e) active corporale neproduse. 6. 09. Achizițiile ș(cid:13)i cedările de terenuri sunt evaluate la prețurile curente în vigoare pe piață în momentul în care au loc operațiunile ș(cid:13)i înregistrate cu o valoare identică în conturile cumpărătorului ș(cid:13)i ale vânzătorului. Această valoare exclude costurile legate de transferul de proprietate, care sunt contabilizate în formarea brută de capital fix. 6. 10. Alte active corporale neproduse ce pot face obiectul achizițiilor ș(cid:13)i cedărilor sunt zăcămintele, resursele biologice necultivate ș(cid:13)i rezervele de apă. Zăcămintele cuprind rezervele de cărbune, de petrol ș(cid:13)i de gaze naturale, rezervele de minereuri metalifere ș(cid:13)i rezervele de minereuri nemetalifere (1). 6. 11. Achizițiile ș(cid:13)i cedările de alte active corporale neproduse sunt evaluate la prețurile curente în vigoare pe piață la momentul în care ele intervin. Sunt excluse costurile legate de transferul de proprietate, care sunt contabilizate în formarea brută de capital fix. 6. 12. Activele necorporale nefinanciare neproduse cuprind brevetele, contractele de închiriere ș(cid:13)i alte contracte transferabile, fondurile comerciale ș(cid:13)i alte active necorporale neproduse (1). Contractele de închiriere au ca obiect terenurile, zăcămintele ș(cid:13)i construcțiile rezidențiale sau nerezidențiale. Contractele transferabile pot fi încheiate, de exemplu, cu sportivi sau artiș(cid:13)ti. Valoarea achizițiilor sau cedărilor de contracte de închiriere sau alte contracte transferabile corespunde sumelor vărsate proprietarilor sau locatarilor inițiali sau ulteriori, în momentul vânzării sau transferului contractelor de închiriere sau a concesionării altor unități instituționale. Valoarea achizițiilor ș(cid:13)i cedărilor de active necorporale neproduse nu cuprinde costurile legate de transferul de proprietate care sunt înregistrate în formarea brută de capital fix. 6. 13. Achizițiile minus cedările de active nefinanciare sunt înregistrate în conturile de capital ale sectoarelor, ale economiei naționale ș(cid:13)i ale restului lumii. ALTE MODIFICĂRI DE ACTIVE (K. 3-K. 12) 6. 14. Definiție: Alte modificări de active reprezintă fluxuri care nu sunt rezultatul operațiunilor înregistrate în contul de capital sau în contul financiar. Se pot identifica două categorii: pe de o parte, modificările de volum ale activelor de capital ș(cid:13)i, pe de altă parte, modificările valorii activelor, pasivelor ș(cid:13)i valorilor nete imputabile variațiilor nivelului ș(cid:13)i structurii prețu- rilor lor care generează câș(cid:13)tiguri sau pierderi din deținere. ALTE MODIFICĂRI DE VOLUM (K. 3-K. 10 ș(cid:13)i K. 12) 6. 15. Alte modificări de volum reprezintă fluxuri cu diferite funcții. Una dintre cele mai importante funcții este aceea de a permite diferitelor active să intre în sistem sau să-l părăsească în cursul normal al evenimentelor (de exemplu, intrarea ș(cid:13)i ieș(cid:13)irea activelor naturale). Această funcție este esențială pentru a putea înregistra descoperirea, degradarea sau epuizarea activelor naturale. O a doua funcție a altor modificări de volum este de a înregistra efectele evenimentelor excepționale neprevăzute care afectează avantajele economice pe care le creează activele. (1) Pentru definiția activelor a se vedea anexa 7. 1 din capitolul 7. 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 153 6. 16. Alte modificări de volum se subdivid în nouă categorii: (a) apariția economică a activelor neproduse (K. 3); (b) apariția economică a activelor produse (K. 4); (c) creș(cid:13)terea naturală a resurselor biologice necultivate (K5); (d) dispariția economică a activelor neproduse (K6); (e) pierderi datorate catastrofelor (K7); (f) confiscări fără compensație (K8); (g) alte modificări de volum ale activelor nefinanciare, neclasificate în altă parte (K. 9); (h) alte modificări de volum ale activelor ș(cid:13)i pasivelor financiare, neclasificate în altă parte (K10); (i) modificări de clasificare sau de structură (K12). APARIȚIA ECONOMICĂ A ACTIVELOR NEPRODUSE (K. 3) 6. 17. Apariția economică a activelor nefinanciare neproduse (K3) corespunde unei părți a creș(cid:13)terii în volum a acestor active care nu sunt rezultat al procesului de producție. Sunt incluse: (a) creș(cid:13)terile brute ale nivelului zăcămintelor exploatabile, adică a rezervelor descoperite de cărbune, petrol, gaze naturale ș(cid:13)i de minereuri metalifere sau nemetalifere care sunt exploatabile din punct de vedere economic. Se include, de asemenea, creș(cid:13)terea rezervelor a căror exploatare a devenit rentabilă din punct de vedere economic la un moment dat, ca urmare a progresului tehnologiei sau a variației prețurilor relative; (b) transferul altor active naturale către activitățile economice. Sunt cuprinse activele naturale care, în urma modificării statutului lor, sunt transformate în active economice, acestea din urmă fiind definite ca active asupra cărora drepturile de proprietate sunt exercitate de unități instituționale ș(cid:13)i care sunt susceptibile de a produce avantaje economice proprietarilor lor (de exemplu, darea în exploatare a pădurilor virgine, transformarea terenurilor sălbatice sau poluate în terenuri care pot fi folosite în scopuri economice, recuperarea de terenuri din mare); (c) modificarea calității activelor neproduse datorată schimbării destinației economice. Modificarea calității este tratată ca modificare de volum. Cea înregistrată în cadrul acestui punct reprezintă contrapartida modificării destinației economice care apare prezentată ca modificarea de clasificare (a se vedea punctul 6. 32. ), cum ar fi de exemplu, transformarea terenurilor agricole în terenuri destinate construcțiilor; (d) apariția activelor necorporale neproduse. Crearea de active necorporale nefinanciare neproduse rezultă din patentarea brevetelor sau din încheierea de contracte transferabile. Când o întreprindere este vândută la un preț superior valorii fondurilor sale proprii (a se vedea punctul 7. 05. ), diferența constatată corespunde unui activ numit fond comercial (sau fond de comerț). Un fond comercial care nu este materializat printr-o operațiune de vânzare-cumpărare nu este considerat ca un activ economic. APARIȚIA ECONOMICĂ A ACTIVELOR PRODUSE (K. 4) 6. 18. Apariția economică a activelor produse (K. 4) se referă la bunurile care nu sunt încă înregistrate în bilanțurile contabile, dar care au o valoare semnificativă sau specială ce se consideră ca o altă modificare de volum. Apariția economică a activelor produse cuprinde: (a) obiectele de valoare cum ar fi pietrele prețioase sau operele de artă, din momentul în care le este recunoscută o valoare sau o calitate artistică deosebită ș(cid:13)i care n-au fost încă înregistrate în conturile de patrimoniu; (b) monumentele istorice, din momentul în care acestora le este recunoscută o valoare arheologică, istorică sau culturală, neînregistrate încă în conturile de patrimoniu. CREȘ(cid:13) TEREA NATURALĂ A RESURSELOR BIOLOGICE NECULTIVATE (K. 5) 6. 19. Deoarece nu este organizată, gestionată ș(cid:13)i controlată de unități instituționale, creș(cid:13)terea naturală a resurselor biologice necultivate (K. 5) nu reprezintă producție. În consecință, creș(cid:13)terea naturală a masei lemnoase pe picior sau creș(cid:13)terea resurselor piscicole într-un estuar trebuie considerată ca o apariție economică. 154 6. 20. RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 Creș(cid:13)terea naturală a resurselor biologice necultivate trebuie tratată ca o creș(cid:13)tere de active (K. 5) ș(cid:13)i epuizarea lor ca o dispariție economică (K. 61). În practică, cu toate acestea, creș(cid:13)terea naturală nu poate fi înregistrată decât pe o bază netă, deoarece valorile fizice care permit observarea ei sunt valori nete. DISPARIȚIA ECONOMICĂ A ACTIVELOR NEPRODUSE (K. 6) 6. 21. Dispariția economică a activelor nefinanciare neproduse (K. 6) include: (a) epuizarea activelor economice naturale (K. 61), adică a zăcămintelor ș(cid:13)i resurselor biologice necultivate considerate ca active (a se vedea punctul 6. 19); (b) alte dispariții economice de active neproduse (K. 62): 1. alte reduceri ale nivelului zăcămintelor exploatabile (reevaluarea rentabilității de exploatare ca urmare a progresului tehnologic sau a unor variații de prețuri relative); 2. variații ale calității activelor neproduse datorate schimbării destinației economice; 3. degradarea activelor neproduse ca urmare a activității economice. Este inclusă aici degradarea terenurilor, a rezervelor de apă ș(cid:13)i, în principiu, a altor active naturale; 4. deprecierea fondurilor comerciale, anularea contractelor transferabile ș(cid:13)i expirarea protecției asigurate prin brevet. PIERDERI DATORATE CATASTROFELOR (K. 7) 6. 22. 6. 23. Pierderile de active datorate catastrofelor (K. 7), care sunt înregistrate ca alte modificări de volum ale activelor, sunt consecința fenomenelor cu caracter excepțional, de mare amploare, identificabile ș(cid:13)i care pot conduce la distrugerea activelor economice (financiare sau nefinanciare) ce aparțin categoriilor prezentate. Aceste fenomene sunt cutremurele de pământ de mare intensitate, erupțiile vulcanice, valurile produse de flux, uraganele, seceta ș(cid:13)i alte catastrofe naturale; războaiele, insurecțiile ș(cid:13)i alte evenimente politice, precum ș(cid:13)i accidentele tehnologice cu emanații masive de gaze toxice sau radioactive în atmosferă. Sunt incluse, în special: (a) deteriorarea calității terenurilor ca urmare a inundațiilor sau furtunilor; (b) distrugerea activelor cultivate din cauza secetei sau a epidemiilor; (c) distrugerea clădirilor, echipamentelor sau obiectelor de valoare ca urmare a incendiilor de pădure sau cutremurelor de pământ; (d) distrugerea accidentală de numerar sau de titluri de proprietate ca urmare a catastrofelor naturale sau a evenimentelor politice. CONFISCĂRI FĂRĂ COMPENSAȚIE (K. 8) 6. 24. Există confiscări fără compensație (K. 8) atunci când administrația publică sau alte unități instituționale iau în proprietate, fără compensație, activele aparținând altor unități instituționale, inclusiv nerezidente, din alte motive decât achitarea impozitelor, taxelor sau a prelevărilor similare. Confiscarea nu dă naș(cid:13)tere unei compensări ș(cid:13)i deci nu constituie un transfer de capital care trebuie înregistrat în contul de capital. ALTE MODIFICĂRI DE VOLUM ALE ACTIVELOR NEFINANCIARE, NECLASIFICATE ÎN ALTĂ PARTE (K. 9) 6. 25. Alte modificări de volum ale activelor nefinanciare neclasificate în altă parte (K. 9) înregistrează efectele evenimentelor neprevăzute asupra avantajelor economice pe care le creează activele. 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 155 Această categorie cuprinde: (a) uzura morală neprevăzută. Consumul de capital fix nu acoperă uzura morală neprevăzută a activelor fixe ș(cid:13)i este posibil ca valoarea înscrisă ca titlu de uzură normală să nu corespundă cu uzura constatată efectiv. În cazul progresului tehnic, este necesar să se înregistreze diminuarea corespunzătoare a valorii anumitor active fixe; (b) diferența constatată între sumele contabilizate în consumul de capital fix drept pagube normale ș(cid:13)i pierderile efectiv suferite. Consumul de capital fix nu include pagubele neprevăzute ș(cid:13)i este posibil ca sumele prevăzute pentru pagubele normale să fie mai mici (sau mai mari) decât valoarea pagubelor efective. În acest caz, trebuie să se aducă corecțiile necesare care să țină cont de scăderea (sau creș(cid:13)terea) neprevăzută a valorii activelor fixe respective; (c) degradarea anumitor active fixe neluate în calcul în consumul de capital fix. Unele active fixe îș(cid:13)i pot pierde din valoare datorită, de exemplu, efectelor neprevăzute ale ploii acide sau acidității aerului asupra clădirilor sau vehiculelor; (d) abandonarea echipamentelor productive neterminate încă sau înainte de a fi puse în funcțiune; (e) pierderile excepționale din stocuri (datorate, de exemplu, incendiilor, furturilor sau pagubelor provocate de insecte cerealelor însilozate); (f) diferențele statistice constatate pentru anumite active nefinanciare între conturile de patrimoniu de deschidere ș(cid:13)i închidere. ALTE MODIFICĂRI DE VOLUM ALE ACTIVELOR Ș(cid:13) I PASIVELOR FINANCIARE, NECLASIFICATE ÎN ALTĂ PARTE (K. 10) 6. 26. Acest post serveș(cid:13)te la înregistrarea tuturor modificărilor de active ș(cid:13)i de pasive financiare care nu se datorează nici operațiunilor financiare înregistrate în conturile financiare, nici câș(cid:13)tigurilor sau pierderilor din deținere înregistrate în contul de reevaluare, nici modificărilor de clasificare sau de structură, nici pierderilor datorate catastrofelor, nici confiscărilor fără compensație. 6. 27. Categoria K. 10 include: (a) alocările ș(cid:13)i anulările de DST (AF. 12) (a se vedea punctele 5. 33. -5. 35. ). Pentru DST nu există un pasiv teoretic. Din acest motiv, mecanismul de creare („de alocare”) de DST sau de eliminare („de anulare”) de DST nu este considerat ca dând naș(cid:13)tere la operațiuni, ci mai curând la înregistrări în contul altor modificări de volum al activelor. Alocările de DST au ca efect creș(cid:13)terea activelor financiare ale autorităților monetare iar anularea DST conduce la reducerea acestora; (b) alte modificări de volum în raport cu sistemele de pensii cu contribuții prestabilite. În acest tip de sisteme, nivelul pensiilor este garantat salariaților participanți. Valoarea contribuției este calculată cu ajutorul unor formule care țin cont de vechimea în muncă ș(cid:13)i salariul realizat ș(cid:13)i nu sunt deci în funcție numai de activele existente în fonduri. O înregistrare în contul altor modificări de volum al activelor permite deci să se evidențieze modificările pasivelor, calculate după o metodă bazată pe actualizare, care sunt consecința modificărilor în structura contribuțiilor, modificări ce trebuie deosebite de cele ce afectează structura pe vârste ș(cid:13)i pe vechime în muncă a populației beneficiare. Exemple de modificări ce afectează structura contribuțiilor sunt modificarea formulei de calcul, creș(cid:13)terea vârstei de pensionare, sau introducerea unei clauze de ajustare anuală (în general definită ca procent anual fix) a pensiilor viitoare sau a tuturor pensiilor aflate deja în plată; (c) pierderile excepționale de numerar sau de titluri la purtător datorate îndeosebi incendiilor sau furturilor; (d) reducerile sau anulările creanțelor nerecuperabile. Recunoaș(cid:13)terea unilaterală de către un creditor că nu mai poate recupera un activ financiar din cauza unui faliment sau din alte motive ș(cid:13)i, în consecință, eliminarea activului respectiv din contul său de patrimoniu împreună cu pasivul de contrapartidă al debitorului. Cu toate acestea, atunci când unitatea instituțională debitoare este controlată de creditor, ș(cid:13)tergerea sau diminuarea unei datorii de către creditor, în cazul în care nu se datorează falimentului, se înregistrează în contul de acumulare; (e) diferențele statistice constatate pentru unele active ș(cid:13)i pasive financiare între conturile de patrimoniu de deschidere ș(cid:13)i cele de închidere. 6. 28. Categoria K. 10 nu cuprinde: (a) anularea datoriilor convenită de comun acord între creditor ș(cid:13)i debitor (anularea sau restituirea datoriilor) care este tratată ca tranzacție între aceș(cid:13)tia [a se vedea punctul 4 165. litera (f ) ș(cid:13)i 5. 16. ] ș(cid:13)i nu ca alte modificări de volum; 156 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 (b) refuzarea plății datoriei, anularea unilaterală a unei datorii financiare de către debitor nefiind o operațiune recunoscută de SEC. MODIFICĂRI DE CLASIFICARE SAU DE STRUCTURĂ (K. 12) 6. 29. Modificările de clasificare sau de structură (K. 12) se subdivid în modificări de clasificare sectorială sau de structură a unităților instituționale (K. 12. 1) ș(cid:13)i în modificări de clasificare a activelor ș(cid:13)i pasivelor (K. 12. 2). MODIFICĂRI DE CLASIFICARE SECTORIALĂ SAU DE STRUCTURĂ (K. 12. 1) 6. 30. Reclasificarea unei unități instituționale dintr-un sector într-altul atrage după sine transferul în totalitate al patrimoniului său. Astfel, o unitate instituțională din sectorul gospodăriilor populației care devine o cvasi-societate va fi reclasificată în sectorul societăților. Modificările în structura unităților instituționale acoperă apariția ș(cid:13)i dispariția unor active ș(cid:13)i pasive financiare rezultând din operațiuni de restructurare. Când o societate dispare ca entitate juridică distinctă pentru că ea a fost absorbită de una sau mai multe alte societăți, toate legăturile financiare (active ș(cid:13)i pasive), inclusiv acțiunile ș(cid:13)i alte participații, care există între această unitate ș(cid:13)i cea (cele) care a (au) absorbit-o, dispar din sistem. Cu toate acestea, cumpărarea de acțiuni ș(cid:13)i alte participații ale unei societăți în cadrul unei operațiuni de fuzionare trebuie să fie înregistrată ca o tranzacție financiară între societatea care le-a dobândit ș(cid:13)i proprietarul cedent. Înlocuirea acțiunilor societății absorbite prin acțiunile societății absorbante sau ale noii societăți trebuie să dea loc la două înregistrări, pe de o parte rambursarea acțiunilor existente ș(cid:13)i, pe de altă parte, emisiunea de noi acțiuni. Legăturile financiare (active ș(cid:13)i pasive) care există între societatea absorbită ș(cid:13)i terți rămân neschimbate ș(cid:13)i sunt transferate societăților absorbante. În acelaș(cid:13)i mod, când o societate este scindată din punct de vedere juridic în două sau mai multe unități instituționale, activele ș(cid:13)i pasivele financiare noi (apariția activelor financiare) sunt contabilizate în acest post (K. 12. 1). MODIFICĂRI DE CLASIFICARE A ACTIVELOR Ș(cid:13) I PASIVELOR (K. 12. 2) 6. 31. Categoria K. 12. 2. cuprinde monetizarea/demonetizarea aurului (K. 12. 21. ) ș(cid:13)i modificările de clasificare ale activelor ș(cid:13)i pasivelor, altele decât monetizarea/demonetizarea aurului (K. 12. 22. ). 6. 32. Monetizarea/demonetizarea aurului este înregistrată în Alte modificări de volum ale conturilor de active instituțiilor monetare, adică fie în subsectorul băncii centrale (S. 121), fie în cel al administrației centrale (S. 1311). Monetizarea aurului are loc atunci când instituțiile monetare transformă în active de rezervă o parte din aurul pe care-l dețin cu titlul de obiecte de valoare. Alte modificări de volum ale conturilor de active înregistrează în acest caz o diminuare a obiectelor de valoare ș(cid:13)i o majorare a aurului monetar deținut de aceste autorități monetare. Cumpărarea de aur monetar de la alte autorități monetare este considerată ca o tranzacție cu aur monetar (F. 11). Toate celelalte cumpărări, inclusiv de la intermediari financiari sau pe piața organizată, trebuie înregistrate drept cumpărări de obiecte de valoare, urmată de o modificare de clasificare. Demonetizarea aurului se produce atunci când autoritățile monetare transformă în obiecte de valoare aurul pe care îl dețin ca active de rezervă, ceea ce are ca efect diminuarea stocului lor de aur monetar ș(cid:13)i creș(cid:13)terea stocului de obiecte de valoare. Vânzarea directă de aur monetar către alte autorități monetare este considerată ca o operațiune cu aur monetar (F. 11). Orice altă vânzare, inclusiv către intermediari financiari sau pe piața organizată, trebuie înregistrate drept cumpărări de obiecte de valoare, urmată de o modificare de clasificare. 6. 33. Modificările de clasificare a activelor ș(cid:13)i pasivelor, altele decât monetizarea/demonetizarea aurului (K. 12. 22. ) cuprind, de exemplu, modificarea destinației terenurilor ș(cid:13)i transformarea locuințelor în clădiri cu destinație comercială sau invers. În cazul terenurilor, două intrări echivalente — una negativă pentru rubrica veche, una pozitivă pentru cea nouă — trebuie efectuate în K. 12. 22. Modificarea valorii unui teren ca urmare a modificării destinației sale este considerată ca o modificare de volum înregistrându-se ca o apariție economică [a se vedea punctul 6. 17. litera (c)] sau dispariție economică [a se vedea punctul 6. 21. litera (b)] de active neproduse. 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 157 Categoria K. 12. 22 nu cuprinde conversia obligațiunilor în acțiuni care dă naș(cid:13)tere la înregistrarea a două operațiuni financiare [a se vedea punctul 5. 62. litera (l)]. 6. 34. Intrările în raport cu celelalte modificări de volum (K. 3-K. 10 ș(cid:13)i K. 12) sunt atribuite conturilor altor modificări de volum al activelor diferitelor sectoare, ale economiei naționale ș(cid:13)i restului lumii. CÂȘ(cid:13) TIGURI/PIERDERI NOMINALE DIN DEȚINERE (K. 11) 6. 35. 6. 36. Câș(cid:13)tigurile nominale din deținere (2) constituie o categorie a altor modificări de active, de pasive ș(cid:13)i deci a avuției nete care reflectă variațiile nivelului ș(cid:13)i structurii prețurilor lor. Câș(cid:13)tigurile nominale din deținere se descompun în câș(cid:13)tiguri neutre din deținere ș(cid:13)i în câș(cid:13)tiguri reale din deținere. Definiție: Câș(cid:13)tigul nominal din deținere (K. 11) a unui activ se defineș(cid:13)te ca o modificare a valorii de înregistrare efectuată de pro- prietarul acestui activ ca urmare a unei modificări de preț. Un câș(cid:13)tig nominal din deținere asupra unui pasiv se defi- neș(cid:13)te ca o modificare a valorii acestui pasiv care rezultă din variația sa de preț, dar cu semn schimbat. 6. 37. Un câș(cid:13)tig din deținere pozitiv rezultă din creș(cid:13)terea valorii unui activ sau dintr-o reducere a valorii unui pasiv. Un câș(cid:13)tig din deținere negativ — de fapt o pierdere din deținere — rezultă din reducerea valorii unui activ sau din creș(cid:13)terea valorii unui pasiv. 6. 38. 6. 39. 6. 40. Câș(cid:13)tigurile nominale din deținere înregistrate în contul de reevaluare sunt cele care afectează activele sau pasivele, fie că sunt realizate sau nu. Un câș(cid:13)tig din deținere este considerat realizat când activul este vândut, restituit, consumat sau altfel folosit, sau când pasivul este restituit. Prin analogie, un câș(cid:13)tig nerealizat este un câș(cid:13)tig care afectează un activ deținut sau un pasiv care este exigibil la sfârș(cid:13)itul perioadei contabile. Printr-un câș(cid:13)tig realizat se înțelege, în general, un câș(cid:13)tig realizat pe parcursul întregii perioade în care activul este deținut, sau pasivul este contractat, fie că această perioadă coincide sau nu cu perioada contabilă. Totodată, cum sistemul contabilizează câș(cid:13)tigurile din deținere pe baza dreptului constatat, distincția între câș(cid:13)tigurile realizate ș(cid:13)i câș(cid:13)tigurile nerealizate, deș(cid:13)i utilă în anumite situații, nu apare în clasificări ș(cid:13)i conturi. Câș(cid:13)tigurile din deținere se referă la toate tipurile de active, atât financiare (produse sau neproduse), cât ș(cid:13)i nefinanciare. Sunt deci, în egală măsură, acoperite câș(cid:13)tigurile din deținere realizate din stocurile de bunuri de orice tip deținute de producători, inclusiv producția neterminată. Câș(cid:13)tigurile nominale din deținere pot fi realizate din active deținute în timpul unei părți din perioada contabilă; aceasta înseamnă că activele respective nu trebuie să fi fost în mod obligatoriu contabilizate în conturile de patrimoniu de deschidere ș(cid:13)i/sau de închidere. Câș(cid:13)tigul nominal din deținere realizat între două momente date de către proprietarul unui activ sau al unei cantități date dintr-un activ se defineș(cid:13)te după cum urmează: valoarea curentă a activului la sfârș(cid:13)itul perioadei minus valoarea curentă a activului la începutul perioadei, presupunând că în intervalul respectiv de timp activul nu suferă nici o modificare, nici calitativă, nici cantitativă. Câș(cid:13)tigul nominal din deținere C realizat dintr-o cantitate q a unui activ dat între momentele o ș(cid:13)i t poate fi exprimat după cum urmează: unde po ș(cid:13)i pt reprezintă prețul activului respectiv la momentele o ș(cid:13)i t. Pentru activele ș(cid:13)i pasivele financiare ale căror valoare curentă este constantă ș(cid:13)i deci, pentru care po ș(cid:13)i pt sunt egale prin definiție, câș(cid:13)tigurile nominale din deținere sunt totdeauna nule. C = (pt–po) × q 6. 41. Pentru calculul câș(cid:13)tigurilor nominale din deținere este indispensabil, pe de o parte, ca achizițiile ș(cid:13)i cedările de active să fie evaluate în acelaș(cid:13)i mod ca în contul de capital ș(cid:13)i contul financiar ș(cid:13)i, pe de altă parte, ca stocurile de active să fie evaluate în acelaș(cid:13)i mod ca în diferitele conturi de patrimoniu. Pentru mijloacele fixe, valoarea unei achiziții o reprezintă suma plătită de cumpărător (2) Expresia „câș(cid:13)tiguri din deținere” se referă atât la câș(cid:13)tiguri cât ș(cid:13)i la pierderi din deținere, înțelegându-se că un câș(cid:13)tig din deținere poate fi nu numai pozitiv, dar ș(cid:13)i negativ. În această ordine de idei, termenul de „active” este adesea utilizat cu referire atât la active cât ș(cid:13)i la pasive. 158 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 producătorului sau vânzătorului, majorată cu costurile legate de transferul de proprietate suportate de cumpărător, în timp ce valoarea unei cedări este egală cu suma primită de vânzător de la cumpărător, micș(cid:13)orată cu costurile legate de transferul de proprietate suportate de vânzător. Se pot distinge patru situații diferite care dau naș(cid:13)tere la câș(cid:13)tiguri nominale din deținere: (a) activ deținut pe toată perioada contabilă: în acest caz, câș(cid:13)tigul nominal din deținere este egal cu valoarea înregistrată în contul de patrimoniu de închidere minus valoarea înregistrată în contul de patrimoniu de deschidere. Aceste valori sunt valori estimate ale activului, dacă ar trebui achiziționat în momentul stabilirii conturilor de patrimoniu. Câș(cid:13)tigul nominal este nerealizat; (b) activul deținut la începutul perioadei contabile este vândut pe parcursul acesteia; în acest caz, câș(cid:13)tigul nominal din deținere este egal cu valoarea de cedare efectivă sau estimată minus valoarea înregistrată în contul de patrimoniu de deschidere. Câș(cid:13)tigul nominal este realizat; (c) activul achiziționat în timpul perioadei contabile ș(cid:13)i deținut până la sfârș(cid:13)itul acesteia: în acest caz, câș(cid:13)tigul nominal din deținere este egal cu valoarea înregistrată în contul de patrimoniu de închidere minus valoarea de achiziționare efectivă sau estimată a activului. Câș(cid:13)tigul nominal este nerealizat; (d) activul achiziționat este cedat în cursul perioadei contabile: în acest caz, câș(cid:13)tigul nominal din deținere este egal cu valoarea de cedare efectivă sau estimată minus valoarea de achiziționare efectivă sau estimată. Câș(cid:13)tigul nominal este realizat. 6. 42. Câș(cid:13)tigurile nominale din deținere contabilizate sunt cele referitoare la activele ș(cid:13)i pasivele care sunt realizate sau nu. Ele sunt înregistrate în contul de reevaluare al diferitelor sectoare, al economiei naționale ș(cid:13)i restului lumii. CÂȘ(cid:13) TIGURI/PIERDERI NEUTRE DIN DEȚINERE (K. 11. 1) 6. 43. Definiție: Câș(cid:13)tigul neutru din deținere (K. 11. 1) asupra unui activ reprezintă valoarea câș(cid:13)tigului din deținere care ar fi realizat dacă prețul activului va urma evoluția nivelului general al prețurilor. Câș(cid:13)tigurile neutre din deținere sunt identificate pentru a simplifica metoda de calcul a câș(cid:13)tigurilor reale din deținere care permit redistribuirea puterii reale de cumpărare între sectoare. 6. 44. Fie r nivelul general al prețurilor. Câș(cid:13)tigul neutru din deținere CN a unei cantități q dintr-un activ între momentul oș(cid:13)i momentul t este dat de formula următoare: CN = po × q(rt/ro–1) unde po × q corespunde valorii curente a activului la momentul o ș(cid:13)i rt/ro este raportul variației nivelului general al prețurilor între momentele o ș(cid:13)i t. Raportul rt/ro este aplicat la toate activele ș(cid:13)i pasivele. 6. 45. Nu există un indice general al prețurilor ideal adecvat pentru calculul câș(cid:13)tigurilor neutre din deținere. Prin convenție, se va aplica indicele de preț al utilizărilor finale naționale, exclusiv variația stocurilor. 6. 46. Câș(cid:13)tigurile neutre din deținere sunt înregistrate în contul de câș(cid:13)tiguri/pierderi neutre din deținere, care este de fapt un subcont al contului de reevaluare al sectoarelor, economiei naționale ș(cid:13)i restului lumii. CÂȘ(cid:13) TIGURI/PIERDERI REALE DIN DEȚINERE (K. 11. 2) 6. 47. Definiție: Câș(cid:13)tigul real din deținere (K. 11. 2) asupra unui activ reprezintă diferența între câș(cid:13)tigul nominal din deținere ș(cid:13)i câș(cid:13)tigul neutru din deținere realizate pe baza acestui activ. Câș(cid:13)tigul real din deținere CR asupra unei cantități q dintr-un activ între momentele o ș(cid:13)i t va fi egal cu: CR = C – CN sau: CR = (pt/po–rt/ro) × po × q 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 159 Valoarea câș(cid:13)tigului real din deținere realizat pe baza activelor depinde deci de fluctuațiile de preț ale acestora din perioada respectivă în raport cu fluctuațiile medii ale altor prețuri exprimate prin indicele general al prețurilor. 6. 48. Câș(cid:13)tigurile reale din deținere sunt înregistrate în contul de câș(cid:13)tiguri/pierderi reale din deținere care este un subcont al contului de reevaluare al sectoarelor, al economiei naționale ș(cid:13)i restului lumii. CÂȘ(cid:13) TIGURI DIN DEȚINERE PE TIPURI DE ACTIVE FINANCIARE Numerar ș(cid:13)i depozite (AF. 2) 6. 49. 6. 50. Valorile curente de numerar ș(cid:13)i depozitele exprimate în monedă națională rămân constante în timp. „Prețul” unui activ de acest tip este totdeauna egal cu unitatea, în timp ce cantitatea corespunde cu numărul de unități monetare în care este exprimat. Câș(cid:13)tigurile nominale din deținere a unor astfel de active sunt totdeauna nule. Din acest motiv diferența între valoarea stocurilor de la începutul ș(cid:13)i de la sfârș(cid:13)itul perioadei pentru aceste active este în întregime inclusă în valoarea operațiunilor care le implică, cu excepția altor modificări de volum al activelor. În acest caz, este posibil calculul valorii operațiunilor plecând de la datele din bilanț. Dimpotrivă, pentru calculul câș(cid:13)tigurilor neutre ș(cid:13)i reale din deținere asupra unui activ cu valoare curentă fixă, trebuie să se dispună de informații asupra datei ș(cid:13)i valorii operațiunilor efectuate, cât ș(cid:13)i de valorile înregistrate în conturile de patrimoniu de deschidere ș(cid:13)i de închidere. Să presupunem că există un credit contractat ș(cid:13)i rambursat în cursul unei perioade contabile în care nivelul general al prețurilor este în creș(cid:13)tere. Din punct de vedere al creditorului, câș(cid:13)tigul neutru asupra creditului este pozitiv ș(cid:13)i câș(cid:13)tigul real negativ cu o valoare care este în funcție de durata pentru care e acordat creditul ș(cid:13)i de rata inflației. Este imposibil să se evidențieze aceste pierderi reale în absența informațiilor asupra valorii creditelor acordate ș(cid:13)i rambursate în cursul perioadei contabile, ca ș(cid:13)i asupra datelor în care aceste operațiuni au intervenit. La modul general, se poate presupune că dacă valoarea absolută totală a operațiunilor pozitive ș(cid:13)i negative este importantă comparativ cu valorile înscrise în conturile de patrimoniu de deschidere ș(cid:13)i de închidere, orice estimare a câș(cid:13)tigurilor neutre ș(cid:13)i reale din deținere a activelor ș(cid:13)i pasivelor financiare la valoarea curentă fixă care va fi bazată numai pe informații din conturile de patrimoniu, nu va fi, fără îndoială, suficient de fiabilă. Chiar dacă valorile operațiunilor financiare au fost înregistrate pe bază brută, adică dacă s-au înregistrat creditele acordate ș(cid:13)i rambursate într-un mod independent de valoarea totală a creditelor minus rambursările, o astfel de metodă ar putea să nu fie suficientă fără informații asupra datelor de acordare ș(cid:13)i rambursare a creditelor. Credite (AF. 4) ș(cid:13)i alte conturi de primit/de plătit (AF. 7) 6. 51. Considerațiile formulate pentru numerar ș(cid:13)i depozite se aplică în mod similar creditelor ș(cid:13)i altor conturi de primit/de plătit care nu fac obiectul operațiunilor. Totodată, când un credit sau un împrumut comercial existent este vândut unei alte unități instituționale, diferența între prețul de rambursare ș(cid:13)i prețul de tranzacționare trebuie să fie înregistrată în conturile de reevaluare ale vânzătorului ș(cid:13)i ale cumpărătorului în momentul efectuării operațiunii. Titluri, altele decât acțiuni (AF. 3) 6. 52. În cazul emisiunilor de obligațiuni însoțite de o primă sau un scont, inclusiv obligațiunile cu primă de emisiune ridicată sau cu cupon zero, diferența între prețul de emisiune ș(cid:13)i valoarea nominală sau de rambursare la scadență măsoară dobânda pe care emitentul trebuie să o plătească pe durata existenței titlului. Aceste dobânzi sunt înregistrate ca venituri din proprietate plătite de emițătorul obligațiunii ș(cid:13)i încasate de deținătorul său în plus față de cupoanele deja vărsate de emițător la intervale fixe, pe timpul duratei de viață a obligațiunii. În principiu, dobânzile în curs sunt înregistrate în contul financiar ca ș(cid:13)i când ar fi reinvestite în obligațiuni de deținătorul lor (a se vedea punctul 5. 17. ). Ele sunt deci înregistrate în contul financiar ca achiziție de activ care se adaugă la activul existent (3). Astfel, creș(cid:13)terea treptată a valorii de piață a unei obligațiuni care se datorează cumulului dobânzilor încasate ș(cid:13)i reinvestite corespunde unei creș(cid:13)teri a bazei acesteia, adică a mărimii activului. De fapt, este o creș(cid:13)tere cantitativă sau de volum ș(cid:13)i nu de o creș(cid:13)tere de prețuri. Ea nu determină nici un câș(cid:13)tig din deținere pentru deținătorul obligațiunii, nici o pierdere din deținere pentru emițătorul său. O analogie poate fi făcută cu bunurile care, ca în cazul vinului, îș(cid:13)i îmbunătățesc calitatea pe timpul depozitării. Creș(cid:13)terea prețului vinului care rezultă din îmbunătățirea calității sale trebuie să fie considerată ca o creș(cid:13)tere de volum ș(cid:13)i nu de preț. Obligațiunile suportă modificări de calitate în timp, pe măsură ce li se apropie scadența, ș(cid:13)i este esențial să recunoaș(cid:13)tem că o creș(cid:13)tere a valorii care rezultă din creș(cid:13)terea dobânzii acumulate nu constituie o variație de preț ș(cid:13)i nu generează câș(cid:13)tiguri din deținere. 6. 53. Prețul obligațiunilor cu rată fixă poate să varieze în cazul fluctuațiilor pe piață a ratei dobânzii, variația prețului fiind în acest caz invers proporțională cu variația ratei dobânzii. Efectul variației ratei dobânzii în raport cu prețul unei obligațiuni descreș(cid:13)te pe măsură ce scadența acesteia se apropie. Modificările prețului obligațiunii care se datorează evoluției ratei dobânzii constituie variații de preț ș(cid:13)i nu de volum. Ele atrag prin urmarecâș(cid:13)tiguri sau pierderi nominale din deținere atât pentru emițători, cât ș(cid:13)i pentru (3) Se referă la modul de înregistrare recomandat de SEC care permite contabilizarea acestor dobânzi în alte conturi de primit/de plătit (AF. 7) atunci când este vorba de a se conforma practicilor naționale (a se vedea punctul 5. 130). 160 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 deținătorii de obligațiuni. O creș(cid:13)tere a ratei dobânzii generează un câș(cid:13)tig nominal din deținere pentru emițătorul obligațiunii ș(cid:13)i o pierdere nominală din deținere în valoare echivalentă pentru purtătorul său, ș(cid:13)i invers în cazul unei descreș(cid:13)teri a ratei dobânzii. Câș(cid:13)tiguri sau pierderi nominale din deținere pot fi, de asemenea, constatate la polițele pe termen scurt. Cu toate acestea, având în vedere că aceste polițe ajung la scadență mult mai repede, câș(cid:13)tigurile din deținere atribuite fluctuațiilor ratei dobânzii sunt, în general, mai puțin importante comparativ cu cele ale obligațiunilor cu aceeaș(cid:13)i valoare nominală. Transformarea obligațiunilor în acțiuni, care dă naș(cid:13)tere la înregistrarea a două operațiuni financiare [a se vedea punctul 5. 62 litera (l)], se efectuează, în general, la un preț inferior cursului acțiunilor pe piață. Întregul câș(cid:13)tig din deținere care rezultă trebuie înregistrat ca variație de preț în contul de reevaluare. Valoarea produselor financiare derivate (a se vedea AF. 34) poate oscila în funcție de variația valorii instrumentelor subiacente, de volatilitatea prețurilor acestor instrumente, sau de apropierea datei scadenței sau a lichidării. Toate aceste modificări de valoare trebuie considerate ca variații de preț ș(cid:13)i contabilizate în cadrul postului K. 11. 6. 54. 6. 55. Acțiuni ș(cid:13)i alte participații (AF. 5) 6. 56. Atribuirea de acțiuni gratuite (a se vedea punctul 5. 93. ), dacă are ca efect creș(cid:13)terea numărului de acțiuni existente ș(cid:13)i a valorii nominale a acțiunilor emise, nu modifică cu toate acestea, teoretic, valoarea de piață a totalității acțiunilor. Prin convenție, ele nu trebuie deci niciodată înregistrate în conturi. Cu toate acestea, aceste emisiuni având ca scop creș(cid:13)terea lichidității acțiunilor pe piață, ar putea genera o apreciere a valorii totale de piață a acțiunilor emise care va trebui contabilizată ca o reevaluare. Provizioane tehnice de asigurare (AF. 6) 6. 57. Variațiile drepturilor nete ale gospodăriilor populației asupra provizioanelor tehnice de asigurare de viață ș(cid:13)i asupra fondurilor de pensii (AF. 61) care intervin între începutul ș(cid:13)i sfârș(cid:13)itul perioadei contabile ș(cid:13)i care sunt rezultatul câș(cid:13)tigurilor sau pierderilor nominale din deținere asupra provizioanelor investite de societățile de asigurare ș(cid:13)i fondurile de pensii trebuie să fie înregistrate în contul de reevaluare, în acelaș(cid:13)i mod ca ș(cid:13)i variația provizioanelor pentru primele neîncasate sau a provizioanelor pentru calamități (AF. 62) care decurg din câș(cid:13)tigurile sau pierderile din deținere. ACTIVE FINANCIARE ÎN DEVIZE 6. 58. Valoarea activelor financiare în valută este măsurată prin valoarea lor de piață curentă în valută convertită în monedă națională pe baza ratei de schimb curente. Câș(cid:13)tigurile nominale din deținere pot deci să fie constatate nu numai pentru că prețul activului exprimat în monedă națională s-a modificat, dar ș(cid:13)i pentru că rata de schimb a fluctuat. Valoarea totală a câș(cid:13)tigurilor nominale din deținere înregistrate în cursul exercițiului contabil poate fi calculată în mod obiș(cid:13)nuit, adică scăzând valoarea operațiunilor din diferența dintre valorile înregistrate în conturile de patrimoniu de deschidere ș(cid:13)i de închidere. În acest scop valoarea operațiunilor asupra activelor financiare în devize trebuie convertită în monedă națională cu ajutorul ratei de schimb în vigoare la data la care ele au avut loc, în timp ce valorile figurând în contul de patrimoniu de deschidere ș(cid:13)i de închidere trebuie convertite pe baza ratei de schimb în vigoare la data elaborării lor. Aceasta înseamnă că valoarea totală a operațiunilor — achiziții minus cedări — exprimată în valută este, de fapt, convertită cu ajutorul unei rate de schimb medii ponderate, ponderile corespunzând valorilor operațiunilor efectuate la diferite date. 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 161 CAPITOLUL 7 BILANȚUL 7. 01. Definiție: Bilanțul este o situație a valorii activelor deținute ș(cid:13)i a pasivelor neachitate, întocmită la un moment dat în timp. Soldul său contabil se numeș(cid:13)te valoare netă (B. 90). Activele ș(cid:13)i pasivele înregistrate într-un bilanț sunt evaluate la prețurile pieței la data de referință a acestui bilanț. 7. 02. Un bilanț poate fi întocmit pentru fiecare sector, pentru economia totală ș(cid:13)i pentru restul lumii. Atunci când se referă la un sector, bilanțul oferă ca sold ceea ce denumim adesea avuția națională, adică suma activelor nefinanciare ș(cid:13)i a activelor financiare nete asupra restului lumii. Bilanțul pentru restul lumii, denumit cont de active ș(cid:13)i pasive externe, cuprinde numai activele ș(cid:13)i pasivele financiare. 7. 03. Societățile sunt prezentate ca având o valoare netă mai mare decât valoarea acțiunilor ș(cid:13)i a altor titluri de valoare emise. În cazul cvasi-societăților, valoarea netă este nulă, întrucât se consideră că valoarea capitalului proprietarului este egală cu diferența dintre activele ș(cid:13)i pasivele sale. Prin urmare, valoarea netă a întreprinderilor de investiții directe rezidente care sunt filiale ale unor întreprinderi nerezidente este nulă, deoarece ele sunt tratate drept cvasi-societăți. 7. 04. Diferența între totalul activelor financiare ș(cid:13)i totalul pasivelor se numeș(cid:13)te active financiare nete (a se vedea punctul 7. 67. ). 7. 05. Pentru sectorul societăților financiare ș(cid:13)i nefinanciare, calculul fondurilor proprii oferă un indicator semnificativ din punct de vedere analitic. Fondurile proprii sunt egale cu valoarea netă (B. 90) majorată cu valoarea acțiunilor ș(cid:13)i a altor titluri emise (AF. 5). 7. 06. Bilanțul completează secvența de conturi, deoarece prezintă rezultatul final al intrărilor în contul de producție, distribuire ș(cid:13)i utilizare a venitului ș(cid:13)i în conturile de acumulare (a se vedea capitolul 8: Secvența de conturi ș(cid:13)i soldurile contabile). 7. 07. Bilanțul se referă la valoarea activelor ș(cid:13)i pasivelor la un moment dat. Bilanțurile trebuie întocmite la începutul perioadei contabile (care coincide cu începutul perioadei anterioare) ș(cid:13)i sfârș(cid:13)itul perioadei contabile. 7. 08. O identitate contabilă fundamentală leagă bilanțul inițial de cel final: valoarea stocului unui anumit tip de activ în bilanțul inițial; plus operațiunile: valoarea totală a activelor achiziționate minus valoarea totală a activelor cedate, în cadrul operațiunilor care au loc pe parcursul perioadei contabile; operațiunile cu active nefinanciare sunt contabilizate în contul de capital, iar cele cu active financiare în contul financiar; minus consumul de capital fix; plus alte modificări de volum: modificări pozitive sau negative a volumului activelor deținute (de exemplu, ca urmare a descoperirii unui nou zăcământ sau a distrugerii unui activ în caz de război sau catastrofă naturală), aceste variații fiind contabilizate în contul de modificări a volumului activelor; 162 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 plus reevaluări: valoarea câș(cid:13)tigurilor nominale din deținere, pozitive sau negative, acumulată în cursul perioadei ca urmare a modificării prețurilor activelor; aceste modificări sunt înregistrate în contul de reevaluare este identică cu valoarea stocului acestui activ din bilanțul final. Legăturile contabile între bilanțul inițial ș(cid:13)i cel final, asigurate prin intermediul operațiunilor ș(cid:13)i a altor modificări de active (alte modificări de volum ș(cid:13)i câș(cid:13)tiguri din deținere) sunt prezentate schematic în anexa 7. 2. TIPURI DE ACTIVE 7. 09. Activele înregistrate în bilanț sunt active economice. 7. 10. 7. 11. Definiție: Activele economice sunt entități care funcționează ca rezerve de valoare asupra cărora dreptul de proprietate poate fi executat de unități instituționale, în mod individual sau colectiv, ș(cid:13)i a căror deținere sau utilizare, pe parcursul unei perioade determinate poate furniza avantaje economice proprietarilor lor. Avantajele economice constau în veniturile primare (excedentul de exploatare în cazul utilizării proprii, veniturile din proprietate în cazul utilizării de către terți) rezultate din utilizarea activului, cât ș(cid:13)i valoarea, inclusiv eventualele câș(cid:13)tiguri sau pierderi din deținere, care poate fi obținută în caz de cedare sau lichidare a activului. 7. 12. O prezentare generală a clasificării activelor economice figurează în tabelul 7. 1. Diferitele categorii de active sunt definite în detaliu în anexa 7. 1 la prezentul capitol. Nu fac parte din active: (a) resursele umane; (b) activele naturale care nu sunt active economice (de exemplu, aerul sau apa râurilor); (c) activele denumite „ocazionale” sau „condiționale” care nu sunt active financiare (a se vedea punctul 7. 22. ). 7. 13. Se pot distinge trei categorii de active: (a) active nefinanciare produse; (b) active nefinanciare neproduse; (c) active financiare. ACTIVE NEFINANCIARE PRODUSE (AN. 1) 7. 14. Definiție: Prin active produse (AN. 1) se înțelege activele nefinanciare care sunt rezultatul procesului de producție. 7. 15. Clasificarea activele produse este menită să deosebească activele în funcție de rolul lor în procesul de producție. Astfel, se disting: activele fixe (1), care sunt utilizate în mod repetat ș(cid:13)i continuu în procesul de producție pe o perioadă mai mare de un an; stocurile care sunt consumate în procesul de producție sub formă de consum intermediar, care sunt vândute sau folosite în alt mod; ș(cid:13)i obiectele de valoare a căror utilizare primară nu este producția sau consumul, ci sunt achiziționate ș(cid:13)i deținute în principal pentru a servi ca rezerve de valoare. ACTIVE NEFINANCIARE NEPRODUSE (AN. 2) 7. 16. Definiție: Prin active neproduse (AN. 2), se înțeleg activele economice care nu sunt rezultat al procesului de producție. Ele cuprind activele corporale ș(cid:13)i necorporale definite mai jos. (1) Două tipuri de bunuri de folosință îndelungată utilizate de producători sunt excluse de la formarea brută de capital fix, ș(cid:13)i anume utilajele mici ș(cid:13)i anumite tipuri de echipament militar; ele nu sunt deci, în mod normal, considerate ca active. În plus, echipamentele de transport ș(cid:13)i alte maș(cid:13)ini ș(cid:13)i echipamente achiziționate de gospodăriile populației pentru consumul final nu sunt considerate ca active fixe. În bilanț, ele figurează la postul excepțional „Bunuri de consum de folosință îndelungată” (a se vedea punctul 7. 63). 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 163 7. 17. 7. 18. Clasificarea activele produse este menită să deosebească activele în funcție de originea lor. Unele dintre ele sunt de origine naturală, în timp ce altele sunt în fapt concepte create de societate, consecință a acțiunilor de natură juridică sau contabilă. Toate activele corporale neproduse sunt active naturale. Includerea activelor naturale lor în prezenta categorie depinde, conform definiției generale a activelor economice, ș(cid:13)i de faptul că fac obiectul unei proprietăți efective ș(cid:13)i că pot aduce avantaje economice proprietarilor lor, ținând seamă de tehnologie ș(cid:13)i de cunoș(cid:13)tințele ș(cid:13)tiințifice, de mediul economic, de resursele disponibile ș(cid:13)i de prețurile relative existente. activele naturale asupra cărora nu a fost stabilit sau nu poate fi stabilit un drept de proprietate — aerul sau largul mării, de exemplu — nu fac parte din activele corporale neproduse. 7. 19. Activele necorporale neproduse cuprind brevetele, contractele transferabile ș(cid:13)i fondurile comerciale. Bunurile necorporale a căror existență nu este materializată prin acțiuni de natură juridică sau contabilă — precum concesiunea unui brevet sau transferul unui avantaj economic către un terț — nu sunt incluse. ACTIVE Ș(cid:13) I PASIVE FINANCIARE (AF. ) 7. 20. Definiție: Activele financiare (AF. ) constituie o categorie de active economice care cuprinde mijloacele de plată, creanțele finan- ciare ș(cid:13)i activele economice asimilate prin natura lor creanțelor financiare. 7. 21. Mijloacele de plată cuprind aurul monetar, drepturile speciale de tragere, numerarul ș(cid:13)i depozitele transferabile. Creanțele financiare dau proprietarilor lor, creditorilor, dreptul de a primi, fără contracontribuție, una sau mai multe plăți de la alte unități instituționale — debitorii — care au contractat obligațiile în contrapartidă. Exemplele de active economice asimilate prin natura lor creanțelor financiare sunt acțiunile ș(cid:13)i alte titluri de valoare precum ș(cid:13)i activele parțial condiționate. Unitatea instituțională care emite un asemenea activ financiar este considerată că a contractat obligațiile în contrapartidă. Prin active condiționale se înțeleg contractele între unități instituționale sau între ele pe de o parte ș(cid:13)i restul lumii pe de altă parte ș(cid:13)i în baza cărora una sau mai multe condiții trebuie să fie îndeplinite pentru ca o tranzacție financiară să aibă loc. Exemple sunt garanțiile de plată ale terților, scrisorile de credit, liniile de credit, facilitățile de garantare a emisiunii de efecte („NIF”) ș(cid:13)i cea mai mare parte a instrumentelor derivate. În cadrul sistemului, un activ condițional este un activ financiar în cazul în care contractul însuș(cid:13)i are o valoare de piață, deoarece el poate fi negociat sau poate face obiectul unei compensații pe piață. În caz contrar, sistemul nu înregistrează activele condiționale (2). În cadrul sistemului, fiecare activ financiar, cu excepția celor cuprinse în categoria AF. 1 — aur monetar ș(cid:13)i drepturile speciale de tragere (DST) — are un pasiv în contrapartidă. Clasificarea activelor ș(cid:13)i pasivelor financiare corespunde clasificării operațiunilor financiare. Prin urmare, definițiile categoriilor, subcategoriilor ș(cid:13)i subpozițiilor activelor ș(cid:13)i pasivelor financiare, precum ș(cid:13)i notele explicative sunt date o singură dată în SEC —la capitolul referitor la operațiunile financiare. Capitolul referitor la bilanț nu repetă definițiile ș(cid:13)i explicațiile acestora în interiorul textului, dar oferă în anexa 1 un rezumat al tuturor activelor ș(cid:13)i pasivelor definite în cadrul sistemului. 7. 22. 7. 23. 7. 24. (2) Provizioanele tehnice de asigurare (AF. 6) constituie pasive necondiționale ale societăților de asigurare ș(cid:13)i ale fondurilor de pensii. Cu toate acestea, activele financiare în contrapartidă ale deținătorilor ș(cid:13)i beneficiarilor individuali de polițe sunt, în majoritatea cazurilor, active condiționale. 164 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 AN. ACTIVE NEFINANCIARE (AN. 1 + AN. 2) Tabelul 7. 1 Clasificarea activelor AN. 1 AN. 11 AN. 111 AN. 1111 AN. 1112 AN. 11121 AN. 11122 AN. 1113 AN. 11131 AN. 11132 AN. 1114 AN. 11141 AN. 11142 AN. 112 AN. 1121 AN. 1122 AN. 1123 AN. 1129 AN. 12 AN. 121 AN. 122 AN. 1221 AN. 1222 AN. 123 AN. 124 AN. 13 AN. 131 AN. 132 AN. 139 AN. 2 AN. 21 AN. 211 AN. 2111 AN. 2112 AN. 2113 AN. 2119 AN. 212 AN. 2121 AN. 2122 AN. 2123 AN. 213 AN. 214 AN. 22 AN. 221 AN. 222 AN. 223 AN. 229 AF. AF. 1 AF. 11 AF. 12 Active produse Active fixe (1) Active fixe corporale Locuințe Alte clădiri ș(cid:13)i construcții civile Clădiri nerezidențiale Alte construcții civile Maș(cid:13)ini ș(cid:13)i echipamente Echipamente de transport Alte maș(cid:13)ini ș(cid:13)i echipamente Active cultivate Animale de prăsilă, animale de lapte, animale de povară etc. Podgorii, lia se vedea ș(cid:13)i alte plantații permanente care produc recolte repetate Active fixe necorporale Prospecțiuni miniere ș(cid:13)i petroliere Software Lucrări recreative, opere literare sau artistice originale Alte active fixe necorporale Stocuri Materii prime ș(cid:13)i semifabricate Producția neterminată Producția neterminată de active cultivate Producția neterminată de alte produse Produse finite Bunuri destinate revânzării Obiecte de valoare Pietre ș(cid:13)i metale prețioase Antichități ș(cid:13)i alte obiecte de artă Alte obiecte de valoare Active neproduse Active corporale neproduse Terenuri Terenuri pe care sunt amplasate construcții ș(cid:13)i lucrări civile Terenuri cultivate Terenuri ș(cid:13)i suprafețe de apă pentru recreare Alte terenuri ș(cid:13)i suprafețe de apă Zăcăminte Rezerve de cărbune, petrol ș(cid:13)i gaze naturale Rezerve de minereuri metalifere Rezerve de minereuri nemetalifere Resurse biologice necultivate Rezerve de apă Active necorporale neproduse Brevete Închiriere de active ș(cid:13)i alte contracte transferabile Fonduri comerciale cumpărate Alte active necorporale neproduse ACTIVE FINANCIARE (2) (AF. 1 + AF. 2 + AF. 3 + AF. 4 + AF. 5 + AF. 6 + AF. 7) Aur monetar ș(cid:13)i drepturi speciale de tragere (DST) Aur monetar Drepturi speciale de tragere (DST) (1) Post memo: AN. m. : bunuri de consum de folosință îndelungată. (2) Post memo: AF. m: investiții străine directe. 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 165 AF. 2 AF. 21 AF. 22 AF. 29 AF. 3 AF. 33 AF. 331 AF. 332 AF. 34 AF. 4 AF. 41 AF. 42 AF. 5 AF. 51 AF. 511 AF. 512 AF. 513 AF. 52 AF. 6 AF. 61 AF. 611 AF. 612 AF. 62 AF. 7 AF. 71 AF. 79 Numerar ș(cid:13)i depozite Numerar Depozite transferabile Alte depozite Titluri de valoare, altele decât acțiunile Titluri de valoare, altele decât acțiunile, exclusiv produsele financiare derivate Titluri de valoare pe termen scurt Titluri de valoare pe termen lung Produse financiare derivate Credite Credite pe termen scurt Credite pe termen lung Acțiuni ș(cid:13)i alte participații Acțiuni ș(cid:13)i alte participații, exclusiv acțiuni ale organismelor de plasament colectiv Acțiuni cotate Acțiuni necotate Alte participații Acțiuni ale organismelor de plasament colectiv Provizioane tehnice de asigurare Drepturi nete ale gospodăriilor populației asupra provizioanelor tehnice de asigurări de viață ș(cid:13)i provizioanelor fondurilor de pensii Drepturi nete ale gospodăriilor populației asupra provizioanelor tehnice de asigurări de viață Drepturi nete ale gospodăriilor populației asupra provizioanelor fondurilor de pensii Plăți anticipate ale primelor de asigurare ș(cid:13)i provizioane pentru cereri de despăgubire neachitate Alte conturi debitoare/creditoare Credite comerciale ș(cid:13)i avansuri Altele EVALUAREA ÎNREGISTRĂRILOR ÎN BILANȚ PRINCIPII GENERALE DE EVALUARE 7. 25. Posturile înregistrate în bilanț trebuie să fie evaluate ca ș(cid:13)i cum ar fi achiziționate la data la care se referă acest bilanț, inclusiv eventualele costuri legate de transferul de proprietate în cazul activelor nefinanciare. Acest lucru presupune că activele ș(cid:13)i pasivele trebuie să fie evaluate la prețurile lor curente de piață la momentul de referință al bilanțului. În consecință, activele trebuie să fie evaluate pe baza: (a) prețului de achiziție, dacă sunt cumpărate; (b) prețurilor de bază dacă sunt produse pentru sine ș(cid:13)i pe baza prețurilor de bază ale bunurilor similare sau a costului său total dacă prețurile de bază nu sunt disponibile. 7. 26. Ideal, aceste prețuri ar trebui să fie observabile pe piață. Când nu există nici o informație disponibilă referitoare la prețuri – ca de exemplu din cauza absenței pe piață a operațiunilor recente de vânzare/cumpărare ale articolului respectiv, trebuie încercată o estimare a prețului la care aceste active ar putea fi achiziționate pe piață la data de referință a bilanțului. 7. 27. În plus față de prețurile observate pe piață sau de estimările realizate pornind de la prețurile observate sau costurile suferite, prețurile curente mai pot fi aproximate în vederea evaluării de bilanț, prin: (a) reevaluarea ș(cid:13)i cumularea achizițiilor minus cedările sau (b) valoarea curentă sau actualizată a veniturilor viitoare. 7. 28. În general, prețurile de piață sunt observabile pentru un număr mare de active financiare cât ș(cid:13)i pentru bunurile imobiliare existente (adică clădiri ș(cid:13)i alte construcții cât ș(cid:13)i terenurile pe care sunt construite), pentru echipamentele de transport existente, recolte ș(cid:13)i ș(cid:13)eptel ș(cid:13)i, de asemenea, pentru active fixe noi ș(cid:13)i stocuri. 166 7. 29. RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 Pentru anumite active, costurile de achiziție inițiale reevaluate sunt amortizate pe parcursul duratei lor de viață normate. În acest caz, valoarea unui activ la un moment dat al duratei sale de viață economică este egală cu prețul său de achiziție curent diminuat cu valoarea cumulată a acestor amortizări. Majoritatea activelor fixe pot fi înregistrate în bilanț la prețul lor de achiziție curent, diminuat cu consumul cumulat de capital fix (costul de înlocuire contabilă) (3). 7. 30. Pentru activele ale căror venituri sunt fie amânate (lemnul, de exemplu) fie desfăș(cid:13)urate pe o perioadă îndelungată (zăcămintele, de exemplu) trebuie aplicată o rată de actualizare pentru calcularea valorii curente a veniturilor viitoare scontate. În locul aplicării unei rate a dobânzii unice, trebuie calculată o rată de actualizare pentru fiecare tip distinct de active — păduri, mine ș(cid:13)i cariere — pornind de la informațiile privind operațiunile cu aceste active. 7. 31. 7. 32. Valoarea activelor ș(cid:13)i pasivelor exprimată în valută trebuie convertită în monedă națională pe baza cursului de schimb în vigoare la data de referință a bilanțului. Acest curs trebuie stabilit pe baza unui curs mediu între cursurile de vânzare ș(cid:13)i de cumpărare la vedere ale operațiunilor valutare. Pentru diverse scopuri analitice, în locul valorii curente de piață, ar putea fi utilă folosirea altor tipuri de evaluări, evidențiate la posturile excepționale ale bilanțului. Un exemplu de evaluare alternativă este valoarea nominală a obligațiunilor pe termen lung sau valoarea actualizată a aportului ș(cid:13)i valoarea în contrapartidă a acțiunilor societăților. ACTIVE NEFINANCIARE (AN. ) ACTIVE PRODUSE (AN. 1) Active fixe (AN. 11) Active fixe corporale (AN. 111) 7. 33. Activele fixe corporale trebuie să fie înregistrate la prețurile de piață (sau la prețurile de bază în cazul activelor noi produse pentru sine) sau, în lipsă, la prețurile de achiziție curente diminuate cu consumul cumulat de capital fix. Costurile suportate de către cumpărători legate de transferul de proprietate asociat acestor active, amortizate în mod corespunzător, trebuie să fie incluse în valoarea înregistrată în bilanț. Active fixe necorporale (AN. 112) 7. 34. 7. 35. 7. 36. Prospecțiunile miniere ș(cid:13)i petroliere trebuie evaluate fie pe baza sumelor cumulate plătite în virtutea contractelor încheiate în acest scop cu alte unități instituționale, fie pe baza costurilor suportate dacă activitatea este întreprinsă pentru sine. Partea de lucrări de prospecțiuni terminată, dar care nu este încă complet amortizată trebuie reevaluată la prețurile ș(cid:13)i costurile perioadei curente. Programele de calculator trebuie evaluat pe baza prețului de achiziție de pe piață, fie pe baza prețului de bază estimat în cazul producției interne a societății respective; sau, în lipsa acestora, pe baza costurilor de producție. Programele de calculator achiziționate în anii anteriori ș(cid:13)i care nu sunt complet amortizate trebuie să fie reevaluat la prețurile sau costurile curente (care pot fi inferioare costurilor sau prețurilor inițiale). Lucrările recreative, literare sau operele artistice originale ș(cid:13)i alte active fixe necorporale trebuie evaluate la prețurile de achiziție dacă ele fac efectiv obiectul operațiunilor pe piață. În cazul activelor necorporale produse pentru sine este posibil să fie nevoie de o evaluare pe baza costurilor de producție, reevaluate în mod corespunzător la prețurile perioadei curente ș(cid:13)i amortizate. Altfel, poate fi nevoie să se folosească estimări ale valorii curente a veniturilor viitoare scontate de către proprietarii acestor active. Stocuri (AN. 12) 7. 37. Stocurile trebuie evaluate la prețurile în vigoare la data de referință a bilanțului ș(cid:13)i nu la prețurile la care produsele au fost evaluate în momentul intrării lor în stoc. (3) Suma valorilor contabile ale tuturor activelor fixe în utilizare se numeș(cid:13)te „stoc net de capital”. „Stocul brut de capital” se obține prin adăugarea consumului cumulat de capital fix. 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 167 7. 38. Stocurile de materii prime ș(cid:13)i de semifabricate trebuie evaluate la prețurile de achiziție, iar stocurile de produse finite ș(cid:13)i producție neterminată, la prețurile de bază. Stocurile de bunuri destinate revânzării, fără prelucrare suplimentară, de către comercianți cu ridicata ș(cid:13)i cu amănuntul, sunt evaluate la prețurile în vigoare la data de referință a bilanțului, excluzând costurile de transport suferite de aceș(cid:13)ti comercianți. În cazul stocului de produse în curs de execuție, valoarea bilanțului final poate fi calculată aplicând raportul dintre costul total de producție înregistrat la sfârș(cid:13)itul perioadei ș(cid:13)i prețul de bază al unui produs finit similar la data de referință a bilanțului. Dacă prețul de bază al produsului finit nu este disponibil, el poate fi estimat pe baza costului de producție majorat cu excedentul net din exploatare estimat sau a venitului mixt (net estimat). Culturile de producție unică (cu excepția lemnului) ș(cid:13)i animalele de sacrificiu pot fi evaluate pe baza prețurilor observabile pe piață. Metoda de evaluare a lemnului pe picior constă în a aduce la prețurile curente veniturile viitoare rezultate din vânzarea lemnului, diminuate cu cheltuielile efectuate pentru aducerea lemnului la maturitate, cu cheltuielile pentru tăierea arborilor etc. Obiecte de valoare (AN. 13) 7. 39. Obiectele de valoare [opere de artă, antichități, bijuterii, pietre prețioase, aurul nemonetar (a se vedea punctul 5. 30) ș(cid:13)i alte metale prețioase] trebuie evaluate la prețurile curente. În măsura în care există piețe organizate pentru aceste active, ele trebuie evaluate la prețurile efective sau estimate — incluzând eventualele comisioane ale agenților sau intermediarilor — care ar fi plătite pentru ele dacă ar fi cumpărate de pe piață la data de referință a bilanțului. În caz contrar, ele trebuie să fie evaluate la prețurile de achiziție reevaluate la nivelul prețurilor curente. ACTIVE NEPRODUSE (AN. 2) Active corporale neproduse (AN. 21) Terenuri (AN. 211) 7. 40. În contul de capital, cheltuielile de îmbunătățiri funciare ș(cid:13)i costurile legate de transferul de proprietate asupra terenurilor sunt înregistrate ca formare brută de capital fix distinct de terenurile în sine. În cazul în care valoarea terenului nu poate fi separată de aceea a clădirii sau a altei construcții situate pe el, aceste active trebuie clasificate împreună în funcție de componenta a cărei valoare este cea mai mare. În bilanț, terenul este evaluat la prețul său curent de piață. Acest preț nu este neapărat egal cu suma tuturor componentelor costului de achiziție a terenului la momentul cumpărării sale. În special, prețul curent de piață poate să nu acopere costurile legate de transferul de proprietate sau cheltuielile efectuate pentru îmbunătățiri funciare care nu au fost încă integral amortizate. Aș(cid:13)adar, se poate dovedi necesar ca aceste sume să fie înregistrate, integral sau parțial, în contul de reevaluare, sub formă de pierderi din deținere. Zăcăminte (AN. 212) 7. 41. Rezervele identificate de minerale, atât de suprafață, cât ș(cid:13)i subterane, care sunt exploatabile din punct de vedere economic ținând seama de cunoș(cid:13)tințele tehnologice ș(cid:13)i de prețurile relative ale momentului, sunt evaluate pe baza valorii curente a veniturilor nete scontate în urma exploatării lor comerciale. Alte active naturale (AN. 213 ș(cid:13)i AN. 214) 7. 42. Întrucât este puțin probabil să poată fi observate prețurile acestor active, ele trebuie evaluate pe baza valorii curente a veniturilor viitoare scontate. Active necorporale neproduse (AN. 22) 7. 43. Activele necorporale neproduse (brevete, închirieri ș(cid:13)i alte contracte transferabile, fonduri comerciale cumpărate) trebuie să fie evaluate la prețurile lor curente atunci când fac efectiv obiectul operațiunilor pe piață. În caz contrar, se va estima valoarea curentă a veniturilor viitoare scontate care urmează să fie primite de proprietarii acestor active. 168 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 ACTIVE Ș(cid:13) I PASIVE FINANCIARE (AF. ) 7. 44. Activele ș(cid:13)i pasivele financiare trebuie în principiu să fie evaluate la prețurile curente ș(cid:13)i contabilizate cu aceeaș(cid:13)i valoare ca activ sau ca pasiv. Prețurile trebuie să excludă onorariile, comisioanele ș(cid:13)i alte remunerații înregistrate ca servicii legate de efectuarea operațiunilor. Aur monetar ș(cid:13)i DST (AF. 1) 7. 45. Aurul monetar (AF. 11) trebuie să fie evaluat la prețul în vigoare pe piețele organizate ale aurului. Valoarea DST-urilor (AF. 12) este fixată zilnic de către FMI, iar paritatea în raport cu moneda națională se obținute pe piețele de schimb valutar. Numerar ș(cid:13)i depozite (AF. 2) 7. 46. Pentru numerar (AF. 21), evaluarea este bazată pe valoarea nominală sau înscrisă a numerarului. În ceea ce priveș(cid:13)te depozitele (AF. 22 ș(cid:13)i AF. 29), valorile care trebuie înregistrate în bilanț sunt volumele principalului pe care debitorul este obligat prin contract să le ramburseze creditorului său în condițiile care guvernează depozitele dacă acestea ar fi lichidate la data întocmirii bilanțului. Valorile contabilizate pot include dobânzile datorate până la acea dată (a se vedea punctul 5. 130. ). Titluri de valoare, altele decât acțiunile (AF. 3) 7. 47. Modul de evaluare adoptat trebuie să fie coerent cu cel de tratare al dobânzilor capitalizate ș(cid:13)i cu clasificarea lor ca rubrică specifică de active (a se vedea punctele 5. 128. , 5. 130. ș(cid:13)i 5. 138. ). Dacă în contul financiar, dobânzile datorate sunt tratate ca fiind reinvestite în titlurile de valoare la care ele se raportează, atunci în bilanț, titlurile de valoare, altele decât acțiunile, cu excepția produselor financiare derivate (AF. 33), trebuie să fie evaluate la prețurile curente de piață într-un mod care să includă valoarea acestor dobânzi capitalizate. Valoarea curentă globală a acestor titluri de valoare pe piață are două componente de volum distincte, una reprezentând principalul ș(cid:13)i cealaltă dobânda capitalizată. Volumul global total de titluri include deci, dobânzile capitalizate (adică numărul de titluri de valoare în circulație majorat cu volumul suplimentar rezultând din dobânzile datorate — a se vedea punctul 6. 52. ), în timp ce prețul care trebuie aplicat pentru fiecare unitate de volum, exclude dobânzile capitalizate. În cazul în care, în contul financiar, valoarea dobânzilor capitalizate este inclusă în F. 79 „Alte conturi debitoare/creditoare” mai degrabă decât în F. 33 „Titluri de valoare, altele decât acțiuni, exclusiv produsele financiare derivate”, atunci valoarea dobânzilor capitalizate ar trebui, de asemenea, să fie inclusă în AF. 79, în bilanț. 7. 48. Titlurile de valoare pe termen scurt, altele decât acțiunile ș(cid:13)i excluzând produsele financiare derivate (AF. 331), trebuie să fie evaluate la valoarea lor de piață curentă. Atunci când nu există informații privind valoarea curentă de piață: (a) titlurile de valoare pe termen scurt emise la paritate trebuie să fie evaluate la valoarea înscrisă majorată cu dobânzile datorate încă neexigibile sau neplătite; (b) titlurile de valoare emise sub paritate trebuie să fie evaluate la prețul lor de emisiune plus dobânzile datorate. Aceste aproximări ar trebui limitată la titlurile de valoare a căror scadență inițială nu depăș(cid:13)eș(cid:13)te trei luni. Titlurile de valoare pe termen lung, altele decât acțiunile, exclusiv produsele financiare derivate (AF. 332), trebuie întotdeauna evaluate la valoarea lor curentă de piață, indiferent dacă sunt obligațiuni care dau naș(cid:13)tere unui vărsământ regulat de dobânzi, obligațiuni cu primă de emisiune mare sau obligațiuni cu cupon zero cu dobândă mică sau fără dobândă. Produsele financiare derivate (AF. 34) trebuie înregistrate în bilanț la prețul lor de piață curent. În cazul în care aceste produse nu fac obiectul unei cotații pe o piață organizată (de exemplu, opțiunile de comun acord – OTC), ele trebuie evaluate fie pe baza valorii de răscumpărare sau de compensare a contractului, fie pe baza valorii primei plătite. 7. 49. 7. 50. 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 169 Prin convenție, se consideră că emițătorul unui produs financiar derivat a contractat o obligație în contrapartidă. Credite (AF. 4) 7. 51. Valorile care trebuie înregistrate în bilanțul atât al creditorului cât ș(cid:13)i al debitorului sunt principalul pe care acesta din urmă este obligat prin contract să o ramburseze, chiar dacă creditul a fost comercializat cu un rabat sau cu o primă. Acțiuni ș(cid:13)i alte participații (AF. 5) 7. 52. Acțiunile ș(cid:13)i alte participații trebuie să fie evaluate la prețurile lor curente. Acelaș(cid:13)i preț curent este folosit ș(cid:13)i pentru activ ș(cid:13)i pentru pasiv, deș(cid:13)i din punct de vedere juridic, acțiunile ș(cid:13)i celelalte participații nu constituie un pasiv al emitentului, ci un drept de proprietate asupra valorii de lichidare a societății, care nu este cunoscută în avans. 7. 53. Acțiunile cotate (AF. 511) trebuie să fie evaluate la prețul mediu reprezentativ observat la bursă sau pe alte piețe financiare organizate. 7. 54. 7. 55. Valoarea acțiunilor necotate (AF. 512) adică cele care nu fac obiectul operațiunilor regulate pe piețele organizate, trebuie estimată în funcție de cea a acțiunilor cotate. Cu toate acestea, această estimare trebuie să țină cont pe de o parte, de diferențele care există între cele două tipuri de acțiuni, în special din punct de vedere al lichidităților ș(cid:13)i, pe de altă parte, de rezervele acumulate de către societate ș(cid:13)i ramura de activitate în care aceasta se încadrează. Alegerea metodei de estimare depinde într-o mare măsură de datele statistice de bază disponibile. De exemplu, se poate ține cont de datele privind acțiunile de fuziune punând în joc acțiunile necotate. În plus, atunci când rezervele unei societăți care emite acțiuni necotate diferă ca medie ș(cid:13)i proporțional cu capitalul nominal al unei societăți care emite acțiuni cotate, este bine să se calculeze prețul curentă al acțiunilor necotate pornind de la datele care includ rezervele, cum sunt valoarea netă evidențiată în bilanțul societății respective sau fondurile proprii evaluate conform principiilor SEC: prețul curent al acțiunilor necotate = prețul curent al acțiunilor cotate × fonduri proprii (societăți necotate) fonduri proprii (societăți cotate) Raportul dintre prețul curent ș(cid:13)i fondurile proprii poate varia în funcție de ramura de activitate. De aceea, este preferabil să se calculeze prețul curent al acțiunilor necotate pe fiecare ramură. Pot exista ș(cid:13)i alte diferențe între societățile cotate ș(cid:13)i necotate care pot avea ș(cid:13)i ele un impact asupra metodei de estimare. 7. 56. Foarte frecvent, alte participații (AF. 513) constituie pasive ale unor unități instituționale specifice (cvasi-societăți, societăți publice, organizații internaționale, unități fictive etc. ). În general, ele trebuie să fie evaluate conform metodelor specifice cu sunt, de exemplu, fondurile proprii sau valoarea nominală. Se recomandă să se recurgă în mod sistematic la fondurile proprii pentru cvasi-societăți, deoarece valoarea lor netă este, prin convenție, egală cu zero. 7. 57. Acțiunile organismelor de plasament colectiv (organisme de plasament colectiv) (AF. 52) trebuie să fie evaluate la cursul lor bursier curent dacă ele sunt cotate sau la valoarea lor de rambursare curentă, dacă ele sunt rambursabile de către acelaș(cid:13)i fond mutual. Provizioane tehnice de asigurare (AF. 6) 7. 58. În ceea ce priveș(cid:13)te drepturile nete ale gospodăriilor populației asupra provizioanelor tehnice de asigurări de viață (AF. 611), metodele de actualizare permit calcularea valorii curente a drepturilor asiguraților privitor la plata unui capital, sau a unei rente. Această valoare include pasivul societăților de asigurare de viață cu titlu de provizioane pentru daune sau provizioane pentru 170 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 participarea asiguraților la beneficii, care se adaugă la valoarea de scadență a polițelor de asigurare cu capitalizare ș(cid:13)i similare. În cazul asigurărilor cu participare la beneficii, provizioanele includ câș(cid:13)tigurile din deținere. 7. 59. În cazul drepturilor nete ale gospodăriilor populației asupra fondurilor de pensii (AF. 612), natura pasivului unui fond determinat —ș(cid:13)i a activelor financiare corespunzătoare ale gospodăriilor populației — depind de tipul de sistem de pensionare. În sistemele de pensionare cu contribuții predefinite, nivelul contribuțiilor viitoare promise beneficiarilor este garantat. Pasivul unui sistem de acest tip este egal cu valoarea curentă a contribuțiilor promise. Un astfel de sistem poate avea o valoare netă pozitivă sau negativă, deoarece poate fi temporar suprafinanțat sau subfinanțat. În sistemele de pensionare cu contribuții proporționale, contribuțiile depind în mod direct de activele fondurilor. Pasivul unui astfel de sistem este egal cu valoarea de piață curentă a activelor fondurilor. Valoarea netă a acestor fonduri este totdeauna nulă. 7. 60. Valoarea plăților anticipate ale primele de asigurare — o componentă a AF. 62 — este determinată pe baza raportului dintre riscurile acoperite/durata restantă a contractului. Valoarea provizioanelor pentru cereri de despăgubire neachitate — o altă componentă a AF. 62 — este egală cu valoarea curentă a sumelor totale care sunt prevăzute a fi vărsate în soluționarea acestor cereri de despăgubire, inclusiv a litigiilor. Alte conturi debitoare/creditoare (AF. 7) 7. 61. Creditele comerciale ș(cid:13)i avansurile (AF. 71) sau alte conturi debitoare/creditoare (AF. 79) trebuie evaluate, atât pentru creditori cât ș(cid:13)i pentru debitori, pe baza sumei totale pe care aceș(cid:13)tia din urmă sunt obligați prin contract să o verse în momentul stingerii obligației lor. POSTURI MEMO 7. 62. Pentru a evidenția activele care prezintă un interes deosebit din punct de vedere al analizei pentru anumite sectoare, trebuie incluse în bilanț două posturi memo, ș(cid:13)i anume: (a) bunuri de consum de folosință îndelungată (AN. m); (b) investiții străine directe (AF. m). Bunuri de consum de folosință îndelungată (AN. m) 7. 63. 7. 64. Bunurile de consum de folosință îndelungată sunt bunuri durabile utilizate în mod repetat pentru consumul final al gospodăriilor populației pe o durată de timp mai mare de un an. În bilanț, ele fac doar obiectul unor înregistrări excepționale. Includerea lor ca o componentă a bilanțului nu se justifică decât dacă sistemul ar pleca de la ipoteza că ele sunt consumate treptat în cadrul procesului de producție de servicii, ceea ce nu este cazul. Stocurile de bunuri de consum de folosință îndelungată deținute de gospodăriile populației — echipamente de transport ș(cid:13)i alte maș(cid:13)ini ș(cid:13)i echipamente — trebuie să fie evaluate în prețuri curente, atât în valoare brută, cât ș(cid:13)i netă a cheltuielilor cumulate, echivalente cu consumul de capital fix. În posturile excepționale ale bilanțului, trebuie înregistrate sumelor nete ale cheltuielilor cumulate. 7. 65. Bunurile durabile de folosință îndelungată deținute de proprietarii de întreprinderi neconstituite în societăți pot fi utilizate parțial de întreprindere pentru producției ș(cid:13)i parțial de gospodăriile populației pentru consumul lor final. Valorile înregistrate în bilanțul întreprinderii trebuie să reflecte cota de utilizare care este atribuită întreprinderii. Investiții străine directe (AF. m) 7. 66. Investițiile directe reprezintă active financiare ș(cid:13)i nu capital fizic, deoarece întreprinderea care le realizează este o societate sau o cvasi-societate rezidentă în altă țară. Activele ș(cid:13)i pasivele financiare care constituie investiții directe trebuie să fie înregistrate în 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 171 funcție de natura activelor financiare în categoriile „Acțiuni ș(cid:13)i alte participații”, „Credite” sau „Alte conturi debitoare/creditoare”. Sumele totale ale investițiilor directe evidențiate în fiecare din aceste categorii trebuie să fie înregistrate separat într-un post excepțional. BILANȚUL FINANCIAR 7. 67. 7. 68. 7. 69. Bilanțul financiar (al unui sector sau al restului lumii) prezintă activele financiare în partea stângă a bilanțului ș(cid:13)i pasivele în partea dreaptă. Soldul contabil al bilanțului financiar este valoarea financiară netă (BF. 90). Bilanțul financiar al unui sector poate fi consolidat sau nu. Bilanțul financiar neconsolidat prezintă activele ș(cid:13)i pasivele financiare ale unităților instituționale clasificate în sectorul respectiv. În comparație cu bilanțul financiar neconsolidat, din bilanțul consolidat se elimină acele active ș(cid:13)i pasive financiare care au în contrapartidă pasivele sau activele financiare ale unei unități instituționale aparținând aceluiaș(cid:13)i sector. Bilanțul de active ș(cid:13)i de pasive externe, adică bilanțul financiar al restului lumii (a se vedea punctul 8. 77. ), este consolidat prin definiție. Bilanțul financiar pe debitori/creditori (al unui sector sau al restului lumii) constituie o extensie a bilanțului financiar ș(cid:13)i prezintă în plus o defalcare a activelor financiare pe sectorul debitor ș(cid:13)i o defalcare a pasivelor financiare pe sectorul creditor. El furnizează deci informații despre relațiile între debitori ș(cid:13)i creditori ș(cid:13)i este coerent cu contul financiar pe debitor/creditor (a se vedea punctul 5. 13. ). 172 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 Anexa 7. 1 Definițiile diferitelor categorii de active Clasificarea activelor Definiții ACTIVE NEFINANCIARE (AN. ) Activele asupra cărora unitățile instituționale îș(cid:13)i exercită dreptul de proprie- tate, în mod individual sau colectiv, ș(cid:13)i din a căror deținere sau folosire pe o perioadă pot rezulta avantaje economice pentru proprietarii lor; cuprind acti- vele corporale produse ș(cid:13)i neproduse precum ș(cid:13)i majoritatea activelor necorporale pentru care nu sunt contabilizate pasive de contrapartidă. Active produse (AN. 1) Active nefinanciare rezultate din procesul de producție. Activele produse includ activele fixe, stocurile ș(cid:13)i obiectele de valoare, definite mai jos. Active fixe (AN. 11) Activele produse care sunt utilizate în mod repetat sau continuu în procesele de producție pe o perioadă mai mare de un an. Activele fixe includ activele fixe corporale ș(cid:13)i activele fixe necorporale, definite mai jos. Active fixe corporale (AN. 111) Activele fixe corporale includ locuințele, alte clădiri ș(cid:13)i construcții civile, maș(cid:13)ini ș(cid:13)i echipamente precum ș(cid:13)i activele cultivate, definite mai jos. Locuințe (AN. 1111) Alte clădiri ș(cid:13)i construcții civile (AN. 1112) Locuințe nerezidențiale (AN. 11121) Clădirile utilizate exclusiv sau în principal pentru locuit, inclusiv construcțiile anexe precum garajele etc. , cât ș(cid:13)i toate echipamentele permanente instalate de obicei în clădirile de acest tip. Sunt incluse, de asemenea, vasele-locuință, ș(cid:13)lepurile, rulotele rezidențiale ș(cid:13)i mobile folosite ca locuință principală de către gospodării, precum ș(cid:13)i monumentele istorice a căror funcție principală este aceea de locuință. Costurile de curățenie ș(cid:13)i de amenajare a locului sunt de ase- menea incluse. Exemplele includ clădirile de locuit, precum casele cu unul sau două apartamente ș(cid:13)i celelalte imobile de locuit destinate a fi ocupate în mod permanent. Locuințele neterminate sunt incluse dacă se consideră că utilizatorul final a dobândit dreptul de proprietate, fie pentru că este o construcție pentru sine, fie pentru că există un contract de vânzare-cumpărare. Sunt incluse locuințele destinate personalului militar, deoarece sunt utilizate ca ș(cid:13)i cele achiziționate de către unitățile civile, pentru furnizarea de servicii locative. Imobilele nerezidențiale ș(cid:13)i alte construcții, definite mai jos. Clădirile ș(cid:13)i lucrările neterminate sunt incluse dacă se consideră ca utilizatorul final a dobândit dreptul de proprietate, fie pentru că este o construcție pen- tru sine, fie pentru că există un contract de vânzare-cumpărare. Clădirileș(cid:13)i lucrările achiziționate în scop militar sunt incluse dacă sunt asemănătoare cu clădirile civile achiziționate pentru producție ș(cid:13)i dacă sunt utilizate în acelaș(cid:13)i fel. Clădirile care nu sunt destinate a fi locuite, incluzându-se aici instalațiile, faci- litățile ș(cid:13)i echipamentele care fac parte integrantă din construcții, precum ș(cid:13)i costurile de curățenie ș(cid:13)i amenajare a locului. Monumentele istorice a căror funcție principală nu este aceea de locuință sunt, de asemenea, incluse. De exemplu, depozitele ș(cid:13)i clădirile industriale, imobilele cu destinație comer- cială, sălile de spectacol, hotelurile ș(cid:13)i restaurantele, clădirile ș(cid:13)colilor, clădirile cu destinație medicală etc. Alte construcții (AN. 11122) Alte construcții decât clădirile, fiind incluse cheltuielile pentru drumuri, pen- tru canalizare, curățarea ș(cid:13)i amenajarea locului, altele decât cele destinate 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 173 Clasificarea activelor Definiții Maș(cid:13)ini ș(cid:13)i echipamente (AN. 1113) locuințelor rezidențiale sau nerezidențiale. De asemenea, sunt incluse monumentele istorice care nu pot fi asimilate locuințelor rezidențiale sau nerezidențiale, cât ș(cid:13)i puțurile, tunelele ș(cid:13)i alte lucrări legate de exploatarea de zăcăminte minerale subterane. (Îmbunătățirile majore aduse terenurilor — baraje sau diguri, de exemplu — sunt incluse în valoarea terenului. ) De exemplu, autostrăzile, străzile, drumurile, căile ferate ș(cid:13)i pistele aeropor- turilor, podurile, autostrăzile suspendate, tunelurile ș(cid:13)i căile subterane, căile ș(cid:13)i conductele de apă, porturile, barajele ș(cid:13)i alte lucrări hidrografice, conductele de mare distanță, liniile de comunicații ș(cid:13)i de tensiune, conductele ș(cid:13)i cablurile rețelelor locale ș(cid:13)i instalațiile lor auxiliare, lucrările de construcție destinate mineritului ș(cid:13)i sectorului productiv, cât ș(cid:13)i lucrările de construcție destinate sporturilor ș(cid:13)i recreării. Echipamente de transport ș(cid:13)i alte maș(cid:13)ini ș(cid:13)i echipamente, definite mai jos, exclusiv cele achiziționate de către gospodăriile populației pentru consumul final. Pot fi excluse uneltele relativ ieftine ș(cid:13)i cumpărate la intervale relativ regulate, precum uneltele de mână. De asemenea, sunt excluse maș(cid:13)inile ș(cid:13)i echipamentele care fac parte integrantă din locuințele rezidențiale ș(cid:13)i nerezidențiale. Maș(cid:13)inile ș(cid:13)i echipamentele neterminate sunt excluse, cu excepția celor pro- duse pentru utilizare proprie, deoarece se consideră că utilizatorul final intră în posesia lor abia în momentul livrării activului respectiv. Maș(cid:13)inile ș(cid:13)i echipamente achiziționate în scop militar sunt incluse dacă sunt bunuri simi- lare celor dobândite de unități civile în scopul producției ș(cid:13)i sunt utilizate în acelaș(cid:13)i mod de către militari. Maș(cid:13)inile ș(cid:13)i echipamentele achiziționate de către gospodăriile populației pen- tru consumul final nu sunt considerate ca active. Ele sunt clasificate într-un post excepțional „Bunuri de consum de folosință îndelungată” în bilanțul pen- tru gospodării. Vapoarele-locuință, ș(cid:13)lepurile, rulotele rezidențiale ș(cid:13)i mobile utilizate de gospodării cu titlu de reș(cid:13)edință principală fac parte din locuințe. Materiale de transport (AN. 11131) Materialele destinate transportului de persoane sau de obiecte. Spre exemplu, produsele (exclusiv părțile lor componente) incluse în subsecțiunea DM a CPA (1) „Materiale de transport”: autovehicule, remorci ș(cid:13)i semiremorci, nave, locomotive, automotoare ș(cid:13)i alt material feroviar rulant, vehicule aeriene ș(cid:13)i spațiale, motociclete ș(cid:13)i biciclete etc. Alte maș(cid:13)ini ș(cid:13)i echipamente (AN. 11132) Active cultivate (AN. 1114) Maș(cid:13)inile ș(cid:13)i echipamentele neclasificate în altă parte. Spre exemplu, produsele, altele decât piesele ș(cid:13)i serviciile de instalare, reparare ș(cid:13)i întreținere, incluse în CPA grupele 29. 1 „Echipamente mecanice”, cu excepția aeronavelor, vehicu- lelor ș(cid:13)i motocicletelor; 29. 2 „Alte maș(cid:13)ini de utilizare generală”; 29. 3 „Maș(cid:13)ini agricole ș(cid:13)i forestiere”; 29. 4 „Maș(cid:13)ini-unelte”; 29. 5 „Alte maș(cid:13)ini de utilizare spe- cifică”, CPA diviziunea 30 „Maș(cid:13)ini de birou ș(cid:13)i materiale informatice”; 31 „Maș(cid:13)ini ș(cid:13)i aparate electrice neclasificate în altă parte”; 32 „Echipamente ș(cid:13)i apa- rate de radio, televiziune ș(cid:13)i comunicații”; ș(cid:13)i 33 „Materiale medico-chirurgicale, instrumente de precizie ș(cid:13)i optice, ceasuri de mână ș(cid:13)i de perete”. Alte exemple includ produsele, altele decât piesele ș(cid:13)i serviciile de instalare, reparare ș(cid:13)i între- ținere, incluse în CPA categoria 23. 30. 2 „Elemente combustibile (cartuș(cid:13)e), neiradiate, pentru reactoare nucleare”, CPA grupele 36. 1 „Mobilă”, 36. 3 „Instrumente muzicale”, 36. 4 „Articole sportive” ș(cid:13)i 28. 3 „Generatoare de abur, cu excepția cazanelor de apă caldă pentru termoficare”. Animalele de prăsilă, animalele de lapte, animalele de povară etc. , precum ș(cid:13)i podgoriile, lia se vedeale ș(cid:13)i alte plantații permanente de pomi care dau pro- duse repetate, definite mai jos, aflate sub controlul direct, responsabilitatea ș(cid:13)i în administrarea unităților instituționale. Activele cultivate care nu au ajuns încă la maturitate sunt excluse, cu excep- ția celor produse pentru sine. (1) Clasificarea statistică a produselor asociate activităților (CPA), 1993. 174 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 Clasificarea activelor Definiții Animale de prăsilă, animale de lapte, animale de povară etc. (AN. 11141) Animalele crescute pentru produsele pe care le furnizează în fiecare an: acestea includ ș(cid:13)eptelul de prăsilă (inclusiv peș(cid:13)tele ș(cid:13)i păsările), vacile de lapte, animalele de povară, oile ș(cid:13)i alte animale crescute pentru producția de lână ș(cid:13)i animale de povară, de curse ș(cid:13)i de recreare. Podgorii, a se vedea ș(cid:13)i alte plantații permanente (AN. 11142) Arborii (inclusiv ș(cid:13)i vița-de-vie ș(cid:13)i arbuș(cid:13)tii) cultivați pentru produsele pe care le furnizează anual, în special cei cultivați pentru fructe ș(cid:13)i nuci, suc, răș(cid:13)ină, scoarță sau frunze. Active fixe necorporale (AN. 112) Prospecțiuni miniere ș(cid:13)i petroliere (AN. 1121) Software pentru calculator (AN. 1122) Lucrări recreative, literare sau opere artistice originale (AN. 1123) Activele fixe care pot fi utilizate pe o perioadă mai mare de un an: prospecțiuni miniere ș(cid:13)i petroliere, software pentru calculatoare, lucrări recreative, literare sau artistice originale ș(cid:13)i alte active fixe necorporale, defi- nite mai jos. Valoarea cheltuielilor efectuate pentru prospectarea de zăcăminte petroliere, gaze naturale ș(cid:13)i minereuri. Aceste cheltuieli includ costurile preliminare obți- nerii licențelor, costurile de licență ș(cid:13)i de achiziție, costul studiilor de fezabi- litate, costul sondărilor ș(cid:13)i forărilor de testare, costul antenelor ș(cid:13)i al altor prospecțiuni, cheltuielile de transport, cât ș(cid:13)i alte cheltuieli angajate pentru realizarea testelor. Programe de calculator, descrierile ș(cid:13)i documentația atât pentru programele de exploatare cât ș(cid:13)i de aplicații. Este inclus software-ul cumpărat ș(cid:13)i cel produs pentru sine, atunci când cheltuielile sunt semnificative. Cheltuielile impor- tante destinate cumpărării, dezvoltării sau extinderii bazelor de date destinate a fi utilizate pe parcursul unei perioade mai mari de un an sunt de asemenea incluse, chiar dacă aceste baze de date sunt comercializate sau nu. Pelicule, benzi magnetice, manuscrise, machete sau alte suporturi originale pe care sunt înregistrate sau care conțin înregistrări ale reprezentațiilor teatrale, programelor de radio sau televiziune, lucrărilor muzicale, evenimentelor sportive, lucrărilor literare sau artistice etc. Sunt incluse lucrările produse pentru folosință proprie. În unele cazuri, ca de exemplu filmele, pot exista mai multe originale. Alte active fixe necorporale (AN. 1129) Informații noi, cunoș(cid:13)tințe specializate noi etc. , neclasificate în altă parte, a căror utilizare în scopuri productive este rezervată unităților care dețin dreptul de proprietate asupra lor sau unităților autorizate de acestea. Stocuri (AN. 12) Active produse care constau din bunuri ș(cid:13)i servicii produse pe parcursul peri- oadei curente sau unei perioade anterioare ș(cid:13)i care sunt păstrate în vederea vânzării sau utilizării în producție sau cu alte destinații la o dată ulterioară. Stocurile cuprind materiile prime ș(cid:13)i semifabricatele, producția neterminată, produsele finite ș(cid:13)i bunurile destinate revânzării, definite mai jos. Sunt incluse toate stocurile deținute de administrațiile publice, inclusiv dar nu numai stocurile de materii prime strategice, cereale ș(cid:13)i alte bunuri cu o impor- tanță deosebită pentru națiune. Materii prime ș(cid:13)i semifabricate (AN. 121) Bunurile pe care proprietarul nu are intenția să le revândă, ci să le utilizeze ca intrări intermediare în procesul său de producție. Producție neterminată (AN. 122) Bunurile ș(cid:13)i serviciile care sunt parțial terminate, dar care nu pot, în mod normal, fi puse la dispoziția altor unități fără prelucrări suplimentare sau care nu au ajuns încă la maturitate ș(cid:13)i deci al căror proces de producție va fi continuat pe parcursul unei perioade ulterioare, de către acelaș(cid:13)i producător. Sunt excluse lucrările de construcții civile parțial terminate pentru care se consideră că proprietarul final a intrat în posesie, fie pentru că este vorba de fie pentru că există un contract de o producție pentru uzul său, vânzare/cumpărare. Producția neterminată cuprinde producția neterminată de active cultivate ș(cid:13)i alte lucrări în curs, definite mai jos. Producția neterminată de active cul- tivate (AN. 1221) Animalele de sacrificiu, inclusiv păsările ș(cid:13)i peș(cid:13)tii crescuți în scop comercial, arborii ș(cid:13)i alte vegetale care furnizează o producție unică la tăiere; activele cul- tivate cu producție repetată care nu au ajuns încă la maturitate. Producția neterminată a altor pro- duse (AN. 1222) Alte bunuri în afara activelor cultivate ș(cid:13)i a serviciilor a căror producție, trans- formare sau asamblare de către producător este parțial terminată, dar sunt de obicei vândute, expediate sau predate altor unități numai după ce sunt supuse unor prelucrări ulterioare. 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 175 Clasificarea activelor Definiții Produse finite (AN. 123) Bunurile care sunt gata de a fi vândute sau expediate de către producător. Bunuri destinate revânzării (AN. 124) Bunurile achiziționate de întreprinderi — cu ridicata sau cu amănuntul, spre exemplu — ș(cid:13)i destinate a fi revândute fără prelucrări suplimentare (adică fără alte transformări decât cele necesare pentru a face produsele mai atractive pentru clienți). Obiecte de valoare (AN. 13) Active produse a căror utilizare principală nu este producția sau consumul, a căror valoare se aș(cid:13)teaptă să crească în timp sau cel puțin să nu scadă în ter- meni reali, care în condiții normale nu se deteriorează în timp ș(cid:13)i sunt achi- ziționate sau deținute, în primul rând, cu titlu de rezervă de valorare. Obiec- tele de valoare constau din pietre ș(cid:13)i metale prețioase, antichități ș(cid:13)i alte obiecte de artă, cât ș(cid:13)i alte obiecte de valoare, definite mai jos. Pietre ș(cid:13)i metale prețioase (AN. 131) Pietrele ș(cid:13)i metalele prețioase care nu sunt deținute de întreprinderi în scopul utilizării în procesul de producție. Antichități ș(cid:13)i alte obiecte de artă (AN. 132) Picturi, sculpturi etc. recunoscute ca obiecte de artă sau antichități. Alte obiecte de valoare (AN. 139) Obiecte de valoare neclasificate în altă parte, cum ar fi colecțiile sau bijuteriile de valoare ridicată fabricate din pietre ș(cid:13)i metale prețioase. Active neproduse (AN. 2) Active nefinanciare care nu sunt rezultatul procesului de producție. Ele pot fi active corporale sau necorporale (a se vedea definițiile de mai jos). De ase- menea, sunt incluse cheltuielile legate de transferul de proprietate precum ș(cid:13)i de îmbunătățirile majore care le sunt aduse. Active corporale neproduse (AN. 21) Active neproduse de origine naturală asupra cărora pot fi exercitate ș(cid:13)i trans- ferate drepturile de proprietate. Elementele de patrimoniu natural asupra cărora dreptul de proprietate sunt sau nu pot fi exercitate — aerul sau largul mărilor, de exemplu — sunt excluse. Activele corporale neproduse cuprind terenurile, zăcămintele, resursele biologice necultivate precum ș(cid:13)i rezervele de apă, definite mai jos. Terenuri (AN. 211) Pământul, inclusiv solul ș(cid:13)i apele de suprafață asupra cărora se exercită drepturile de proprietate. Sunt, de asemenea, incluse îmbunătățirile majore care nu pot fi disociate fizic de terenurile în sine. Sunt excluse clădirileș(cid:13)i alte lucrări situate pe terenuri sau care traversează terenurile, culturile, arborii, animalele, zăcămintele, resursele biologice necultivate ș(cid:13)i rezervele de apă sub- terane. Se disting terenurile pe care sunt amplasate clădiri ș(cid:13)i lucrări civile, terenurile cultivate, terenurile ș(cid:13)i suprafețele de apă pentru recreare, ca ș(cid:13)i alte terenuri ș(cid:13)i suprafețe de apă asociate, definite mai jos. Terenuri pe care sunt amplasate construcții ș(cid:13)i lucrări civile (AN. 2111) Terenuri pe care sunt construite clădiri rezidențiale ș(cid:13)i nerezidențiale ș(cid:13)i lucrări civile sau pe care au fost săpate fundațiile, inclusiv curțile ș(cid:13)i grădinile care sunt parte integrantă a gospodăriilor agricole ș(cid:13)i neagricole ș(cid:13)i drumurile de acces la gospodăriile agricole. Terenuri cultivate (AN. 2112) Terenurile destinate activităților de producție agricolă sau horticolă în scop comercial sau pentru subzistență incluzând în principiu terenurile plantații- lor, lia se vedealor ș(cid:13)i podgoriilor. Terenuri ș(cid:13)i suprafețe de apă pentru recreare (AN. 2113) Teren folosit pentru relaxare aflat în proprietate privată, parcuri, spații ș(cid:13)i zone de joacă ș(cid:13)i de recreare, cât ș(cid:13)i parcurile ș(cid:13)i zonele de recreare aflate în propri- etate publică, împreună cu suprafețele lor de apă. Alte terenuri ș(cid:13)i suprafețe de apă (AN. 2119) Terenuri neclasificate în altă parte, în special grădinile ș(cid:13)i parcelele private care nu sunt cultivate în scop comercial sau pentru subzistență, păș(cid:13)unile publice, terenurile din jurul locuințelor în plus față de curțile ș(cid:13)i grădinile care fac parte integrantă a gospodăriilor agricole ș(cid:13)i neagricole ș(cid:13)i suprafețele de apă asociate. 176 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 Clasificarea activelor Definiții Zăcăminte (AN. 212) Rezervele descoperite de minerale, atât de suprafață cât ș(cid:13)i subterane, care sunt exploatabile economic ținând cont de tehnologia actuală ș(cid:13)i de nivelul relativ al prețurilor. În general, drepturile de proprietate asupra zăcămintelor sunt separate de cele asupra terenurilor în sine. Zăcămintele cuprind rezervele de cărbune, de petrol ș(cid:13)i gaze naturale, rezervele de minereuri metalifere ș(cid:13)i minereuri nemetalifere, definite mai jos. Rezerve de cărbune, petrol ș(cid:13)i gaze naturale (AN. 2121) Rezervele de antracit, de cărbune bituminos ș(cid:13)i de lignit, precum ș(cid:13)i zăcămintele de petrol ș(cid:13)i gaze naturale. Rezerve de minereuri metalifere (AN. 2122) Zăcămintele de minereuri de metale feroase, neferoase ș(cid:13)i prețioase. Rezerve de minereuri nemetalifere (AN. 2123) Carierele de piatră, nisip ș(cid:13)i argilă, rezervele de substanțe chimice ș(cid:13)i îngrăș(cid:13)ă- minte minerale, zăcăminte de sare, zăcăminte ș(cid:13)i depozite de cuarț, gips, geme, bitum, asfalt, turbă ș(cid:13)i alte minereuri nemetalifere, altele decât cărbunele ș(cid:13)i petrolul. Resurse biologice necultivate (AN. 213) Animalele ș(cid:13)i vegetalele de producție unică sau repetată asupra cărora se exer- cită drepturile de proprietate, dar a căror creș(cid:13)tere naturală ș(cid:13)i/sau regenerare nu se află sub controlul direct, responsabilitatea ș(cid:13)i în administrarea unităților instituționale. De exemplu, pădurile virgine ș(cid:13)i resursele piscicole care fac parte din teritoriul național. Nu trebuie incluse decât resursele care sunt deja exploatate în scop economic sau sunt susceptibile de a fi exploatate econo- mic într-un viitor apropiat. Rezerve de apă (AN. 214) Întinderi de apă ș(cid:13)i alte rezerve subterane de apă, în măsura în care raritatea lor conduce la exercitarea dreptului de proprietate ș(cid:13)i/sau de folosință, primesc o valoare de piață ș(cid:13)i justifică diverse măsuri de control economic. Active necorporale neproduse (AN. 22) Active neproduse care sunt create de om. Ele sunt evidențiate datorită ope- rațiilor de natură juridică sau contabilă, precum eliberarea unui brevet sau transferul unui avantaj economic unei terțe părți. Unele dintre aceste active permit proprietarilor ș(cid:13)i împiedicarea altor unități instituționale de a face acelaș(cid:13)i lucru fără permisiu- nea acestor proprietari. Activele necorporale neproduse cuprind brevetele, închirierile ș(cid:13)i alte contracte transferabile, fondurile comerciale cumpărate ș(cid:13)i alte active necorporale neproduse. exercitarea unor activități determinate lor Brevete (AN. 221) Invențiile ș(cid:13)i descoperirile de natură tehnică care, prin lege sau prin decizie judecătorească pot beneficia de protecție prin brevet. Un brevet se poate referi, de exemplu, la compoziția unui material, un procedeu de fabricație, un mecanism, un circuit sau un aparat electric sau electronic, o formulă farmaceutică sau un organism viu, nou, produs în mod artificial. Închirieri ș(cid:13)i alte contracte transfera- bile (AN. 222) Fonduri comerciale cumpărate (AN. 223) Închirieri ș(cid:13)i contracte pe care deținătorul are dreptul de a le transmite unui terț, independent de persoana care închiriază. Ca exemplu, se pot cita închi- rierea terenurilor, clădirilor ș(cid:13)i altor construcții, concesiunile sau drepturile exclusive de exploatare a zăcămintelor minerale ș(cid:13)i petroliere sau a resurselor piscicole, contracte transferabile încheiate cu sportivi sau autori, câtș(cid:13)i opți- unea de a cumpăra active corporale neproduse încă. Contractele de închiriere a maș(cid:13)inilor nu fac parte din activele necorporale nefinanciare. Diferența între suma plătită pentru o întreprindere în activitate ș(cid:13)i suma acti- velor sale minus suma pasivelor sale, fiecare dintre acestea fiind identificate ș(cid:13)i evaluate separat. Valoarea fondului comercial include deci, pe de o parte, un ansamblu de elemente care, pe termen lung, creează un avantaj întreprin- derii, dar care nu sunt contabilizate ca active ș(cid:13)i, pe de altă parte, valoarea datorată faptului că grupul de active este utilizat împreună ș(cid:13)i nu reprezintă o simplă colecție de active izolate. 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 177 Clasificarea activelor Definiții Alte active necorporale neproduse (AN. 229) Active necorporale neproduse, neclasificate în altă parte. ACTIVE Ș(cid:13) I PASIVE FINANCIARE (AF. ) Activele financiare sunt active economice care se prezintă sub formă de mijloace de plată sau de creanțe financiare, sau care sunt asimilabile prin natura lor creanțelor financiare. Mijloacele de plată cuprind aurul monetar, drepturile speciale de tragere, numerarul ș(cid:13)i depozitele transferabile. O creanță financiară dă proprietarului său — creditorul — dreptul de a primi fără contracontribuție una sau mai multe plăți de la o altă unitate instituțională — debitorul — care a contractat angajamentul în contrapartidă. Exemple de active economice asimilabile prin natura lor creanțelor financi- are sunt acțiunile ș(cid:13)i alte participații sau produsele financiare derivate. Aur monetar ș(cid:13)i DST (AF. 1) Activele financiare clasificate în această categorie sunt singurele active finan- ciare care nu au pasive de contrapartidă din sistem. Aur monetar (AF. 11) Aurul deținut cu titlu de rezervă oficială de către autoritățile monetare sau de către alte unități supuse controlului efectiv al acestor autorități. Drepturi speciale de tragere (DST) (AF. 12) Active internaționale de rezervă create de Fondul Monetar Internațional (FMI) care le alocă membrilor lor pentru a permite creș(cid:13)terea activelor lor de rezervă existente. Numerar ș(cid:13)i depozite (AF. 2) Numerar în circulație ș(cid:13)i depozite de toate tipurile exprimate în monedă națională sau devize. Numerar (AF. 21) Bancnote ș(cid:13)i monede în circulație care sunt în mod obiș(cid:13)nuit utilizate ca mij- loc de plată. Depozite transferabile (AF. 22) Depozite (în monedă națională sau în devize) convertibile imediat în nume- rar sau transferabile prin cec, ordin bancar, intrări de debit sau altele, fără nici un fel de cheltuieli ș(cid:13)i restricții importante. Alte depozite (AF. 29) Depozite (în moneda națională sau în devize) altele decât depozitele transfe- rabile, adică depozitele care nu pot fi utilizate în orice moment ca mijloc de plată ș(cid:13)i nu pot fi transformate în numerar sau în depozite transferabile fără nici un fel de cheltuieli ș(cid:13)i restricții importante. Titluri de valoare, altele decât acțiunile (AF. 3) Active financiare negociabile ș(cid:13)i instrumente la purtător care sunt în general negociate pe piețele secundare ș(cid:13)i care nu dau deținătorului lor nici un drept de proprietate asupra unității instituționale emitente. Titluri de valoare, altele decât acțiunile, exclusiv produsele financi- are derivate (AF. 33) Titluri de valoare, altele decât acțiunile, care dau deținătorului lor dreptul necondiționat de a primi venituri băneș(cid:13)ti — o sumă totală fixă sau o sumă variabilă fixată prin contract — sub formă de cupon (dobândă) ș(cid:13)i/sau o sumă forfetară vărsată la una sau mai multe date sau pornind de la o dată precizată în momentul emiterii. Titluri de valoare pe termen scurt, altele decât acțiunile ș(cid:13)i produsele financiare derivate (AF. 331) Titlurile de valoare, altele decât acțiunile ș(cid:13)i produsele financiare derivate, a căror scadență inițială este în mod normal de un an sau mai puțin ș(cid:13)i de cel mult doi ani în anumite cazuri excepționale. Titluri pe termen lung, altele decât acțiunile ș(cid:13)i produsele financiare derivate (AF. 332) Titlurile de valoare, altele decât acțiunile ș(cid:13)i produsele financiare derivate, a căror scadență inițială este în mod normal de cel puțin un an ș(cid:13)i de cel puțin doi ani în anumite cazuri excepționale. Produse financiare derivate (AF. 34) Active financiare bazate pe sau derivate din alt instrument numit „subiacent”, în general un alt activ financiar, dar câteodată poate fi o marfă sau un indice. 178 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 Clasificarea activelor Definiții Credite (AF. 4) Active financiare care sunt create atunci când creditorii împrumută fonduri debitorilor, direct sau prin intermediul unui mijlocitor, ș(cid:13)i care sunt materializate prin documente care nu se negociază sau nu sunt materializate prin nici un document. Credite pe termen scurt (AF. 41) Credite a căror scadență inițială este în mod normal de un an sau mai puțin ș(cid:13)i de cel mult doi ani în anumite cazuri excepționale ș(cid:13)i credite rambursabile la vedere. Credite pe termen lung (AF. 42) Credite a căror scadență inițială este în mod normal mai mare de un an ș(cid:13)i de cel puțin doi ani în anumite cazuri excepționale. Acțiuni ș(cid:13)i alte participații (AF. 5) Active financiare care reprezintă drepturi de proprietate asupra societăților sau cvasi-societăților ș(cid:13)i care permit deținătorilor lor participarea la distribu- irea nu numai a beneficiilor societăților sau cvasi-societăților, dar ș(cid:13)i a capi- talului net în caz de lichidare a acestora. Acțiuni ș(cid:13)i alte participații, exclusiv cele ale organismelor de plasament colectiv (AF. 51) Active financiare, altele decât cele ale organismelor de plasament colectiv (organisme de plasament colectiv), care reprezintă drepturi de proprietate asupra societăților sau cvasi-societăților ș(cid:13)i care permit deținătorilor lor participarea la distribuirea nu numai a beneficiilor societăților sau cvasi- societăților, dar ș(cid:13)i a capitalului net în caz de lichidare a acestora. Acțiuni cotate, exclusiv cele ale organismelor de plasament colectiv (AF. 511) Acțiuni care reprezintă titluri de participație la capitalul unei societăți, în principiu negociabile. Acțiunile cotate sunt acele acțiuni ale căror prețuri sunt cotate la o bursă oficială sau pe oricare altă piață secundară. Acțiuni necotate, exclusiv cele ale organismelor de plasament colectiv (AF. 512) Acțiunile necotate sunt acele acțiuni care nu sunt cotate. Alte participații (AF. 513) Toate formele de participații, altele decât cele clasificate la subpozițiile AF. 511 ș(cid:13)i AF. 512, precum ș(cid:13)i de la subcategoria AF. 52. Acțiuni ale organismelor de plasa- ment colectiv (AF. 52) Acțiuni emise de o categorie determinată de societăți financiare al căror scop unic este de a investi capitalurile pe care le colectează de la public, pe piața monetară, pe piața de capital ș(cid:13)i/sau în bunuri imobiliară. Provizioane tehnice de asigurare (AF. 6) Provizioane constituite de întreprinderile de asigurare ș(cid:13)i fondurile de pensii (autonome ș(cid:13)i neautonome) pentru deținătorii sau beneficiarii de polițe de asi- gurare, conform Directivei 91/674/CEE a Consiliului din 19 decembrie 1991 privind conturile anuale ș(cid:13)i conturile consolidate ale întreprinderilor de asi- gurare. Drepturi nete ale gospodăriilor populației asupra provizioanelor tehnice de asigurare de viață ș(cid:13)i asu- pra fondurilor de pensii (AF. 61) Drepturi nete ale gospodăriilor populației asupra provizioanelor tehnice de asigurare de viață (AF. 611) Provizioane constituite de societățile respective în scopul de a obține, în momentul îndeplinirii anumitor condiții, despăgubirile ș(cid:13)i beneficiile prevă- zute. Provizioane pentru riscuri în curs ș(cid:13)i provizioane pentru participarea asigura- ților la beneficii care se adaugă la valoarea de scadență a polițelor de asigu- rare cu participare la beneficii sau polițe similare. Drepturi nete ale gospodăriilor populației asupra fondurilor de pensii (AF. 612) Provizioane ale fondurilor de pensii autonome ș(cid:13)i neautonome constituite de către angajatori ș(cid:13)i/sau angajați sau de către grupuri de lucrători independenți cu scopul de a garanta pensiile acestor angajați sau lucrători independenți. Plăți anticipate ale primele de asigu- rare ș(cid:13)i provizioane pentru cereri de despăgubire neachitate (AF. 62) Provizioane constituite de societățile de asigurare ș(cid:13)i fondurile de pensii (auto- nome ș(cid:13)i neautonome) pentru acoperirea: (a) părții din primele brute emise care trebuie alocate exercițiului contabil următor (provizioane pentru primele de asigurare neachitate); 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 179 Clasificarea activelor Definiții (b) costului total final estimat pentru reglarea tuturor cererilor de despă- gubire legate de evenimente apărute până la sfârș(cid:13)itul exercițiului con- tabil, declarate sau nu, cu deducerea sumelor deja plătite pentru aceste despăgubiri (provizioane pentru cereri de despăgubire neachitate). Alte conturi debitoare/creditoare (AF. 7) Active financiare care servesc drept contrapartidă a operațiunilor financi- are ș(cid:13)i nefinanciare, în cazurile în care există un decalaj între momentul realizării acestei operațiuni ș(cid:13)i cel al plății corespunzătoare. Credite comerciale ș(cid:13)i avansuri (AF. 71) Active financiare rezultate din acordarea directă de credite de către furni- zori cumpărătorilor în cadrul operațiunilor cu bunuri ș(cid:13)i servicii, precum ș(cid:13)i avansurile pentru lucrările în curs sau comandate, asociate unor astfel de operațiuni. Alte conturi debitoare/creditoare, exclusiv creditele comerciale ș(cid:13)i avansurile (AF. 79) Active financiare rezultate din decalajul între momentul realizării opera- țiunilor de repartiție sau al operațiunilor financiare pe piața secundarăș(cid:13)i cel al plății corespunzătoare. De asemenea sunt incluse creanțele financi- are datorate acumulării în timp a veniturilor de primit. Posturi memo Sistemul prevede mai multe posturi memo destinate înregistrări activelor care nu sunt prezentate separat în cadrul general, dar care prezintă un interes particular din punct de vedere al analizei. Bunuri de consum de folosință îndelungată (AN. m) Bunurile de folosință îndelungată obținute de gospodăriile populației pen- tru consumul final (adică bunurile care nu sunt utilizate de gospodării ca rezerve de valoare sau de către întreprinderile care nu sunt constituite în societăți, aparținând gospodăriilor în vederea producției). Investiții străine directe (AF. m) Investițiile străine directe implică existența unei relații pe termen lung care reflectă un interes de durată al unei unități instituționale într-o economie (investitor direct) într-o unitate instituțională rezidentă a unei alte econo- mii decât cea a investitorului (întreprindere de investiții directe). Scopul investitorului direct este acela de a exercita o influență semnificativă asu- pra conducerii întreprinderii rezidente în cealaltă economie. 180 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 ANEXA 7. 2 Secvența de înregistrări dintre bilanțul inițial ș(cid:13)i bilanțul final Clasificarea activelor ș(cid:13)i pasivelor ș(cid:13)i valoarea netă IV. 1 Bilanț inițial III. 1 ș(cid:13)i III. 2 Operațiuni Active nefinanciare AN. P. 5, K. 1, K. 2 Active produse AN. 1 P. 5, K. 1 Active fixe (1) AN. 11 P. 51, K. 1 Active fixe corpo- rale AN. 111 P. 511, K. 1 Locuințe AN. 1111 P. 511, K. 1 III. 3. 1 Alte modificări de volum K. 3, K. 4, K. 5, K. 6, K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 4, K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 4, K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 4, K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 4, K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 III. 3. 2 Câș(cid:13)tiguri din deținere III. 3. 2. 1 Câș(cid:13)tiguri ș(cid:13)i pierderi neutre din deținere III. 3. 2. 2 Câș(cid:13)tiguri ș(cid:13)i pierderi reale din deținere IV. 3 Bilanț final K. 11. 1 K. 11. 2 AN. K. 11. 1 K. 11. 2 AN. 1 K. 11. 1 K. 11. 2 AN. 11 K. 11. 1 K. 11. 2 AN. 111 K. 11. 1 K. 11. 2 AN. 1111 Alte clădiri ș(cid:13)i lucrări civile AN. 1112 P. 511, K. 1 K. 4, K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 11. 1 K. 11. 2 AN. 1112 Maș(cid:13)ini ș(cid:13)i echipamente AN. 1113 P. 511, K. 1 Active cultivate AN. 1114 P. 511, K. 1 Active fixe necorporale AN. 112 P. 512, K. 1 Stocuri AN. 12 P. 52 K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 11. 1 K. 11. 2 AN. 1113 K. 11. 1 K. 11. 2 AN. 1114 K. 11. 1 K. 11. 2 AN. 112 K. 11. 1 K. 11. 2 AN. 12 Obiecte de valoare AN. 13 P. 53 K. 4, K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 11. 1 K. 11. 2 AN. 13 Active neproduse AN. 2 K. 2, P. 513, K. 1 Active corporale neproduse AN. 21 K. 21, P. 513, K. 1 Terenuri AN. 211 K. 21, P. 513, K. 1 (1) Post memo: AN. m. : bunuri de consum de folosință îndelungată. K. 3, K. 5, K. 61, K. 62, K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 3, K. 5, K. 61, K. 62, K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 3, K. 62, K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 11. 1 K. 11. 2 AN. 2 K. 11. 1 K. 11. 2 AN. 21 K. 11. 1 K. 11. 2 AN. 211 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 181 Clasificarea activelor ș(cid:13)i pasivelor ș(cid:13)i valoarea netă IV. 1 Bilanț inițial III. 1 ș(cid:13)i III. 2 Operațiuni III. 3. 1 Alte modificări de volum Zăcăminte AN. 212 K. 21, P. 513 Resurse biologice necultivate AN. 213 K. 21, P. 513 Rezerve de apă AN. 214 K. 21, P. 513 Active necorporale neproduse AN. 22 K. 22, P. 513 Active ș(cid:13)i pasive financiare (1) AF Aur monetar ș(cid:13)i DST (numai active) AF. 1 Numerar ș(cid:13)i depozite AF. 2 Titluri de valoare altele decât acțiuni AF. 3 Credite AF. 4 Acțiuni ș(cid:13)i alte parti- cipații AF. 5 Provizioane tehnice de asigurare AF. 6 Alte conturi debitoare/creditoare AF. 7 F. F. 1 F. 2 F. 3 F. 4 F. 5 F. 6 F. 7 K. 3, K. 61, K. 62, K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 3, K. 5, K. 61, K. 62, K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 3, K. 61, K. 62, K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 3, K. 62, K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 7, K. 8, K. 10, K. 12. 1, K. 12. 21, K. 12. 22 K. 7, K. 8, K. 10, K. 12. 1, K. 12. 21, K. 12. 22 K. 7, K. 8, K. 10, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 7, K. 8, K. 10, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 7, K. 8, K. 10, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 7, K. 8, K. 10, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 7, K. 8, K. 10, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 7, K. 8, K. 10, K. 12. 1, K. 12. 22 III. 3. 2 Câș(cid:13)tiguri din deținere III. 3. 2. 1 Câș(cid:13)tiguri ș(cid:13)i pierderi neutre din deținere III. 3. 2. 2 Câș(cid:13)tiguri ș(cid:13)i pierderi reale din deținere IV. 3 Bilanț final K. 11. 1 K. 11. 2 AN. 212 K. 11. 1 K. 11. 2 AN. 213 K. 11. 1 K. 11. 2 AN. 214 K. 11. 1 K. 11. 2 AN. 22 K. 11. 1 K. 11. 2 AF. K. 11. 1 K. 11. 2 AF. 1 K. 11. 1 K. 11. 2 AF. 2 K. 11. 1 K. 11. 2 AF. 3 K. 11. 1 K. 11. 2 AF. 4 K. 11. 1 K. 11. 2 AF. 5 K. 11. 1 K. 11. 2 AF. 6 K. 11. 1 K. 11. 2 AF. 7 Valoarea netă B. 90 B. 10. 1 B. 10. 2 B. 10. 31 B. 10. 32 B. 90 (1) Post memo: AF. m: investiții străine directe AN … AF provin din clasificarea activelor. 182 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 Solduri contabile B. 10. 1 B. 10. 2 B. 10. 31 B. 10. 32 B. 90 Variațiile valorii nete datorate economiilor ș(cid:13)i transferurilor de capital Variațiile valorii nete datorate altor modificări ale volumului activelor Variațiile valorii nete datorate câș(cid:13)tigurilor/pierderilor neutre din deținere Variațiile valorii nete datorate câș(cid:13)tigurilor/pierderilor reale din deținere Valoare netă Operațiuni cu active ș(cid:13)i pasive financiare F. F. 1 F. 2 F. 3 F. 4 F. 5 F. 6 F. 7 Operațiuni cu active ș(cid:13)i pasive financiare Aur monetar ș(cid:13)i DST Numerar ș(cid:13)i depozite Titluri de valoare, alte decât acțiuni Credite Acțiuni ș(cid:13)i alte participații Provizioane tehnice de asigurare Alte conturi debitoare/creditoare Operațiuni cu bunuri ș(cid:13)i servicii P. 5 Formarea brută de capital P. 51 P. 511 P. 512 P. 513 P. 52 P. 53 Formarea brută de capital fix Achiziții minus cedări de active fixe corporale Achiziții minus cedări de active fixe necorporale Adăugări la valoarea activelor nefinanciare neproduse Variația stocurilor Achiziții minus cedări de obiecte de valoare Alte posturi de conturi de acumulare K. 1 K. 2 K. 21 K. 22 K. 3 K. 4 K. 5 K. 6 K. 61 K. 62 K. 7 K. 8 K. 9 K. 10 K. 11 K. 11. 1 K. 11. 2 K. 12 K. 12. 1 K. 12. 2 K. 12. 21 K. 12. 22 Consumul de capital fix Achiziții minus cedări de active nefinanciare neproduse Achiziții minus cedări de terenuri ș(cid:13)i alte active corporale neproduse Achiziții minus cedări de active necorporale neproduse Apariția economică a activelor neproduse Apariția economică a activelor produse Creș(cid:13)terea naturală a resurselor biologice necultivate Dispariția economică a activelor neproduse Epuizarea de active naturale Alte dispariții economice de active neproduse Pierderi datorate catastrofelor Confiscări fără compensație Alte modificări de volum ale activelor nefinanciare, neclasificate în altă parte Alte modificări de volum ale activelor ș(cid:13)i pasivelor financiare, neclasificate în altă parte Câș(cid:13)tiguri/pierderi nominale din deținere Câș(cid:13)tiguri/pierderi neutre din deținere Câș(cid:13)tiguri/pierderi reale din deținere Modificări de clasificare sau de structură Modificări de clasificare sectorială sau de structură Modificări de clasificare a activelor ș(cid:13)i a pasivelor Monetizarea/demonetizarea aurului Modificări de clasificare a activelor ș(cid:13)i a pasivelor altele decât monetizarea/demonetizarea aurului 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 183 CAPITOLUL 8 SECVENȚA DE CONTURI Ș(cid:13) I SOLDURILE CONTABILE 8. 01. Sistemul European de Conturi înregistrează fluxurile ș(cid:13)i stocurile într-un ansamblu ordonat de conturi, descriind un ciclu economic de la producerea venitului, trecând prin distribuire ș(cid:13)i redistribuire, până la acumularea sa sub formă de active. 8. 02. Fiecare din aceste conturi pune în evidență operațiuni care se echilibrează, fie datorită definițiilor reținute, fie datorită unui sold semnificativ care este reportat în contul următor. 8. 03. Înregistrarea structurată a operațiunilor în conturi, realizată după o analiză logică a vieții economice, furnizează agregatele necesare pentru studierea unei ramuri de activitate, a unui sector sau subsector instituțional sau a economiei totale. Defalcarea pe conturi a fost concepută pentru a pune în evidență informațiile economice cele mai semnificative. 8. 04. Conturile se grupează în trei categorii: (a) conturi curente; (b) conturi de acumulare; (c) bilanțuri. Conturile curente tratează producția, distribuirea ș(cid:13)i redistribuirea venitului, ca ș(cid:13)i utilizarea sa sub formă de consum final, permițând în final calcularea economiile, care sunt un factor esențial al acumulării. Conturile de acumulare analizează diferitele componente ale modificărilor activelor ș(cid:13)i pasivelor diverselor unități ș(cid:13)i permit înregistrarea modificărilor valorii nete (diferența dintre active ș(cid:13)i pasive). Bilanțurile prezintă totalul activelor ș(cid:13)i pasivelor diferitelor unități, la începutul ș(cid:13)i la sfârș(cid:13)itul exercițiului contabil, împreună cu valoarea netă. Pentru fiecare activ ș(cid:13)i pasiv, fluxurile înregistrate în conturile de acumulare se regăsesc în modificările contului de bilanț. 8. 05. Secvența de conturi se aplică — în totalitate sau în parte — unităților instituționale, sectoarelor ș(cid:13)i subsectoarelor instituționale, ramurilor de activitate ș(cid:13)i economiei totale. 8. 06. Soldurile contabile sunt stabilite atât brut, cât ș(cid:13)i net. Ele sunt brute dacă sunt calculate înaintea deducerii consumului de capital fix, ș(cid:13)i nete dacă sunt calculate după această deducere. Exprimarea în termeni neți a soldurilor contabile este mai semnificativă. 8. 07. Conturile sunt prezentate în diverse moduri: (a) sub forma conturilor economice integrate care prezintă conturile tuturor sectoarelor instituționale, ale economiei totale ș(cid:13)i ale restului lumii, într-un singur tabel; (b) sub forma unei secvențe de conturi, care oferă informații mai detaliate. Tabelele de prezentare a fiecărui cont sunt incluse în secțiunea prezentului capitol intitulată „Secvența de conturi”; (c) sub formă matricială, în care fiecare cont este reprezentat de o pereche linie/coloană. 8. 08. Prezentarea sinoptică a conturilor, soldurilor contabile ș(cid:13)i principalelor agregate: 184 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 ) N I P / B I P ( n r e t n i l u s u d o r P ă t a g u ă d a a e r a o l a V - e d n i r p e r t n î l u t i n e V i i r e d l u t n e d e c x E t x i m l u t i n e V e r a t a o p x e l ) N N V / B N V ( l a n o i ț a n l u t i n e V r o l i r u t i n e v l u d o S l l i i b n o p s i d l a n o i ț a n l u t i n e V l i i b n o p s i d l i i b n o p s i d e r a m i r p l u t i n e V l u t i n e V t a t s u j a ă l a n o i ț a n a i m o n o c E e i m o n o c E i i r o l a v e l a i i ț a i r a V. 1 0 1 B. 1 B. 2 B. 3 B. 4 B. 5 B. 6 B. 7 B. 8 B l a t i n e v e d l u t n o C e r a c o l a e d l u t n o C i i r e d n i r p e r t n î. 1 2 1. I I. 2 2 1. I I - o n o c e e t a r o t a d r o l i r u r e f s n a r t i s, e t e n i e i m l a t i p a c e d - n a n i f e d l u r a s e c e n e r a ț / a e t a t i c a p a C. 9 B / a e t a t i c a p a C. 9 B - n a n i f e d l u r a s e c e n e r a ț m u o v l e d i r ă c i f i d o m i i r o l a v e l a i i ț a i r a V r o t l a e t a r o t a d e t e n i i r o l a v e l a i i ț a i r a V e t a r o t a d e t e n r o l e v i t c a e l a. 2 0 1 B. 3 0 1 B. i e l a n m o n r o l i r e d r e i p / r o l i r u g i t s, â c e r e n i ț e d n d i e r t u e n r o l i r e d r e i p / r o l i r u g i t s, â c l u t n o C. 1 2 3. I I I n d i e l a e r r o l i r e d r e i p / r o l i r u g i t s, â c l u t n o C. 2 2 3. I I I n d i e l a e r r o l i r e d r e i p / r o l i r u g i t s, â c e r e n i ț e d e r t u e n r o l i r e d r e i p / r o l i r u g i t s, â c i i r o l a v e l a i i ț a i r a V e t a r o t a d e t e n e r e n i ț e d n d i. 2 3 0 1 B. i i r o l a v e l a i i ț a i r a V e t a r o t a d e t e n e r e n i ț e d n d i. 1 3 0 1 B. e r e n i ț e d e r a m i r p r o l i r u t i n e v e r a t a o p x e l a e r a c o l a e d e d l u t n o C l u t n o C. 1 1. I I. 2 1. I I ă r a m i r p e r i u b i r t s i d e d l u t n o C. 1. I I e r i u b i r t s i d e d e l i r u t n o C. I I e r i u b i r t s i d e d l u t n o C i l u u t i n e v a ă r a d n u c e s. 2. I I e r i u b i r t s i d e r e d l u t n o C. 3. I I ă r u t a n n î i l u u t i n e v a a e r a z i l i t u e d l u t n o C. 4. I I l i i b n o p s i d i l u u t i n e v l i i b n o p s i d i l u u t i n e v a e r a z i l i t u e d l u t n o C. 1 4. I I a e r a z i l i t u e d l u t n o C. 2 4. I I i l u u t i n e v t a t s u j a m u o v l e d i r ă c i f i d o m r o l e v i t c a e l a e r a u l a v e e r e d l u t n o C. 2 3. I I I r o t l a l u t n o C. 1 3. I I I e v i t c a e d i r ă c i f i d o m r a i c n a n i f l u t n o C r o t l a e l i r u t n o C. 2. I I I. 3. I I I - o c e e t a r o t a d e t e n i i r - i r u r e f s n a r t i s, i e i m o n r o l e r a i c n a n i f e n e v i t c a e d r o l i i ț i z i h c a l u t n o C. 2 1. I I I - o l a v i e i ț a i r a v l u t n o C. 1 1. I I I l a t i p a c e d l u t n o C. 1. I I I e r a l u m u c a e d e l i r u t n o C. I I I a e i ț c u d o r p e d l u t n o C. I i l u u t i n e v i s, i l u u t i n e v a e r a z i l i t u e i ț c u d o r p e d l u t n o C. I e t a g e r g a e l e l a p i c n i r P e l i b a t n o c i r u d o S l e t a g e r g a r o l e l a p i c n i r p a i s, e l i b a t n o c r o l i r u d o s l , r o l i r u t n o c a ă c i t p o n i s a e r a t n e z e r P — 1 8. l u l e b a T e l a n o i ț u t i t s n i e l e r a o t c e s u r t n e p r o l i r u t n o c a ă t e l p m o c a ț n e v c e S r o l i n u i ț a r e p o e l a i r u t n o C e t n e r u c i r u t n o C e d e l i r u t n o C e r a l u m u c a 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 185 e t a g e r g a e l e l a p i c n i r P e l i b a t n o c i r u d o S l e l a n o i ț u t i t s n i e l e r a o t c e s u r t n e p r o l i r u t n o c a ă t e l p m o c a ț n e v c e S ă t e n ă n r e t x e ă r a i c n a n i f e i ț i z o P i u n o m i r t a p e d l u t n o C. 3 V I e r e d h c n i î e d i l i u u n o m i r t a p i i r o l a v a i ț a i r a V i l i u u n o m i r t a p a e r a o l a V l a n o i ț a n l a n o i ț a n i l i u u n o m i r t a p a e r a o l a V l a n o i ț a n e l a e l a t o t i i ț a i r a V ă t e n a e r a o l a V 0 9 B. 0 1 B. e t e n i i r o l a v ă t e n a e r a o l a V 0 9 B. e r a o i r e t x e r o l i n u i ț a r e p o l u d o S l r o l i r u b m h c s i l u d o S l u c e t n e r u c r o l i i ț a r e p o l u d o S l i i c i v r e s i s, i i c i v r e s i s, i r u n u b e d i r u n u b e d e r a o i r e t x e l u r o i r e t x e r o l i i ț a r e p o l u d o S l - n a n i f e d l u r a s e c e n / a e t a t i c a p a C l u r a s e c e n / a e t a t i c a p a C l u r o i r e t x e u c e t n e r u c i i r o l a v e l a i i ț a i r a V e t a r o t a d e t e n e r a ț l u r a s e c e n / a e t a t i c a p a C m u o v l e d i i r ă c i f i d o m i i r o l a v e l a i i ț a i r a V r o t l a e t a r o t a d e t e n e r a ț n a n i f e d e r a ț n a n i f e d i i r o l a v e l a i i ț a i r a V e t a r o t a d e t e n r o l e v i t c a e l a r o l i r e d r e i p / r o e r e n i ț e d n d i l i r u g i t s, â c i e l a n m o n 1 1 B. 2 1 B. 1 0 1 B. 9 B. 9 B. 2 0 1 B. 3 0 1 B. ă t e n ă n r e t x e ă r a i c n a n i f e i ț i z o P ă t e n a e r a o l a V 0 9 B. e l a e l a t o t i i ț a i r a V e t e n i i r o l a v ă t e n a e r a o l a V 0 9 B. 0 1 B. e t a r o t a d e t e n i i r o l a v r o l i i ț a i r a v l u t n o C. 1 1. I I I. V l a t i p a c e d l u t n o C. 1. I I I. V e r a l u m u c a e d l u t n o C. I I I. V - s n a r t i s, e r a m i r p r o l i r u t e t n e r u c r o l i r u r e f i s, i r u n u b u c r o l i i ț a r i i c i v r e s - i n e v l a r o i r e t x e l u t n o C. I I. V i s, i s, - s n a r t i e i m o n o c e l a t i p a c e d r o l i r u r e f - s n a r t i e i m o n o c e l a t i p a c e d r o l i r u r e f e r a i c n a n i f e n e v i t c a e d i i ț i z i h c a e d l u t n o C. 2 1. I I I. V r o l e v i t c a e l a m u o v l e d i r ă c i f i d o m r o t l a l u t n o C. 1 3. I I I. V e r a u l a v e e r e d l u t n o C. 2 3. I I I. V e v i t c a e d i r ă c i f i d o m r a i c n a n i f l u t n o C. 2. I I I. V r o t l a l u t n o C. 3. I I I. V i u n o m i r t a p e d l u t n o C. 1 V I a e i ț a i r a v e d l u t n o C. 2 V I i e r e d h c s e d e d l i l i u u n o m i r t a p u r o i r e t x e u c e v i s a p i s, e v i t c a e d l u t n o C. V I. V r o l i n u i ț a r e t n e r u c e d e l i r u t n o C e r a l u m u c a i u n o m i r t a p e d l u t n o C a e i ț a i r a v e d l u t n o C. 2 V I i l i u u n o m i r t a p i u n o m i r t a p e d l u t n o C. 3 V I e r e d h c n i î e d ) l u r o i r e t x e u c r o l i i ț a r e p o l u t n o c ( i i m u l i l u u t s e r l u t n o C e d l u t n o C. 0 - e p o l a r o i r e t x e l u t n o C. I. V i i m u l i l u u t s e r l u t n o C. V - e p o e l i r u t n o C i i c i v r e s i s, i r u n u b e d l u t n o C. 0 ă l a n o i ț a n ă l a i u t l e h C i s, i r u n u b i i c i v r e s i u n o m i r t a p e d l u t n o C. i e r e d h c s e d e d. 1 V I i u n o m i r t a p e d e l i r u t n o C. V I e d e l i r u t n o C i u n o m i r t a p i r u t n o C 186 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 SECVENȚA DE CONTURI 8. 09. Secvența de conturi se compune din trei categorii principale de conturi: (a) conturile curente: 1. contul de producție (I); 2. conturile de distribuire ș(cid:13)i utilizare a venitului (II); (b) conturile de acumulare (III); (c) bilanțurile (IV). CONTURILE CURENTE Contul de producție (I) (1) 8. 10. Contul de producție (I) prezintă operațiile legate de procesul de producție propriu-zis. Acest cont se întocmeș(cid:13)te pentru sectoarele instituționale ș(cid:13)i ramurile de activitate. Resursele sale includ producția, iar utilizările sale includ consumul intermediar. 8. 11. 8. 12. 8. 13. 8. 14. Contul de producție permite obținerea unuia din cele mai importante solduri contabile ale sistemului — valoarea adăugată sau valoarea creată de către orice unitate angajată într-o activitate de producție — ș(cid:13)i un agregat esențial: produsul intern brut. Valoarea adăugată are o semnificație economică atât pentru sectoarele instituționale, cât ș(cid:13)i pentru ramurile de activitate. La fel ca toate soldurile contabile ale conturilor următoare, valoarea adăugată (soldul contabil al contului) poate fi calculată înainte sau după consumul de capital fix, ș(cid:13)i anume valoarea adăugată brută sau valoarea adăugată netă. Având în vedere că producția este evaluată la prețurile de bază ș(cid:13)i consumul intermediar la prețurile de achiziție, valoarea adăugată nu conține impozitele fără subvențiile pe produse. Contul de producție la nivelul economiei totale include la resurse, pe lângă producția de bunuri ș(cid:13)i servicii, impozitele minus subvențiile pe produse. Contul de producție permite astfel ca produsul intern brut (la prețul pieței) să fie obținut ca articol din soldul contabil. Întrucât producția serviciilor de intermediere financiară (SIFIM) măsurate indirect nu este repartizată între sectoarele beneficiare, valoarea totală a producției SIFIM este tratată ca un consum intermediar al unui sector fictiv cu producție zero ș(cid:13)i valoare adăugată negativă egală ca dimensiune cu consumul intermediar, dar cu semn schimbat. În acest fel, valoarea adăugată a tuturor sectoarelor ș(cid:13)i ramurilor de activitate luate împreună se reduce cu această sumă. Pentru a uș(cid:13)ura prezentarea conturilor, există posibilitatea de a nu insera o coloană suplimentară pentru sectorul fictiv, ci de a lua în calcul cifra corespunzătoare din coloana economiei totale. Distribuirea ș(cid:13)i utilizarea conturilor de venituri (II) 8. 15. Distribuirea ș(cid:13)i utilizarea contului de venituri sunt analizate în patru etape: distribuirea primară, distribuirea secundară, redistribuirea în natură ș(cid:13)i utilizarea venitului. Prima etapă se referă la producerea veniturilor rezultate direct din procesul de producție ș(cid:13)i repartizarea lor între factorii de producție (capital, forță de muncă) ș(cid:13)i administrația publică (prin impozitul pe producție ș(cid:13)i importuri ș(cid:13)i prin subvenții). Această etapă permite să se stabilească excedentul din exploatare (sau a venitului mixt în cazul gospodăriilor) ș(cid:13)i a venitului primar. A doua etapă urmăreș(cid:13)te redistribuirea venitului prin alte transferuri decât transferurile sociale în natură. Ea permite obținerea venitului disponibil. A treia etapă descrie redistribuirea venitului prin transferuri sociale în natură. Ea permite obținerea venitului disponibil ajustat. A patra etapă arată modul în care venitul este consumat ș(cid:13)i economisit, profitul ș(cid:13)i economiile. (1) A se vedea capitolul 3 „Operațiuni cu produse”. 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 187 l a t o T 5 9 5 3 8 4 0 3 1 7 1 6 7 3 4 0 9 1 4 0 9 1 3 3 1 3 3 1 6 7 3 6 1 0 6 3 1 7 1 0 0 4 1 0 0 1 3 - ă z n u p s e r o c i r ă r t n I n d i e r a o t 1 S. l u t n o C e d i r u n u b i s, i i c i v r e s l u t n o C i l u u t s e r i i m u l - o n o c E a i m ă l a t o t 5 9 5 3 8 4 0 3 5 1 S. - u t i t s n I ă r ă f i i ț p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s - o p s o g - r o l i i r ă d - a l u p o p i e i ț 7 3 1 2 9 2 1 1 4 7 2 0 1 2 2 7 1 9 6 2 1 4 3 4 2 0 1 3 5 7 1 a i ț c u d o r P e s r u s e R e i ț c u d o r p e d l u t n o C : I l u t n o C — 2 8. l u l e b a T 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. e l i b a t n o c i r u d o s l i s, i n u i ț a r e p O - o p s o G e l i i r ă d - a l u p o p i e i ț - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p - e i c o S i ț ă t - e i c o S i ț ă t - i c n a n i f - n a n i f e n e r a e r a i c - e i c o S i ț ă t - e i c o S i ț ă t - n a n i f e n - i c n a n i f e r a i c e r a - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p - o p s o G e l i i r ă d - a l u p o p i e i ț u r t n e p a i ț c u d o r P l a n i f l u m u s n o c u i r p o r p e i ț c u d o r p ă t l A ă ț a i p - n o n e d a i ț c u d o r P M I F I S / ă ț a i p M I F I S / r a i d e m r e t n i l u m u s n o C - o r p e p e t i z o p m I i s u n m e s u d - o r p e p i i ț n e v b u s e s u d ă t a g u ă d a a e r a o l a V l u s u d o r P / ă t u r b t u r b n r e t n i 1 P. 1 1 P. 2 1 P. 3 1 P. ) 8 4 ( M I F I S ă r ă f ) 3 3 1 ( e s u d o r p e p e l i i ț n e v b u s ă r ă f , e l e t i z o p m i s u p l ) 9 3 7 1 ( e l a n o i ț u t i t s n i r o l e r a o t c e s l u l a t o t d n â t n e z e r p e r , 4 2 8 1 : ă l a t o t a i m o n o c E b 1 B. ) 8 4 ( M I F I S e d i s, ) 6 5 8 1 ( e l a n o i ț u t i t s n i r o l e r a o t c e s l u l a t o t d n â t n e z e r p e r , 4 0 9 1 : ă l a t o t a i m o n o c E 2 P. ) 9 1 1 P (. M I F I S u r t n e p 8 4 v i s u l c n i , 2 0 1 : e r a i c n a n i f i ț ă t e i c o S 1 1 P. - i p a c e d l u m u s n o C. 1 K 7 3 1 0 1 0 3 2 4 3 2 2 2 n r e t n i l u s u d o r P / ă t e n ă t a g u ă d a a e r a o l a V t e n x i f l a t. n * 1 B / n 1 B. 5 3 7 3 6 8 5 1 3 3 5 8 2 2 0 6 1. 1 3 D - 1 2 D. b * 1 B / b 1 B. 2 7 8 3 7 8 8 1 5 7 5 1 3 4 2 8 1 2 P. 1 8 8 9 2 6 4 2 4 9 6 6 4 0 9 1 4 0 9 1 3 3 1 3 3 1 4 2 8 1 2 2 2 2 0 6 1 5 1 S. - u t i t s n I ă r ă f i i ț p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s - o p s o g r o l i i r ă d - a l u p o p i e i ț 1 S. - n u p s e r o c i r ă r t n I n d i e r a o t ă z - o n o c E a i m ă l a t o t l u t n o C i l u u t s e r i i m u l l u t n o C e d i r u n u b i s, i i c i v r e s i r ă z i l i t U l a t o T 5 9 5 3 5 9 5 3 8 4 0 3 8 4 0 3 1 7 1 1 7 1 6 7 3 6 7 3 188 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 Conturile de distribuire primară a venitului (II. 1) Contul de producere a veniturilor (II. 1. 1) Formatul contului de producere a veniturilor pe sectoare instituționale este prezentat în tabelul 8. 3. 8. 16. Contul de producere a veniturilor este prezentat, de asemenea, pe ramuri de activitate, în coloana tabelelor de resurse ș(cid:13)i de utilizări. 8. 17. Contul de producere a veniturilor prezintă sectoarele, subsectoarele ș(cid:13)i ramurile de activitate care reprezintă sursa ș(cid:13)i mai puțin destinația veniturilor primare. 8. 18. Contul de producere a veniturilor analizează în ce măsură valoarea adăugată poate acoperi remunerarea angajaților ș(cid:13)i celelalte impozite, mai puțin subvențiile pe producție. El măsoară excedentul din exploatare, care este excedentul (sau deficitul) din activitatea de producție înainte de a se lua în considerare dobânzile, chiriile sau impozitele pe care unitatea productivă trebuie: (a) să le plătească pentru activele financiare sau activele corporale neproduse pe care ea le-a luat cu împrumut sau le-a închiriat; (b) să le primească pentru activele financiare sau activele corporale neproduse care se află în proprietatea sa. Excedentul din exploatare corespunde venitului pe care unitățile îl obțin din utilizarea proprie a instalațiilor lor de producție. Acesta este ultimul sold care poate fi calculat atât pentru ramurile de activitate, cât ș(cid:13)i pentru sectoarele ș(cid:13)i subsectoarele instituționale. 8. 19. În cazul întreprinderilor neconstituite în societăți care aparțin sectorului gospodăriilor populației, soldul contabil al contului de producere a veniturilor conține implicit un element care corespunde remunerării pentru munca efectuată de proprietar sau de membrii familiei sale ș(cid:13)i care nu poate fi separat de profitul său în calitate de întreprinzător. În această situație, soldul contabil este cunoscut sub numele de venit mixt. 8. 20. În cazul producției efectuată pentru sine a serviciilor de cazare de către gospodăriile proprietarilor- ocupanți, soldul contului de producere a veniturilor este un excedent din exploatare. Contul de alocare a veniturilor primare (II. 1. 2) 8. 21. 8. 22. Spre deosebire de contul de producere a veniturilor, contul de alocare a veniturilor primare priveș(cid:13)te unitățile ș(cid:13)i sectoarele instituționale rezidente în calitate de beneficiari ai veniturilor primare mai degrabă decât în calitate de producători de venituri primare. Prin venituri primare se înțeleg veniturile primite de unitățile rezidente ca rezultat al participării lor directe la procesele de producție ș(cid:13)i veniturile pe care le primeș(cid:13)te proprietarul unui activ financiar sau al unui activ corporal neprodus pentru că a furnizat fonduri unei alte unități instituționale sau pentru că a pus la dispoziția unei astfel de unități un activ corporal neprodus. 8. 23. Contul de alocare a veniturilor primare (II. 1. 2. ) nu poate fi calculat decât pentru sectoare ș(cid:13)i subsectoare instituționale deoarece, în cazul ramurilor de activitate, defalcarea anumitor fluxuri legate de finanțare (împrumuturi de capital) ș(cid:13)i de active este imposibilă. 8. 24. Având în vedere că serviciile de intermediere financiară indirect măsurate (SIFIM) nu sunt repartizate între sectoarele beneficiare, datele înregistrate la poziția dobânzi reprezintă dobânzile efectiv plătite ș(cid:13)i primite. În resurse este operată o ajustare, cu semn negativ, în coloana societăților financiare, ș(cid:13)i cu semn pozitiv, în coloana care corespunde sectorului fictiv. Pentru a simplifica prezentarea conturilor, există posibilitatea de a nu insera o coloană suplimentară pentru sectorul fictiv, ci de a lua în calcul cifra corespunzătoare în coloana economiei totale. 8. 25. Contul de alocare a veniturilor primare se descompune într-un cont de venit al întreprinderii (II. 1. 2. 1. ) ș(cid:13)i un cont de alocare a altor venituri primare (II. 1. 2. 2. ). Contul de venit al întreprinderii (II. 1. 2. 1) 8. 26. Scopul contului de venit al întreprinderii este de a stabili un sold contabil corespunzător conceptului de profit curent înaintea distribuirii ș(cid:13)i impozitării venitului, aș(cid:13)a cum este utilizat de obicei în contabilitatea de întreprindere. 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 189 l a t o T 4 2 8 1 2 0 6 1 - ă z n u p s e r o c i r ă r t n I n d i e r a o t 1 S. l u t n o C e d i r u n u b i s, i i c i v r e s l u t n o C i l u u t s e r i i m u l - o n o c E a i m ă l a t o t 4 2 8 1 5 1 S. - u t i t s n I ă r ă f i i ț p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s - o p s o g r o l i i r ă d - a l u p o p i e i ț 1 3 e s r u s e R r o l i r u t i n e v a e r e c u d o r p e d l u t n o C :. 1 1. I I l u t n o C — 3 8. l u l e b a T 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. e l i b a t n o c i r u d o s l i s, i n u i ț a r e p O - o p s o G e l i i r ă d - a l u p o p i e i ț - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p 5 7 5 8 8 1 - e i c o S i ț ă t - e i c o S i ț ă t - i c n a n i f - n a n i f e n e r a 3 7 e r a i c 2 7 8 ă t a g u ă d a a e r a o l a V l u s u d o r P / ă t u r b t u r b n r e t n i. b * 1 B / b 1 B. - e i c o S i ț ă t - e i c o S i ț ă t - n a n i f e n - i c n a n i f e r a i c e r a - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p - o p s o G e l i i r ă d - a l u p o p i e i ț 5 1 S. - u t i t s n I ă r ă f i i ț p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s - o p s o g r o l i i r ă d - a l u p o p i e i ț 1 S. - ă z n u p s e r o c i r ă r t n I n d i e r a o t - o n o c E a i m ă l a t o t l u t n o C i l u u t s e r i i m u l l u t n o C e d i r u n u b i s, i i c i v r e s i r ă z i l i t U l a t o T 0 0 0 0 2 0 6 1 8 2 3 3 5 8 5 1 3 6 5 3 7 n r e t n i l u s u d o r P / ă t e n ă t a g u ă d a a e r a o l a V t e n. n * 1 B / n 1 B. - a l a s a e r a r e n u m e R. 1 D 5 4 5 e t u r b i i ț a z i n m e d n i i s, r o l i ț a i r i i r a l a S n î e l a i c o s i i ț a z i t o C r o l i n o r t a p a n i c r a s a n i c r a s n î e v i t c e f e e l a i c o s i i ț a z i t o C r o l i n o r t a p e l a i c o s i i ț a z i t o C - r a s n î e t a t u p m i r o l i n o r t a p a n i c e p e t i z o p m I i s, e i ț c u d o r p i r u t r o p m i 1 1 D. 1 2 4 2 1 D. 4 2 1 1 2 1 D. 2 1 1 2 2 1 D. 2 1. 2 D 6 8 e s u d - o r p e p e t i z o p m I 1 2 D. A V T p i t e d e x a T a r p u s a i r u t p e r d i s, e t i z o p m I , r o l i r u t r o p m i A V T v i s u l c x e 1 1 2 D. 2 1 2 D. 5 1 0 1 5 4 1 3 0 4 1 7 8 3 5 8 4 5 2 9 3 9 3 0 0 0 3 3 2 2 1 1 1 0 1 1 0 2 6 7 9 6 5 3 9 1 4 7 1 9 1 5 3 2 1 4 1 1 2 1 7 1 0 0 0 0 2 6 7 9 6 5 3 9 1 4 7 1 9 1 5 3 2 1 4 1 1 2 1 7 1 190 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 l a t o T l u t n o C e d i r u n u b i s, i i c i v r e s l u t n o C i l u u t s e r i i m u l - o n o c E a i m ă l a t o t - ă z n u p s e r o c i r ă r t n I n d i e r a o t 1 S. 5 1 S. - u t i t s n I ă r ă f i i ț p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s - o p s o g r o l i i r ă d - a l u p o p i e i ț 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. e l i b a t n o c i r u d o s l i s, i n u i ț a r e p O - o p s o G e l i i r ă d - a l u p o p i e i ț - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p - e i c o S i ț ă t - e i c o S i ț ă t - i c n a n i f - n a n i f e n e r a e r a i c - e i c o S i ț ă t - e i c o S i ț ă t - n a n i f e n - i c n a n i f e r a i c e r a - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p - o p s o G e l i i r ă d - a l u p o p i e i ț 5 1 S. - u t i t s n I ă r ă f i i ț p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s - o p s o g r o l i i r ă d - a l u p o p i e i ț 1 S. - ă z n u p s e r o c i r ă r t n I n d i e r a o t - o n o c E a i m ă l a t o t l u t n o C i l u u t s e r i i m u l l u t n o C e d i r u n u b i s, i i c i v r e s 0 0 0 0 0 0 0 0 0 e p e l e t i z o p m i i s, i r u t r o p m i a r p u s a i r u t p e r D r o l i r u t r o p m i 1 2 1 2 D. e p e t i z o p m I 2 2 1 2 D. v i s u l c x e , i r u t r o p m i e l i r u t p e r d - i r u t r o p m i i s, A V T a r p u s a r o l A V T v i s u l c x e , e s u d - o r p e p e t i z o p m I 4 1 2 D. - o r p e p i i ț n e v b u S 1 3 D. e p i i ț n e v b u S i r u t r o p m i e s u d 1 1 3 D. e s u d o r p e p i i ț n e v b u s e t l A 9 1 3 D. e p e t i z o p m i e t l A e i ț c u d o r p 9 2 D. 6 8 i i ț n e v b u S. 3 D 5 3 – 3 0 2 0 3 1 – e i ț c u d o r p e p i i ț n e v b u s e t l A 9 3 D. 5 3 – 0 0 1 – e d t u r b l u t n e d e c x E b 2 B. 6 7 2 5 5 6 4 2 9 e r a t a o p x e l t x i m t u r b l u t i n e V b 3 B. t x i m t e n l u t i n e V n 3 B. n i d t e n l u t n e d e c x E e r a t a o l p x e n 2 B. 9 3 1 5 4 6 1 2 4 4 0 6 2 3 4 0 0 0 8 5 7 1 0 3 4 9 4 4 – 8 – 0 8 – 6 3 – 9 2 4 2 4 4 7 1 2 2 3 4 0 0 0 0 0 0 0 0 0 l a t o T 7 1 0 3 4 9 4 4 – 8 – 0 8 – 6 3 – 9 2 4 2 4 4 7 1 2 2 3 4 e s r u s e R i r ă z i l i t U 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 191 l a t o T 9 2 4 2 4 4 7 1 2 2 3 4 8 6 7 5 7 5 3 9 1 4 7 1 9 1 5 3 2 1 4 1 1 2 1 7 1 - ă z n u p s e r o c i r ă r t n I n d i e r a o t 1 S. l u t n o C e d i r u n u b i s, i i c i v r e s l u t n o C i l u u t s e r i i m u l - o n o c E a i m ă l a t o t 2 2 0 0 0 0 0 0 0 9 2 4 2 4 4 7 1 2 2 3 4 6 6 7 3 7 5 3 9 1 4 7 1 9 1 5 3 2 1 4 1 1 2 1 7 1 5 1 S. - u t i t s n I ă r ă f i i ț p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s - o p s o g r o l i i r ă d - a l u p o p i e i ț 8 5 2 4 4 0 6 2 3 4 6 6 7 3 7 5 3 9 1 4 7 1 9 1 5 3 2 1 4 1 1 2 1 7 1 6 1 5 4 9 3 1 n i d t e n l u t n e d e c x E t x i m t u r b l u t i n e V e r a t a o p x e l t x i m t e n l u t i n e V e r a t a o l p x e - a l a s a e r a r e n u m e R e t u r b i i ț a z i n m e d n i i s, r o l i ț a i r i i r a l a S n î e l a i c o s i i ț a z i t o C r o l i n o r t a p a n i c r a s a n i c r a s n î e v i t c e f e e l a i c o s i i ț a z i t o C r o l i n o r t a p e l a i c o s i i ț a z i t o C - r a s n î e t a t u p m i r o l i n o r t a p a n i c e p e t i z o p m I i s, e i ț c u d o r p i r u t r o p m i - o r p e p e t i z o p m I 1 2 D. A V T p i t e d e x a T e s u d a r p u s a i r u t p e r d i s, e t i z o p m I , r o l i r u t r o p m i A V T v i s u l c x e 1 1 2 D. 2 1 2 D. b 3 B. n 2 B. n 3 B. 1 D 1 1 D. 2 1 D. 1 2 1 D. 2 2 1 D. 2 D e s r u s e R e r a m i r p r o l i r u t i n e v a e r a c o l a e d l u t n o C :. 2 1. I I l u t n o C — 4 8. l u l e b a T 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. e l i b a t n o c i r u d o s l i s, i n u i ț a r e p O - o p s o G e l i i r ă d - a l u p o p i e i ț - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p 2 9 6 4 - e i c o S i ț ă t - e i c o S i ț ă t - i c n a n i f - n a n i f e n e r a 5 5 e r a i c 6 7 2 e d t u r b l u t n e d e c x E b 2 B. - e i c o S i ț ă t - e i c o S i ț ă t - n a n i f e n - i c n a n i f e r a i c e r a - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p - o p s o G e l i i r ă d - a l u p o p i e i ț 5 1 S. - u t i t s n I ă r ă f i i ț p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s - o p s o g r o l i i r ă d - a l u p o p i e i ț 1 S. - ă z n u p s e r o c i r ă r t n I n d i e r a o t - o n o c E a i m ă l a t o t l u t n o C i l u u t s e r i i m u l l u t n o C e d i r u n u b i s, i i c i v r e s i r ă z i l i t U l a t o T 6 6 0 0 0 0 6 6 192 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 l a t o T 7 1 0 3 4 9 4 4 – 8 – 0 8 – 6 3 – 6 4 4 0 2 2 2 0 2 1 0 6 0 6 - ă z n u p s e r o c i r ă r t n I n d i e r a o t 1 S. l u t n o C e d i r u n u b i s, i i c i v r e s l u t n o C i l u u t s e r i i m u l - o n o c E a i m ă l a t o t 5 1 S. - u t i t s n I ă r ă f i i ț p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s - o p s o g r o l i i r ă d - a l u p o p i e i ț e s r u s e R 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. e l i b a t n o c i r u d o s l i s, i n u i ț a r e p O - o p s o G e l i i r ă d - a l u p o p i e i ț - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p - e i c o S i ț ă t - e i c o S i ț ă t - i c n a n i f - n a n i f e n e r a e r a i c - e i c o S i ț ă t - e i c o S i ț ă t - n a n i f e n - i c n a n i f e r a i c e r a - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p - o p s o G e l i i r ă d - a l u p o p i e i ț 5 1 S. - u t i t s n I ă r ă f i i ț p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s - o p s o g r o l i i r ă d - a l u p o p i e i ț 1 S. - ă z n u p s e r o c i r ă r t n I n d i e r a o t - o n o c E a i m ă l a t o t l u t n o C i l u u t s e r i i m u l l u t n o C e d i r u n u b i s, i i c i v r e s i r ă z i l i t U l a t o T 0 0 0 0 0 0 0 0 0 9 3 2 2 7 1 4 1 3 7 1 0 3 4 9 4 4 – 8 – 0 8 – 6 3 – 7 0 4 0 0 0 2 3 0 1 6 4 7 5 5 5 0 0 0 4 3 1 3 3 7 5 3 1 4 4 7 1 0 3 4 9 4 4 – 8 – 0 8 – 6 3 – 0 3 2 1 8 1 5 3 1 a r p u s a i r u t p e r D r o l i r u t r o p m i 1 2 1 2 D. e p e t i z o p m I 2 2 1 2 D. v i s u l c x e , i r u t r o p m i e l i r u t p e r d - i r u t r o p m i i s, A V T a r p u s a r o l A V T v i s u l c x e , e s u d - o r p e p e t i z o p m I e p e l e t i z o p m i i s, i r u t r o p m i e p e t i z o p m i e t l A e i ț c u d o r p i i ț n e v b u S - o r p e p i i ț n e v b u S e s u d e p i i ț n e v b u S i r u t r o p m i 4 1 2 D. 9 2 D. 3 D 1 3 D. 1 1 3 D. e s u d o r p e p i i ț n e v b u s e t l A 9 1 3 D. e i ț c u d o r p e p i i ț n e v b u s e t l A 9 3 D. 0 6 1 5 2 1 8 4 – 5 2 5 2 8 7 5 2 3 3 M I F I S e r a t s u A j 9 1 1 P. e t a t e i r p i z n â b o D 1 4 D. 6 6 e t i u b i r t s i d i r u t i n e V r o l i ț ă t e i c o s e l a - i n e v e p i r ă v e l e r P - e i c o s - i s a v c e l i r u t r o l i ț ă t e d n e d i v i D 2 4 D. 8 4 1 2 4 D. 2 2 4 D. 4 2 4 2 7 7 6 3 6 3 0 - o r p n d i i r u t i n e V. 4 D 5 4 1 8 3 1 6 4 9 3 0 4 4 7 1 7 7 0 0 8 3 6 0 2 0 4 8 0 6 4 2 0 0 0 0 0 0 0 0 6 6 6 1 6 3 0 6 3 6 4 4 0 2 2 2 0 2 1 0 6 0 6 10/vol. 2 RO l a t o T - ă z n u p s e r o c i r ă r t n I n d i e r a o t 1 S. l u t n o C e d i r u n u b i s, i i c i v r e s l u t n o C i l u u t s e r i i m u l - o n o c E a i m ă l a t o t Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 193 4 1 5 2 5 6 0 0 4 1 5 2 5 6 5 1 S. - u t i t s n I ă r ă f i i ț p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s - o p s o g r o l i i r ă d - a l u p o p i e i ț 0 0 0 e s r u s e R 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. e l i b a t n o c i r u d o s l i s, i n u i ț a r e p O - o p s o G e l i i r ă d - a l u p o p i e i ț - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p - e i c o S i ț ă t - e i c o S i ț ă t - i c n a n i f - n a n i f e n e r a e r a i c - e i c o S i ț ă t - e i c o S i ț ă t - n a n i f e n - i c n a n i f e r a i c e r a - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p - o p s o G e l i i r ă d - a l u p o p i e i ț 5 1 S. - u t i t s n I ă r ă f i i ț p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s - o p s o g r o l i i r ă d - a l u p o p i e i ț 1 S. - ă z n u p s e r o c i r ă r t n I n d i e r a o t - o n o c E a i m ă l a t o t l u t n o C i l u u t s e r i i m u l l u t n o C e d i r u n u b i s, i i c i v r e s 3 4 D. 0 0 0 0 0 4 1 3 0 2 1 2 0 0 0 7 0 3 4 5 e n i ă r t s i i ț i t s e v n i n d i e t i t s e v n i e r i i c i f e n e B e t c e r i d - o r p n d i i r u t i n e V e t i u b i r t a e t a t e i r p r o l i ț a r u g i s a 4 4 D. 5 2 1 4 i i r i h C 5 4 D. 1 3 0 7 7 2. b * 5 B / b 5 B. 9 0 2 9 2 1 2 2 0 9 3 1 5 5 8 1 5 5 8 1 0 6 5 2 5 6 i r ă z i l i t U l a t o T 4 1 5 2 5 6 l u t i n e V / e r a m i r p t u r b l a n o i ț a n l a t u r b l u d o S l r o l i r u t i n e v - u t i n e v l a t e n l u d l o S l u t i n e V / e r a m i r p r o l i r t e n l a n o i ț a n. ) 8 4 + ( v i t c i f i l u u r o t c e s i s, ) 8 4 - ( e r a i c n a n i f i ț ă t e i c o s i l u u r o t c e s e d n u p s e r o c e c ă l a t o t a i m o n o c e u r t n e p M I F I S a e r a t s u A j. n * 5 B / n 5 B. 2 7 9 1 1 9 1 8 4 3 1 3 3 3 6 1 3 3 6 1 194 8. 27. RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 Pentru administrațiile publice ș(cid:13)i instituțiile fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor, acest cont se referă numai la activitățile lor de piață. 8. 28. Venitul întreprinderii corespunde excedentului de exploatare sau venitului mixt (în resursele contului) plus minus veniturile din proprietate de primit proporțional cu activele financiareș(cid:13)i altele aparținând întreprinderii (în resursele contului) dobânzile de plătit de întreprindere ș(cid:13)i chiriile de plătit pentru terenuri ș(cid:13)i alte active corporale neproduse închiriate de întreprindere (în utilizările contului). Nu sunt scăzute din venitul întreprinderii veniturile din proprietate de plătit sub formă de dividende sau de câș(cid:13)tiguri reinvestite din investiții străine directe. Contul de alocare a altor venituri primare (II. 1. 2. 2) 8. 29. Scopul contului de alocare a altor venituri primare este de a reveni de la conceptul de venit al întreprinderii la conceptul de venit primar; el conține deci elementele de venit primar care nu sunt incluse în contul de venit al întreprinderii: (a) pentru societăți, dividendele distribuite ș(cid:13)i câș(cid:13)tigurile reinvestite din investiții străine directe (la utilizări); (b) pentru gospodării: 1. veniturile din proprietate de plătit, în afară de chiriile ș(cid:13)i dobânzile de plătit pe activitatea întreprinderii (la utilizări); 2. remunerarea angajaților (la resurse); 3. veniturile din proprietate de primit, în afară de cele primite pentru activitatea întreprinderii (la resurse); (c) pentru administrațiile publice: 1. veniturile din proprietate de plătit, în afară de cele legate de activitățile de piață (la utilizări); 2. impozitele pe producție ș(cid:13)i importurile fără subvențiile (la resurse); 3. veniturile din proprietate de primit, în afară de cele legate de activitățile de piață (la resurse). Contul de distribuire secundară a venitului (II. 2) 8. 30. Contul de distribuire secundară a venitului arată cum soldul veniturilor primare ale unui sector instituțional este alocat prin redistribuiri: impozite curente pe venit, avere etc. , contribuții ș(cid:13)i contribuții sociale (în afară de transferurile sociale în natură) ș(cid:13)i alte transferuri curente. 8. 31. Soldul contului este venitul disponibil, care reflectă operațiunile curente ș(cid:13)i exclude în mod explicit transferurile de capital, câș(cid:13)tigurile ș(cid:13)i pierderile reale din deținere ș(cid:13)i consecințele unor evenimente cum ar fi catastrofele naturale. 8. 32. Contribuțiile sociale sunt înregistrate (2) la utilizările contului de distribuire secundară a venitului gospodăriilor ș(cid:13)i la resursele contului de distribuire secundară a venitului sectoarelor instituționale care gestionează asigurările sociale. Atunci când sunt contribuții sociale suportate de angajatori în profitul angajaților lor, ele sunt mai întâi incluse în remunerarea angajaților, la utilizările contului de venituri ale angajatorului deoarece sunt un element de cost salarial; ele sunt de asemenea înregistrate, ca remunerare a angajaților, la resursele contului alocat veniturilor primare ale gospodăriilor, pentru că ele corespund contribuțiilor furnizate gospodăriilor. (2) Contribuțiile sociale care figurează la utilizările contului de distribuire secundară a venitului gospodăriilor sunt fără taxele de serviciu ale fondurilor de pensii ș(cid:13)i ale altor întreprinderi de asigurare, ale căror resurse sunt constituite — în totalitate sau în parte — din contribuțiile sociale efective. 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 195 i r u t n o C l a t o T - n u p s e r o c i r ă r t n I n d i e r a o t ă z 1 S. l u t n o C e d i r u n u b i s, i i c i v r e s l u t n o C i l u u t s e r i i m u l - o n o c E a i m ă l a t o t 5 1 S. - u t i t s n I ă r ă f i i ț p o c s v i t a r c u l - r e s n î l u i c i v - o p s o g r o l i i r ă d - a l u p o p - a l u p o p i e i ț i e i ț - o p s o G e l i i r ă d e l i b a t n o c i r u d o s l i s, i n u i ț a r e p O - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p - e i c o S i ț ă t - i c n a n i f e r a i ț ă t e i c o S - n a n i f e n e r a i c i ț ă t e i c o S - n a n i f e n e r a i c - e i c o S i ț ă t - i c n a n i f e r a - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p - o p s o G e l i i r ă d - a l u p o p - a l u p o p i e i ț i e i ț e r a m i r p i r u t i n e v r o t l a a e r a c o l a e d l u t n o C :. e s r u s e R. 2 2 1. I I i s, i i r e d n i r p e r t n î l a t i n e v e d l u t n o C :. 1 2 1. I I e l i r u t n o C — 5 8. l u l e b a T 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 1 2 1. I I t i n e v e d - e r t n î l a l u t n o C i i r e d n i r p 9 2 4 2 4 4 7 1 2 2 3 4 8 6 2 6 6 1 0 2 4 2 4 0 1 1 5 4 4 9 2 4 8 2 9 6 4 5 5 6 7 2 2 4 4 5 0 6 6 1 5 4 9 3 1 - a o l p x e n i d t e n t n e d e c x E 1 2 6 1 5 5 0 2 4 4 7 1 2 2 3 4 7 4 2 0 5 1 0 7 3 7 3 0 1 1 5 4 4 0 0 0 0 0 5 0 5 5 0 0 2 3 4 4 0 4 4 0 0 0 0 0 6 1 5 2 1 8 4 - 5 2 5 2 0 7 0 3 8 7 5 2 3 3 0 4 5 e t a t e i r p o r p n d i i r u t i n e V M I F I S e r a t s u A j i z n â b o D e l a e t i u b i r t s i d i r u t i n e V r o l i ț ă t e i c o s l u t i n e v e p i r ă v e l e r P r o l i ț ă t e i c o s - i s a v c e d n e d i v i D n d i e t i t s e v n i e r i i c i f e n e B e t c e r i d e n i ă r t s i i ț i t s e v n i e t a t e i r p o r p n d i i r u t i n e V r o l i ț a r u g i s a e t i u b i r t a t x i m t e n t i n e V e r a t e d t u r b t n e d e c x E e r a t a o p x e l t x i m t u r b t i n e V b 2 B. g 3 B. n 2 B. n 3 B. 4 D 1 4 D. 9 1 1 P. 2 4 D. 1 2 4 D. 2 2 4 D. 3 4 D. 4 4 D. 7 9 6 6 2 0 1 7 7 9 2 7 0 1 4 i i r i h C 5 4 D. 1 3 i i r e d n i r p - e r t n î e l a e t u r b i r u t i n e V b 4 B. 7 5 2 i i r e d n i r p - e r t n î e l a e t e n i r u t i n e V n 4 B. 0 2 1 5 5 1 1 0 9 4 5 2 0 5 6 7 1 4 7 2 3 5 5 1 S. - u t i t s n I ă r ă f i i ț p o c s v i t a r c u l - r e s n î l u i c i v - o p s o g r o l i i r ă d 1 S. - n u p s e r o c i r ă r t n I n d i e r a o t ă z - o n o c E a i m ă l a t o t l u t n o C i l u u t s e r i i m u l l u t n o C e d i r u n u b i s, i i c i v r e s l a t o T i r u t n o C i r ă z i l i t U 2 2 0 6 3 7 1 2 7 4 1 0 7 2 3 1 5 2 5 4 1 0 9 9 7 6 4 1 4 4 2 0 6 1 0 4 1 5 2 5 4 1 0 9 9 7 6 t i n e v e d - e r t n î l a l u t n o C i i r e d n i r p. 1 2 1. I I 196 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 i r u t n o C l a t o T - n u p s e r o c i r ă r t n I n d i e r a o t ă z 1 S. l u t n o C e d i r u n u b i s, i i c i v r e s l u t n o C i l u u t s e r i i m u l - o n o c E a i m ă l a t o t 5 1 S. - u t i t s n I ă r ă f i i ț p o c s v i t a r c u l - r e s n î l u i c i v - o p s o g r o l i i r ă d - a l u p o p - a l u p o p i e i ț i e i ț - o p s o G e l i i r ă d - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p. 2 2 1. I I l u t n o C - o l a e d a e r a c r o t l a i r u t i n e v e r a m i r p 1 0 9 9 7 6 8 6 7 5 7 5 3 9 1 4 7 1 9 1 5 3 2 1 4 1 1 2 1 7 1 7 1 0 3 4 9 4 4 – 8 – 2 2 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 1 0 9 9 7 6 6 6 7 3 7 5 3 9 1 4 7 1 9 1 5 3 2 1 4 1 1 2 1 7 1 7 1 0 3 4 9 4 4 - 8 – 6 3 2 3 5 1 4 0 9 4 1 1 6 6 7 3 7 5 3 9 1 4 7 1 9 1 5 3 2 1 4 1 1 2 1 7 1 7 1 0 3 4 9 8 – 4 4 – - e i c o S i ț ă t - i c n a n i f e r a 5 6 5 5 i ț ă t e i c o S - n a n i f e n e r a i c 7 5 2 - e r t n î e l a e t u r b i r u t i n e V i i r e d n i r p 0 2 1 - e r t n î e l a e t e n i r u t i n e V - i ț a i r a l a s a e r a r e n u m e R i i r e d n i r p i i ț a z i n m e d n i i s, i i r a l a S e t u r b r o l - r a s n î e l a i c o s i i ț a z i t o C r o l i n o r t a p a n i c e v i t c e f e e l a i c o s i i ț a z i t o C r o l i n o r t a p a n i c r a s n î a n i c r a s n î e t a t u p m i e l a i c o s i i ț a z i t o C r o l i n o r t a p b 4 B. n 4 B. 1 D 1 1 D. 2 1 D. 1 2 1 D. 2 2 1 D. e i ț c u d o r p e p e t i z o p m I. 2 D e l i b a t n o c i r u d o s l i s, i n u i ț a r e p O i ț ă t e i c o S - n a n i f e n e r a i c - e i c o S i ț ă t - i c n a n i f e r a - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p e s u d o r p e p e t i z o p m I A V T p i t e d e x a T i r u t r o p m i i s, i r u t p e r d i s, e t i z o p m I , r o l i r u t r o p m i a r p u s a 1 1 2 D. 2 1 2 D. 1 2 D. - i z o p m i i s, A V T v i s u l c x e i r u t r o p m i e p e l e t A V T v i s u l c x e - r o p m i a r p u s a i r u t p e r D 1 2 1 2 D. r o l i r u t , i r u t r o p m i e p e t i z o p m I 2 2 1 2 D. a r p u s a e l i r u t p e r d i s, A V T v i s u l c x e r o l i r u t r o p m i , e s u d o r p e p e t i z o p m I 4 1 2 D. e s u d o r p e p i i ț n e v b u S e p e t i z o p m i e t l A e i ț c u d o r p i i ț n e v b u S 9 2 D. 1 3 D. 3 D e s r u s e R 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. - o p s o G e l i i r ă d - a l u p o p - a l u p o p i e i ț i e i ț 5 1 S. - u t i t s n I ă r ă f i i ț p o c s v i t a r c u l - r e s n î l u i c i v - o p s o g r o l i i r ă d 1 S. - n u p s e r o c i r ă r t n I n d i e r a o t ă z - o n o c E a i m ă l a t o t l u t n o C i l u u t s e r i i m u l l u t n o C e d i r u n u b i s, i i c i v r e s l a t o T i r u t n o C i r ă z i l i t U 6 6 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 6 6 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 l u t n o C - o l a e d a e r a c r o t l a i r u t i n e v e r a m i r p. 2 2 1. I I 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 197 i r u t n o C l a t o T l u t n o C e d i r u n u b i s, i i c i v r e s l u t n o C i l u u t s e r i i m u l 0 8 – 6 3 – 8 7 1 6 5 8 7 8 1 0 6 3 0 2 1 2 0 0 0 8 1 6 2 1 9 3 - o n o c E a i m ă l a t o t 0 8 – 6 3 – 0 6 1 0 5 6 6 9 7 5 3 0 2 1 2 - n u p s e r o c i r ă r t n I n d i e r a o t ă z 1 S. 5 1 S. - u t i t s n I ă r ă f i i ț p o c s v i t a r c u l - r e s n î l u i c i v - o p s o g r o l i i r ă d - a l u p o p - a l u p o p i e i ț i e i ț 5 5 0 0 0 0 0 0 9 2 1 3 3 2 5 8 4 4 3 0 2 1 2 - o p s o G e l i i r ă d e s r u s e R 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. e l i b a t n o c i r u d o s l i s, i n u i ț a r e p O - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p - e i c o S i ț ă t - i c n a n i f e r a i ț ă t e i c o S - n a n i f e n e r a i c i ț ă t e i c o S - n a n i f e n e r a i c - e i c o S i ț ă t - i c n a n i f e r a - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p - o p s o G e l i i r ă d - a l u p o p - a l u p o p i e i ț i e i ț 0 8 – 6 3 – 6 2 2 1 4 1 1 3 1 i r u t r o p m i e p i i ț n e v b u S - o r p e p i i ț n e v b u s e t l A e s u d e p i i ț n e v b u s e t l A e i ț c u d o r p 1 1 3 D. 9 1 3 D. 9 3 D. e t a t e i r p o r p n d i i r u t i n e V. 4 D 8 4 6 3 e l a e t i u b i r t s i d i r u t i n e V 2 4 D. 8 4 i z n â b o D 1 4 D. e l i r u t i n e v e p i r ă v e l e r P i ț ă t e i c o s - i s a v c n d i e t i t s e v n i e r i i c i f e n e B e t c e r i d e n i ă r t s i i ț i t s e v n i e t a t e i r p o r p n d i i r u t i n e V r o l i ț a r u g i s a e t i u b i r t a r o l i ț ă t e i c o s e d n e d i v i D 1 2 4 D. 2 2 4 D. 4 2 4 2 4 4 D. 3 4 D. 0 6 3 6 3 0 0 7 3 7 3 7 3 7 1 i i r i h C 5 4 D. 0 2 - i r u t i n e v l a t u r b l u d o S l l u t i n e V / e r a m i r p r o l t u r b l a n o i ț a n l a n o i ț a n l u t i n e V / e r a m i r p r o l i r u t i n e v l a t e n l u d l o S t e n. b * 5 B / b 5 B. n * 5 B / n 5 B. 9 0 2 9 2 1 2 2 0 9 3 1 2 7 9 1 1 9 1 8 4 3 1 5 5 0 6 3 3 6 1 9 5 4 8 0 6 4 2 0 0 0 0 9 3 3 6 3 0 6 3 0 0 0 2 0 2 2 6 0 2 1 0 6 0 6 0 0 2 5 5 8 1 0 2 5 5 8 1 3 3 6 1 3 3 6 1 5 1 S. - u t i t s n I ă r ă f i i ț p o c s v i t a r c u l - r e s n î l u i c i v - o p s o g r o l i i r ă d 1 S. - n u p s e r o c i r ă r t n I n d i e r a o t ă z - o n o c E a i m ă l a t o t l u t n o C i l u u t s e r i i m u l l u t n o C e d i r u n u b i s, i i c i v r e s l a t o T i r u t n o C i r ă z i l i t U 198 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 l a t o T 5 5 8 1 3 3 6 1 3 1 2 9 4 0 2 2 2 3 3 0 3 4 7 1 0 6 1 4 1 7 9 - n u p s e r o c i r ă r t n I n d i e r a o t ă z 1 S. l u t n o C e d i r u n u b i s, i i c i v r e s l u t n o C i l u u t s e r i i m u l - o n o c E a i m ă l a t o t 5 5 8 1 3 3 6 1 3 1 2 9 4 0 2 2 2 3 3 0 3 4 7 1 0 6 1 4 1 7 9 5 1 S. - u t i t s n I ă r ă f i i ț p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s - o p s o g r o l i i r ă d - u p o p i e i ț a l 6 3 1 e s r u s e R l i u u t i n e v a ă r a d n u c e s e r i u b i r t s i d e d l u t n o C :. 2. I I l u t n o C — 6 8. l u l e b a T 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. e l i b a t n o c i r u d o s l i s, i n u i ț a r e p O - o p s o G e l i i r ă d - u p o p i e i ț a l - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p 0 9 3 1 1 2 2 - e i c o S i ț ă t - e i c o S i ț ă t - i c n a n i f - n a n i f e n e r a 9 2 e r a i c 9 0 2 - i r u t i n e v l a t u r b l u d o S l l u t i n e V / e r a m i r p r o l t u r b l a n o i ț a n. b * 5 B / b 5 B. - e i c o S i ț ă t - e i c o S i ț ă t - n a n i f e n - i c n a n i f e r a i c e r a - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p - o p s o G e l i i r ă d - u p o p i e i ț a l 5 1 S. - u t i t s n I ă r ă f i i ț p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s - o p s o g r o l i i r ă d - u p o p i e i ț a l 1 S. - n u p s e r o c i r ă r t n I n d i e r a o t ă z - o n o c E a i m ă l a t o t l u t n o C i l u u t s e r i i m u l l u t n o C e d i r u n u b i s, i i c i v r e s i r ă z i l i t U l a t o T 8 4 3 1 1 9 1 9 1 2 7 l a n o i ț a n l u t i n e V / e r a m i r p r o l i r u t i n e v l a t e n l u d l o S t e n e p e t n e r u c e l e t i z o p m I i u n o m i r t a p e p , t i n e v. c t e. n * 5 B / n 5 B. 5 D 4 2 0 1 8 7 1 2 1 2 3 1 2 9 4 0 2 8 6 2 3 6 2 9 3 8 3 5 5 1 8 1 4 4 1 5 1 2 1 1 1 1 6 7 3 - n u o v l e l a i c o s i i ț a z i t o C 2 1 1 1 6 D. r o l i n o r t a p e l a e r a t 0 2 1 n î e l a i c o s i i ț a z i t o C r o l i ț a i r a l a s a n i c r a s 2 1 1 6 D. 4 1 7 9 4 1 7 9 - c e f e e l a i c o s i i ț a z i t o C - r a s n î i i r o t a g i l b o e v i t r o l i n o r t a p a n i c 1 1 1 1 6 D. 0 6 1 0 6 1 4 1 e l a i c o s i i ț a z i t o C 1 6 D. e t n e r u c e t i z o p m i e t l A 9 5 D. 4 t i n e v e p e t i z o p m I 1 5 D. 0 2 7 3 - c e f e e l a i c o s i i ț a z i t o C 1 1 6 D. e v i t a n i c r a s n î e v i t r o l i n o r t a p - c e f e e l a i c o s i i ț a z i t o C 1 1 1 6 D. 6 7 1 2 2 2 3 3 0 3 4 7 1 9 3 0 2 2 2 3 3 0 3 4 7 1 1 1 3 1 2 4 0 2 9 2 2 3 3 0 3 4 7 1 0 6 1 4 1 7 9 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 199 l a t o T 5 8 2 1 2 3 2 2 0 1 9 1 2 3 3 2 3 2 9 2 - n u p s e r o c i r ă r t n I n d i e r a o t ă z 1 S. l u t n o C e d i r u n u b i s, i i c i v r e s l u t n o C i l u u t s e r i i m u l - o n o c E a i m ă l a t o t 5 1 S. - u t i t s n I ă r ă f i i ț p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s - o p s o g r o l i i r ă d - u p o p i e i ț a l 5 8 2 1 2 3 2 2 0 1 - o p s o G e l i i r ă d - u p o p i e i ț a l - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p 9 6 - e i c o S i ț ă t - e i c o S i ț ă t - i c n a n i f - n a n i f e n e r a 5 1 e r a i c 1 e l i b a t n o c i r u d o s l i s, i n u i ț a r e p O - i l b o e l a i c o s i i ț a z i t o C - a l a s a n i c r a s n î i i r o t a g r o l i ț a i r 1 2 1 1 6 D. 7 5 - n u o v l e l a i c o s i i ț a z i t o C 2 2 1 1 6 D. r o l i ț a i r a l a s e l a e r a t 2 3 2 2 0 1 e l a i s, i ț n e d n e p e d n i ă r ă f r o l e n a o s r e p e i ț a p u c o r o l e n a o s r e p e l a i s, i ț n e d e i ț a p u c o ă r ă f - n e p e d n i r o l i r o t ă r c u l e l a e l a i c o s i i ț a z i t o C 3 1 1 6 D. - i l b o e l a i c o s i i ț a z i t o C r o l i r o t ă r c u l e l a i i r o t a g 1 3 1 1 6 D. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. e s r u s e R i r ă z i l i t U - e i c o S i ț ă t - e i c o S i ț ă t - n a n i f e n - i c n a n i f e r a i c e r a - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p - o p s o G e l i i r ă d - u p o p i e i ț a l 5 1 S. - u t i t s n I ă r ă f i i ț p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s - o p s o g r o l i i r ă d - u p o p i e i ț a l 1 S. - n u p s e r o c i r ă r t n I n d i e r a o t ă z - o n o c E a i m ă l a t o t l u t n o C i l u u t s e r i i m u l l u t n o C e d i r u n u b i s, i i c i v r e s 5 8 2 1 2 3 2 2 5 8 2 1 2 3 2 2 e l i r u r e f s n a r t t â c e d ă r u t a n n î e l a i c o s 9 1 1 5 1 2 1 e l a i c o s i i ț a z i t o C 2 1 6 D. 9 1 9 1 e t a t u p m i 2 3 3 2 3 3 e l e t l a , e l a i c o s i i ț a t s e r P 2 6 D. 3 1 9 2 9 8 2 1 2 3 3 2 3 2 9 2 2 3 2 9 2 e r a r u g i s a e d i i ț a t s e r P r o l e m e t s i s a ă l a i c o s e t a v i r p i n a b n î ă l a i c o s 2 2 6 D. 1 8 2 e t a t i r u c e s e d i i ț a t s e r P 1 2 6 D. 2 3 2 2 3 2 9 2 e l a i s, i ț n e d n e p e d n i ă r ă f r o l e n a o s r e p e i ț a p u c o r o l i r o t ă r c u l e l a e r a t - n u o v l e l a i c o s i i ț a z i t o C 2 3 1 1 6 D. 0 1 0 1 l a t o T 5 8 2 1 2 3 2 2 0 1 9 1 2 3 3 2 3 2 9 2 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 9 1 2 5 5 4 5 4 6 9 2 3 6 5 - o n o c E a i m ă l a t o t 9 1 2 5 5 4 200 e s r u s e R RO l a t o T l u t n o C e d i r u n u b i s, i i c i v r e s l u t n o C i l u u t s e r i i m u l - n u p s e r o c i r ă r t n I n d i e r a o t ă z 1 S. 5 1 S. - u t i t s n I ă r ă f i i ț p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s - o p s o g r o l i i r ă d - u p o p i e i ț a l 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. e l i b a t n o c i r u d o s l i s, i n u i ț a r e p O - o p s o G e l i i r ă d - u p o p i e i ț a l - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p - e i c o S i ț ă t - e i c o S i ț ă t - i c n a n i f - n a n i f e n e r a e r a i c - e i c o S i ț ă t - e i c o S i ț ă t - n a n i f e n - i c n a n i f e r a i c e r a - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p - o p s o G e l i i r ă d - u p o p i e i ț a l 5 1 S. - u t i t s n I ă r ă f i i ț p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s - o p s o g r o l i i r ă d - u p o p i e i ț a l 1 S. - n u p s e r o c i r ă r t n I n d i e r a o t ă z - o n o c E a i m ă l a t o t l u t n o C i l u u t s e r i i m u l l u t n o C e d i r u n u b i s, i i c i v r e s 9 1 2 5 e r a r u g i s a e d i i ț a t s e r P e l a e t c e r i d ă l a i c o s r o l i n o r t a p 3 2 6 D. 2 1 1 5 1 9 1 i n a b n î ă l a i c o s ă ț n e t s i s a e d i i ț a t s e r P 4 2 6 D. 2 5 2 5 8 7 2 9 3 9 3 2 6 3 6 3 8 0 1 0 1 e t n e r u c i r u r e f s n a r t e t l A. 7 D 1 1 6 4 9 3 1 1 7 2 9 6 2 1 3 1 6 9 6 9 1 3 2 4 5 3 1 6 9 4 5 4 e t n e r u c i r u r e f s n a r T e l i i ț a r t s i n m d a i e r t n î e c i l b u p 3 7 D. ă t n e r u c ă l a n o i ț a n r e t n i e r a r e p o o C 4 7 D. 6 9 1 3 e d i i ț a z i n m e d n I e n u a d - e r a r u g i s a ă l a r e n e g e r a r 2 7 D. 5 4 - u g i s a e d e t e n e m i r P 1 7 D. 8 4 1 3 3 4 5 4 6 9 1 3 1 5 5 6 3 1 0 1 4 4 e t n e r u c i r u r e f s n a r T 5 7 D. 3 1 8 0 4 2 4 5 e s r e v i d t u r b l i i b n o p s i d l u t i n e V b 6 B. 5 8 1 t e n l i b i n o p s i d l u t i n e V n 6 B. 8 4 2 3 2 2 2 8 3 7 8 1 1 0 4 6 2 8 1 2 5 3 5 4 1 1 7 3 4 0 6 1 9 2 1 2 i r ă z i l i t U l a t o T 9 1 2 5 8 7 2 5 4 5 4 6 9 2 3 6 5 6 2 8 1 4 0 6 1 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 201 l a t o T 6 2 8 1 4 0 6 1 9 1 2 2 6 1 8 7 5 6 9 1 7 5 - n u p s e r o c i r ă r t n I n d i e r a o t ă z 1 S. l u t n o C e d i r u n u b i s, i i c i v r e s l u t n o C i l u u t s e r i i m u l - o n o c E a i m ă l a t o t 5 1 S. - u t i t s n I ă r ă f i i ț p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s - o p s o g r o l i i r ă d - u p o p i e i ț a l e s r u s e R ă r u t a n n î l i u u t i n e v a e r i u b i r t s i d e r e d l u t n o C : 3. I I l u t n o C — 7 8. l u l e b a T 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. e l i b a t n o c i r u d o s l i s, i n u i ț a r e p O - o p s o G e l i i r ă d - u p o p i e i ț a l - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p - e i c o S i ț ă t - e i c o S i ț ă t - i c n a n i f - n a n i f e n e r a e r a i c - e i c o S i ț ă t - e i c o S i ț ă t - n a n i f e n - i c n a n i f e r a i c e r a - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p - o p s o G e l i i r ă d - u p o p i e i ț a l 5 1 S. - u t i t s n I ă r ă f i i ț p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s - o p s o g r o l i i r ă d - u p o p i e i ț a l 1 S. - n u p s e r o c i r ă r t n I n d i e r a o t ă z - o n o c E a i m ă l a t o t l u t n o C i l u u t s e r i i m u l l u t n o C e d i r u n u b i s, i i c i v r e s i r ă z i l i t U l a t o T 6 2 8 1 0 4 7 8 1 1 2 8 3 4 0 6 1 7 3 5 4 1 1 2 5 3 2 3 2 2 5 8 1 t u r b l i i b n o p s i d l u t i n e V 8 4 t e n l i b i n o p s i d l u t i n e V b 6 B. n 6 B. 9 1 2 2 6 1 8 7 5 6 9 1 7 5 9 1 2 2 6 1 8 7 5 6 9 1 7 5 n î e l a i c o s i r u r e f s n a r T 3 6 D. ă r u t a n ă r u t a n n î e l a i c o s i i ț a t s e r P 1 3 6 D. i i ț a t s e r p e d i r ă s r u b m a R ă l a i c o s e t a t i r u c e s e d - i r u c e s e d i i ț a t s e r p e t l A ă r u t a n n î ă l a i c o s e t a t ă ț n e t s i s a e d i i ț a t s e r P ă r u t a n n î ă l a i c o s 1 1 3 6 D 2 1 3 6 D 3 1 3 6 D i r u n u b e d i r u r e f s n a r T 2 3 6 D 6 0 2 2 6 1 8 7 5 6 9 1 4 4 3 1 9 1 2 0 2 6 1 0 9 1 3 1 7 5 8 7 5 6 ă ț a i p - n o n e d i i c i v r e s i s, e l a u d i v i d n i t u r b t a t - s u j a l i i b n o p s i d l u t i n e V b 7 B. 5 8 1 2 3 6 7 1 6 0 4 1 7 2 6 2 8 1 t e n t a t s u j a l i b i n o p s i d l u t i n e V n 7 B. 8 4 2 2 6 4 1 4 6 3 1 4 2 4 0 6 1 9 1 2 2 6 1 8 7 5 6 9 1 7 5 6 2 8 1 4 0 6 1 202 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 Contul de redistribuire a venitului în natură (II. 3) 8. 33. Contul de redistribuire a venitului în natură prezintă o imagine mai amplă a venitului gospodăriilor prin includerea fluxurilor care corespund utilizării bunurilor ș(cid:13)i serviciilor individuale de care aceste gospodării beneficiază cu titlu gratuit, ș(cid:13)i anume contribuții sociale în natură ș(cid:13)i transferuri de bunuri ș(cid:13)i servicii individuale non-piață, aceste două categorii de fluxuri fiind grupate împreună în conceptul de transferuri sociale în natură. Această metodă permite comparațiile în timp atunci când condițiile economice ș(cid:13)i sociale diferă sau se modifică, ș(cid:13)i completează analiza rolului jucat de administrațiile publice în redistribuirea venitului. 8. 34. Transferurile sociale în natură sunt înregistrate la resursele contului de redistribuire a venitului în natură pentru gospodării ș(cid:13)i la utilizări pentru administrațiile publice ș(cid:13)i la instituțiile fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor. 8. 35. Soldul contului de redistribuire a venitului în natură este venitul disponibil ajustat. Contul de utilizare a venitului (II. 4) 8. 36. Pentru sectoarele instituționale care au un consum final, contul de utilizare a venitului arată felul în care este repartizat venitul disponibil (sau venitul disponibil ajustat) între cheltuiala de consum final (sau consum final efectiv) ș(cid:13)i economii. 8. 37. În SEC, numai administrațiile publice, instituțiile fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor ș(cid:13)i gospodăriile populației au un consum final. În plus, contul de utilizare a venitului include, pentru gospodării ș(cid:13)i fondurile de pensii, un element de ajustare (D. 8 Ajustare pentru variația drepturilor gospodăriilor populației asupra fondurilor de pensii), care se raportează la modul în care sunt înregistrate operațiunile între gospodării ș(cid:13)i fondurile de pensii (3). Contul de utilizare a venitului disponibil (II. 4. 1) 8. 38. Contul de utilizare a venitului disponibil include noțiunea de cheltuială de consum final finanțată de diferitele sectoare avute în vedere: gospodăriile populației, administrațiile publice ș(cid:13)i instituțiile fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor populației. 8. 39. Soldul contului de utilizare a venitului sunt economiile. Contul de utilizare a venitului disponibil ajustat (II. 4. 2) 8. 40. Contul de utilizare a venitului disponibil ajustat include noțiunea de consum final efectiv care corespunde valorii bunurilor ș(cid:13)i serviciilor de care dispun efectiv gospodăriile populației pentru consumul lor final, chiar dacă achiziția lor este finanțată de administrațiile publice sau de instituțiile fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor. În consecință, consumul final efectiv al administrațiilor publice corespunde numai consumului final colectiv. Cheltuiala pentru consum final a instituțiilor fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor fiind considerată ca individualizată în întregime, consumul lor final efectiv este nul. 8. 41. La nivelul economiei totale, cheltuiala pentru consum final ș(cid:13)i consumul final efectiv sunt egale. Diferă numai repartițiile între sectoarele instituționale. Acelaș(cid:13)i lucru este valabil ș(cid:13)i pentru venitul disponibil ș(cid:13)i pentru venitul disponibil ajustat. 8. 42. Economiile sunt soldul contabil în ambele versiuni ale contului de utilizare a venitului. Valoarea lor este identică pentru toate sectoarele, indiferent dacă ele se obțin scăzând cheltuiala pentru consum final din venitul disponibil sau scăzând consumul final efectiv din venitul disponibil ajustat. (3) A se vedea capitolul 4. 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 203 1 7 3 1 1 7 3 1 5 1 2 1 5 1 2 1 6 5 1 6 5 1 l a t o T 6 2 8 1 4 0 6 1 l u t n o C e d i r u n u b i s, i i c i v r e s l u t n o C i l u u t s e r i i m u l - o n o c E a i m ă l a t o t 6 2 8 1 4 0 6 1 - n u p s e r o c i r ă r t n I n d i e r a o t ă z 1 S. 1 1 0 1 1 1 1 0 4 7 3 7 8 1 1 2 8 3 5 4 1 1 2 5 3 2 3 2 2 5 8 1 t u r b l i i b n o p s i d l u t i n e V b 6 B. 8 4 t e n l i b i n o p s i d l u t i n e V n 6 B. 5 1 S. - u t i t s n I ă r ă f i i ț p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s - o p s o g r o l i i r ă d - a l u p o p i e i ț e s r u s e R l i b i n o p s i d l i u u t i n e v a e r a z i l i t u e d l u t n o C :. 1 4. I I l u t n o C — 8 8. l u l e b a T 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. e l i b a t n o c i r u d o s l i s, i n u i ț a r e p O - o p s o G e l i i r ă d - a l u p o p i e i ț - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p - e i c o S i ț ă t - e i c o S i ț ă t - i c n a n i f - n a n i f e n e r a e r a i c - e i c o S i ț ă t - e i c o S i ț ă t - n a n i f e n - i c n a n i f e r a i c e r a - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p - o p s o G e l i i r ă d - a l u p o p i e i ț 5 1 S. - u t i t s n I ă r ă f i i ț p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s - o p s o g r o l i i r ă d - a l u p o p i e i ț 1 S. - n u p s e r o c i r ă r t n I n d i e r a o t ă z - o n o c E a i m ă l a t o t l u t n o C i l u u t s e r i i m u l l u t n o C e d i r u n u b i s, i i c i v r e s l a n i f m u s n o c u r t n e p a l a i u t l e h C 3 P. 2 6 3 6 9 9 3 1 1 7 3 1 l a u d i v i d n i m u s n o c u r t n e p a l a i u t l e h C 1 3 P. 6 0 2 6 9 9 3 1 5 1 2 1 m u s n o c u r t n e p a l a i u t l e h C 2 3 P. 6 5 1 6 5 1 r o l i i r ă d o p s o g r o l i r u t p e r d a i ț a i r a v u r t n e p e r a t s u A j - i r u d n o f a r p u s a i e i ț a l u p o p e i s n e p e d r o l v i t c e l o c. 8 D 0 1 1 0 0 1 1 0 ă t u r b a i m o n o c E b 8 B. 5 8 1 ă t e n a i m o n o c E n 8 B. 8 4 1 2 1 1 0 2 2 0 2 0 1 – 0 6 1 7 2 4 2 5 5 4 3 3 2 t n e r u c n r e t x e l u d l o S 2 1 B. 1 4 – i r ă z i l i t U l a t o T 1 7 3 1 5 1 2 1 6 5 1 1 1 5 5 4 3 3 2 1 4 – 204 8. 43. RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 Economiile reprezintă este suma (pozitivă sau negativă) rezultată din operațiunile curente, care fac legătura cu acumularea. Dacă economiile sunt pozitive, venitul necheltuit este folosit pentru achiziția de active sau pentru plata pasivelor. Dacă economiile sunt negative, unele active sunt lichidate sau unele pasive cresc. CONTURILE DE ACUMULARE (III) (4) 8. 44. Conturile de acumulare sunt conturi de flux. Ele înregistrează diferite cauze ale variațiilor activelor ș(cid:13)i pasivelor unităților, ca ș(cid:13)i variația valorii lor nete. 8. 45. Variațiile activelor sunt înregistrate în partea stângă a conturilor (cu semn pozitiv sau negativ), variațiile pasivelor ș(cid:13)i valorii nete în partea dreaptă (cu semn pozitiv sau negativ). Contul de capital (III. 1) 8. 46. Contul de capital înregistrează achizițiile minus cedările de active nefinanciare de către unitățile rezidente ș(cid:13)i măsoară variațiile valorii nete datorate economiilor (soldul final al conturilor curente) ș(cid:13)i transferurilor de capital. 8. 47. Contul de capital permite să se determine măsura în care achizițiile minus cedările de active nefinanciare au fost finanțate din economii ș(cid:13)i transferuri de capital. El face să apară fie o capacitate de finanțare netă, care corespunde sumei de care dispune o unitate sau un sector pentru a finanța, în mod direct sau indirect, alte unități sau sectoare sau o nevoie de finanțare care corespunde sumei pe care o unitate sau un sector este obligată să o împrumute de la alte unități sau sectoare. Contul variației valorii nete datorate economiilor ș(cid:13)i transferurilor de capital (III. 1. 1) 8. 48. Acest cont permite să calculul variațiilor valorii nete datorate economiilor ș(cid:13)i transferurilor de capital, care corespund economiei nete majorată cu transferurile de capital de primit ș(cid:13)i diminuată cu transferurile de capital de plătit. Contul de achiziție al activelor nefinanciare (III. 1. 2) 8. 49. Acest cont înregistrează achizițiile minus cedările de active nefinanciare pentru a reveni de la conceptul de variație a valorii nete datorate economiilor ș(cid:13)i transferurilor de capital la cel de capacitate netă de finanțare sau de nevoie netă de finanțare. Contul financiar (III. 2) 8. 50. Contul financiar descrie, pe tipuri de instrumente financiare, variațiile activelor ș(cid:13)i pasivelor financiare care alcătuiesc capacitatea sau necesarul net de finanțare. 8. 51. Clasificarea activelor ș(cid:13)i pasivelor financiare utilizate în contul financiar este identică cu cea a bilanțurilor. Contul altor modificări de active (III. 3) 8. 52. Contul altor modificări de active descrie variațiile activelor ș(cid:13)i pasivelor unităților, altele decât cele legate de economiile ș(cid:13)i transferurile voluntare de avere, care sunt înregistrate în contul de capital ș(cid:13)i în contul financiar. El se împarte în două: Alte modificări de volum ale conturilor de active (III. 3. 1) ș(cid:13)i contul de reevaluare (III. 3. 2). (4) A se vedea capitolul 5 „Operațiuni financiare” ș(cid:13)i capitolul 6 „Alte fluxuri”. 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 205 l a t o T 6 2 8 1 4 0 6 1 6 2 8 1 7 2 6 0 4 1 6 7 1 2 3 5 8 1 t a t s u j a l i i b n o p s i d l u t i n e V b 7 B. t u r b 4 0 6 1 4 2 4 6 3 1 6 4 1 2 2 8 4 t e n t a t s u j a l i b i n o p s i d l u t i n e V n 7 B. - n u p s e r o c i r ă r t n I n d i e r a o t ă z 1 S. l u t n o C e d i r u n u b i s, i i c i v r e s l u t n o C i l u u t s e r i i m u l - o n o c E a i m ă l a t o t 5 1 S. - u t i t s n I ă r ă f i i ț p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s - o p s o g r o l i i r ă d - a l u p o p i e i ț e s r u s e R t a t s u j a l i b i n o p s i d l i u u t i n e v a e r a z i l i t u e d l u t n o C :. 2 4. I I l u t n o C — 9 8. l u l e b a T 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. e l i b a t n o c i r u d o s l i s, i n u i ț a r e p O - o p s o G e l i i r ă d - a l u p o p i e i ț - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p - e i c o S i ț ă t - e i c o S i ț ă t - i c n a n i f - n a n i f e n e r a e r a i c - e i c o S i ț ă t - e i c o S i ț ă t - n a n i f e n - i c n a n i f e r a i c e r a - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p - o p s o G e l i i r ă d - a l u p o p i e i ț 5 1 S. - u t i t s n I ă r ă f i i ț p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s - o p s o g r o l i i r ă d - a l u p o p i e i ț 1 S. - n u p s e r o c i r ă r t n I n d i e r a o t ă z - o n o c E a i m ă l a t o t l u t n o C i l u u t s e r i i m u l l u t n o C e d i r u n u b i s, i i c i v r e s 1 7 3 1 1 7 3 1 5 1 2 1 5 1 2 1 6 5 1 6 5 1 1 1 0 1 1 1 1 v i t c e f e v i t c e l o c l u m u s n o C 2 4 P. 6 5 1 v i t - c e f e l a u d i v i d n i l u m u s n o C 1 4 P. 5 1 2 1 v i t c e f e l a n i f l u m u s n o C 4 P. 6 5 1 5 1 2 1 1 7 3 1 5 1 2 1 6 5 1 r o l i i r ă d o p s o g r o l i r u t p e r d a i ț a i r a v u r t n e p e r a t s u A j - i r u d n o f a r p u s a i e i ț a l u p o p e i s n e p e d r o l. 8 D 0 1 1 0 0 1 1 0 ă t u r b a i m o n o c E b 8 B. 5 8 1 ă t e n a i m o n o c E n 8 B. 8 4 1 2 1 1 0 2 2 0 2 0 1 – 0 6 1 7 2 4 2 5 5 4 3 3 2 t n e r u c n r e t x e l u d l o S 2 1 B. 1 4 – i r ă z i l i t U l a t o T 1 7 3 1 5 1 2 1 6 5 1 1 1 5 5 4 3 3 2 1 4 – 206 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 l a t o T 3 3 2 1 4 – 6 6 2 7 2 7 3 6 6 – 2 – 7 2 – 7 3 – 1 4 – 4 4 2 6 2 3 2 7 3 3 2 3 2 6 2 4 3 3 e d l a t i p a c e d i r u r e f s n a r T. 9 D t i m i r p l a t i p a c e p e t i z o p m I 1 9 D. 3 2 0 1 i i ț i t s e v n i u r t n e p e r a o t u A j 2 9 D. l a t i p a c e d i r u r e f s n a r t e t l A 9 9 D. u c e t n e r u c r o l i i ț a r e p o l u d l o S 2 1 B. l u r o i r e t x e 1 – 5 6 – 3 – 5 – 4 3 – 7 – 6 1 – e d l a t i p a c e d i r u r e f s n a r T. 9 D t i t ă l p 2 – 7 2 – 2 – l a t i p a c e p e t i z o p m I 1 9 D. 7 2 – i i ț i t s e v n i u r t n e p e r a o t u A j 2 9 D. 1 – 6 3 – 3 – 3 – 7 – 7 – 6 1 – l a t i p a c e d i r u r e f s n a r t e t l A 9 9 D. 3 3 2 4 2 0 6 1 0 1 – 1 1 8 4 ă t e n a i m o n o c E n 8 B. - n u p s e r o c i r ă r t n I n d i e r a o t ă z 1 S. l u t n o C e d i r u n u b i s, i i c i v r e s l u t n o C i l u u t s e r i i m u l - o n o c E a i m ă l a t o t 5 1 S. - u t i t s n I ă r ă f i i ț p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s - o p s o g r o l i i r ă d - a l u p o p i e i ț e t e n i i r o l a v i s, r o l e v i s a p e l a i i ț a i r a V l a t i p a c e d r o l i r u r e f s n a r t i s, r o l i i m o n o c e e t a r o t a d e t e n i i r o l a v r o l i i ț a i r a v l u t n o C :. 1 1. I I I l u t n o C — 0 1 8. l u l e b a T 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. e l i b a t n o c i r u d o s l i s, i n u i ț a r e p O - o p s o G e l i i r ă d - a l u p o p i e i ț - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p - e i c o S i ț ă t - e i c o S i ț ă t - i c n a n i f - n a n i f e n e r a e r a i c - e i c o S i ț ă t - e i c o S i ț ă t - n a n i f e n - i c n a n i f e r a i c e r a - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p - o p s o G e l i i r ă d - a l u p o p i e i ț 5 1 S. - u t i t s n I ă r ă f i i ț p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s - o p s o g r o l i i r ă d - a l u p o p i e i ț 1 S. - n u p s e r o c i r ă r t n I n d i e r a o t ă z r o l e v i t c a e l a i i ț a i r a V - o n o c E a i m ă l a t o t l u t n o C i l u u t s e r i i m u l l u t n o C e d i r u n u b i s, i i c i v r e s l a t o T - o t a d e t e n i i r o l a v e l a i i ț a i r a V - i r u r e f s n a r t i s, i e i m o n o c e e t a r l a t i p a c e d r o l. 1 0 1 B. 5 6 4 8 3 – 8 7 1 1 2 0 3 2 8 3 – 2 9 1 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 207 6 7 3 6 7 3 3 0 3 3 0 3 5 0 3 5 0 3 1 1 1 1 3 1 – 3 1 – 1 5 3 5 6 8 – 2 2 1 5 3 5 6 8 – 2 2 5 5 7 1 7 1 l a t o T l u t n o C e d i r u n u b i s, i i c i v r e s l u t n o C i l u u t s e r i i m u l - o n o c E a i m ă l a t o t 2 9 1 8 3 – 0 3 2 - n u p s e r o c i r ă r t n I n d i e r a o t ă z 1 S. 5 1 S. - u t i t s n I ă r ă f i i ț p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s - o p s o g r o l i i r ă d - a l u p o p i e i ț 1 2 e r a i c n a n i f e n r o l e v i t c a l a e i ț i z i h c a e d l u t n o C :. 2 1. I I I l u t n o C — 1 1 8. l u l e b a T e t e n i i r o l a v i s, r o l e v i s a p e l a i i ț a i r a V r o l e v i t c a e l a i i ț a i r a V 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. e l i b a t n o c i r u d o s l i s, i n u i ț a r e p O - o p s o G e l i i r ă d - a l u p o p i e i ț - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p 8 7 1 8 3 – - e i c o S i ț ă t - e i c o S i ț ă t - i c n a n i f - n a n i f e n e r a 4 e r a i c 5 6 - o t a d e t e n i i r o l a v e l a i i ț a i r a V - i r u r e f s n a r t i s, i e i m o n o c e e t a r l a t i p a c e d r o l. 1 0 1 B. - e i c o S i ț ă t - e i c o S i ț ă t - n a n i f e n - i c n a n i f e r a i c e r a - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p - o p s o G e l i i r ă d - a l u p o p i e i ț 5 1 S. - u t i t s n I ă r ă f i i ț p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s - o p s o g r o l i i r ă d - a l u p o p i e i ț 1 S. - n u p s e r o c i r ă r t n I n d i e r a o t ă z - o n o c E a i m ă l a t o t l u t n o C i l u u t s e r i i m u l l u t n o C e d i r u n u b i s, i i c i v r e s l a t i p a c e d ă t u r b a e r a m r o F 1 5 P. 0 5 2 x i f e l a r o p r o c e x i f e v i t c a e d i r ă d e c s u n m i i i ț i z i h c A 1 1 5 P. 9 0 2 - r o c e x i f e v i t c a e d i i ț i z i h c A 1 1 1 5 P. 1 1 2 i o n e l a r o p e t n e t s i x e e l a r o p - r o c e x i f e v i t c a e d i i ț i z i h c A 2 1 1 5 P. 4 e t n e t s i x e e l a r - o p r o c e x i f e v i t c a e d i r ă d e C 3 1 1 5 P. 6 – e l a r o p r o c e n e x i f e v i t c a e d i r ă d e c s u n m i i i ț i z i h c A 2 1 5 P. 1 2 i o n e l a r o p r o c e n e x i f e v i t c a e d i i ț i z i h c A 1 2 1 5 P. 1 2 e t n e t s i x e e l a r o p r o c e n e x i f e v i t c a e d i i ț i z i h c A 2 2 1 5 P. 1 e t n e t s i x e e l a r o p r o c e n e x i f e v i t c a e d i r ă d e C 3 2 1 5 P. 1 – e r a i c n a n i f e n r o l e v e s u d o r p e n - i t c a a e r a o l a v a l i r ă g u ă d A 3 1 5 P. 0 2 e r a i c n a n i f e n r o l e v i t c a e s u d o r p e n e l a e r o j a m i r i ț ă t ă n u b m Î 1 3 1 5 P. 3 r o l e v i t c a a r p u s a e t a t e i r p o r p e s u d o r p e n e r a i c n a n i f e n e d i l u u r e f s n a r t e l a i r u t s o C 2 3 1 5 P. 7 1 9 8 7 1 1 1 7 3 3 2 4 2 1 1 6 9 4 0 5 4 2 – 5 – 2 1 2 1 2 2 – 2 2 2 1 9 3 9 1 4 1 3 1 1 5 0 1 6 7 3 3 0 3 5 0 3 1 1 3 1 – 1 5 3 5 6 5 – 8 – 2 2 5 7 1 l a t o T 6 7 3 3 0 3 5 0 3 1 1 3 1 – 1 5 3 5 6 8 – 2 2 5 7 1 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 8 2 0 1 8 2 0 1 208 RO l a t o T - n u p s e r o c i r ă r t n I n d i e r a o t ă z 1 S. l u t n o C e d i r u n u b i s, i i c i v r e s l u t n o C i l u u t s e r i i m u l - o n o c E a i m ă l a t o t 5 1 S. - u t i t s n I ă r ă f i i ț p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s - o p s o g r o l i i r ă d - a l u p o p i e i ț e t e n i i r o l a v i s, r o l e v i s a p e l a i i ț a i r a V r o l e v i t c a e l a i i ț a i r a V 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. e l i b a t n o c i r u d o s l i s, i n u i ț a r e p O - o p s o G e l i i r ă d - a l u p o p i e i ț - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p - e i c o S i ț ă t - e i c o S i ț ă t - i c n a n i f - n a n i f e n e r a e r a i c - e i c o S i ț ă t - e i c o S i ț ă t - n a n i f e n - i c n a n i f e r a i c e r a - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p - o p s o G e l i i r ă d - a l u p o p i e i ț 5 1 S. - u t i t s n I ă r ă f i i ț p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s - o p s o g r o l i i r ă d - a l u p o p i e i ț 1 S. - n u p s e r o c i r ă r t n I n d i e r a o t ă z - o n o c E a i m ă l a t o t l u t n o C i l u u t s e r i i m u l l u t n o C e d i r u n u b i s, i i c i v r e s x i f l a t i p a c e d l u m u s n o C. 1 K 7 3 1 – 0 1 – 0 3 – 2 4 – 3 – 2 2 2 – - r o c e v i t c a e t l a i s, i r u n e r e t e s u d o r p e n e l a r o p e r a o l a v e d e t c e i b o e d e l i r ă d e c s u n m i i i ț i z i h c A 3 5 P. 2 r o l i r u c o t s a i ț a i r a V 2 5 P. 6 2 e r a i c n a n i f e n e v i t c a e s u d o r p e n e d i r ă d e c s u n m i i i ț i z i h c A. 2 K 7 – e d i r ă d e c s u n m i i i ț i z i h c A 1 2 K. 6 – e l a r o p r o c e n e v i t c a e s u d o r p e n e d i r ă d e c s u n m i i i ț i z i h c A 2 2 K. 1 – 3 2 2 2 5 4 3 1 1 1 8 2 0 1 e r a ț n a n i f e d ) – ( l u r a s e c e n / ) + ( a e t a t i c a p a C. 9 B 9 6 – 5 0 5 – 8 4 1 4 8 3 8 3 – l a t o T 8 2 0 1 2 2 2 – 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 209 0 8 3 – 8 3 4 8 4 1 0 5 – 5 9 6 – ) – ( l u r a s e c e n / ) + ( a e t a t i c a p a C. 9 B l a t o T l u t n o C e d i r u n u b i s, i i c i v r e s l u t n o C i l u u t s e r i i m u l - o n o c E a i m ă l a t o t - n u p s e r o c i r ă r t n I n d i e r a o t ă z 1 S. 5 1 S. - u t i t s n I ă r ă f i i ț p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s - o p s o g r o l i i r ă d - a l u p o p i e i ț e t e n i i r o l a v i s, r o l e v i s a p e l a i i ț a i r a V r a i c n a n i f l u t n o C : 2. I I I l u t n o C — 2 1 8. l u l e b a T 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. e l i b a t n o c i r u d o s l i s, i n u i ț a r e p O - o p s o G e l i i r ă d - a l u p o p i e i ț - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p - e i c o S i ț ă t - e i c o S i ț ă t - i c n a n i f - n a n i f e n e r a e r a i c - e i c o S i ț ă t - e i c o S i ț ă t - n a n i f e n - i c n a n i f e r a i c e r a - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p - o p s o G e l i i r ă d - a l u p o p i e i ț 5 1 S. - u t i t s n I ă r ă f i i ț p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s - o p s o g r o l i i r ă d - a l u p o p i e i ț 1 S. - n u p s e r o c i r ă r t n I n d i e r a o t ă z r o l e v i t c a e l a i i ț a i r a V - o n o c E a i m ă l a t o t l u t n o C i l u u t s e r i i m u l l u t n o C e d i r u n u b i s, i i c i v r e s l a t o T 1 9 6 8 8 3 0 6 8 2 3 3 0 7 1 2 3 2 0 4 1 e v i s a p e d e t e n i r e t s, e r C e v i t c a e d e t e n i i ț i z i h c A e r a i c n a n i f e r a ț n a n i f e d F F 1 7 7 3 2 0 2 1 1 8 1 2 3 1 4 6 0 5 1 9 6 0 3 1 2 – 2 3 1 7 3 4 6 9 2 3 4 1 4 5 2 6 8 8 6 1 6 4 2 1 – 3 - 0 2 7 3 0 1 7 2 3 5 3 5 6 2 3 3 2 1 7 1 2 6 7 1 4 1 3 4 4 2 7 1 7 4 8 2 1 1 7 1 2 2 4 6 4 9 2 3 2 6 0 3 1 5 3 3 6 2 3 3 5 3 1 ) T S D ( e r e g a r t e d e l a i c e p s i r u t p e r d i s, r a t e n o m r u A 1 F. e t i z o p e d i s, r a r e m u N 2 F. 7 1 r a r e m u N 1 2 F. 5 e l i b a r e f s n a r t e t i z o p e D 2 2 F. 0 1 e t i z o p e d e t l A 9 2 F. 2 1 – 5 1 5 1 6 1 7 6 1 5 5 6 2 i n u i ț c a t â c e d e l e t l a , i r u l t i T 3 F. 8 1 3 5 t r u c s n e m r e t e p e t i d e r C 1 4 F. 6 1 3 6 g n u l n e m r e t e p e t i d e r C 2 4 F. 1 1 4 0 1 i i ț a p i c i t r a p e t l a i s, i n u i ț c A 5 F. 2 3 e t i d e r C 4 F. 7 2 7 6 1 7 2 4 1 6 2 5 4 1 4 4 6 3 8 6 0 1 1 4 7 1 9 2 5 3 2 3 1 – 1 2 1 9 1 1 1 1 0 3 1 2 7 3 4 3 2 6 3 2 2 1 8 3 1 3 2 6 5 4 4 2 0 1 3 8 1 6 1 4 4 3 7 2 7 3 4 6 9 2 3 4 1 4 5 2 6 8 8 6 1 6 4 210 RO l a t o T - n u p s e r o c i r ă r t n I n d i e r a o t ă z 1 S. l u t n o C e d i r u n u b i s, i i c i v r e s l u t n o C i l u u t s e r i i m u l - o n o c E a i m ă l a t o t 5 1 S. - u t i t s n I ă r ă f i i ț p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s - o p s o g r o l i i r ă d - a l u p o p i e i ț e t e n i i r o l a v i s, r o l e v i s a p e l a i i ț a i r a V 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. e l i b a t n o c i r u d o s l i s, i n u i ț a r e p O - o p s o G e l i i r ă d - a l u p o p i e i ț - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p - e i c o S i ț ă t - e i c o S i ț ă t - i c n a n i f - n a n i f e n e r a e r a i c - e i c o S i ț ă t - e i c o S i ț ă t - n a n i f e n - i c n a n i f e r a i c e r a - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p - o p s o G e l i i r ă d - a l u p o p i e i ț 5 1 S. - u t i t s n I ă r ă f i i ț p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s - o p s o g r o l i i r ă d - a l u p o p i e i ț 1 S. - n u p s e r o c i r ă r t n I n d i e r a o t ă z r o l e v i t c a e l a i i ț a i r a V - o n o c E a i m ă l a t o t l u t n o C i l u u t s e r i i m u l l u t n o C e d i r u n u b i s, i i c i v r e s l a t o T Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 6 3 3 3 2 2 1 1 3 2 8 6 3 6 4 6 3 3 3 2 2 1 1 3 6 3 3 3 2 2 1 1 3 i s, ă ț a i v e d e r a r u g i s a e d e c i n i i s n e p e d r o l i r u d n o f a r p u s a - h e t r o l e n a o i z i v o r p a r p u s a i e i ț a l u p o p r o l i i r ă d o p s o g e l a e t e n i r u t p e r D 1 6 F. e d e c i n h e t e n a o i z i v o r P 6 F. e r a r u g i s a - h e t r o l e n a o i z i v o r p a r p u s a ă ț a i v e d e r a r u g i s a e d e c i n i e i ț a l u p o p r o l i i r ă d o p s o g e l a e t e n i r u t p e r D 1 1 6 F. e i s n e p e d r o l i r u d n o f a r p u s a i e i ț a l u p o p r o l i i r ă d o p s o g e l a e t e n i r u t p e r D 2 1 6 F. e l e m i r p u r t n e p e n a o i z i v o r P 2 6 F. e n a o i z i v o r p i s, e t a t i h c a e n i ț ă t i m a l a c u r t n e p 6 3 3 3 2 2 1 1 3 6 3 3 3 2 2 1 1 3 0 3 2 5 8 1 8 1 2 1 4 3 5 4 1 0 1 6 4 7 3 e d / t i m i r p e d i r u t n o c e t l A 7 F. t i t ă l p 8 - n a v a i s, e l a i c r e m o c e t i d e r C 1 7 F. i r u s 9 2 e d / t i m i r p e d i r u t n o c e t l A 9 7 F. e l e t i d e r c v i s u l c x e , t i t ă l p e l i r u s n a v a i s, e l a i c r e m o c 7 6 1 6 1 5 0 4 8 1 6 1 2 1 1 8 1 8 1 9 2 8 3 4 3 6 3 3 3 2 2 1 1 3 2 8 6 3 6 4 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 211 Contul altor modificări de volum al activelor (III. 3. 1) 8. 53. Miș(cid:13)cările înregistrate în Alte modificări de volum ale conturilor de active afectează valoarea netă a bilanțurilor unităților sau sectoarelor ș(cid:13)i subsectoarelor respective. Această modificare, denumită „variația valorii nete datorată altor modificări de volum ale activelor” constituie soldul contului. Contul de reevaluare (III. 3. 2) 8. 54. Contul de reevaluare înregistrează modificările valorii activelorș(cid:13)i pasivelor datorate variației prețurilor lor. Pentru un element dat de activ sau de pasiv, această variație este măsurată: (a) fie prin diferența între valoarea la sfârș(cid:13)itul perioadei contabile ș(cid:13)i valoarea la începutul perioadei contabile sau în momentul primei sale înregistrări în bilanț; (b) fie prin diferența între valoarea la momentul scoaterii din bilanț ș(cid:13)i valoarea la începutul perioadei contabile sau la momentul primei sale înregistrări în bilanț. Această diferență este denumită „câș(cid:13)tig (sau pierdere) nominală din deținere”. Un câș(cid:13)tig nominal din deținere corespunde unei reevaluări pozitive pentru un activ dat ș(cid:13)i unei reevaluări negative pentru un pasiv (financiar) dat. O pierdere nominală din deținere corespunde unei reevaluări negative pentru un activ dat ș(cid:13)i unei reevaluări pozitive pentru un pasiv (financiar) dat. 8. 55. Fluxurile înregistrate în contul de reevaluare modifică valoarea netă a bilanțurilor unităților respective. Această modificare, denumită „variația valorii nete datorată câș(cid:13)tigurilor ș(cid:13)i pierderilor nominale din deținere” constituie soldul contului. Ea este înscrisă alături de variațiile pasivelor ș(cid:13)i valorii nete. 8. 56. Contul de reevaluare se împarte la rândul lui în două subconturi: contul câș(cid:13)tigurilor ș(cid:13)i pierderilor neutre din deținere (III. 3. 2. 1) ș(cid:13)i contul câș(cid:13)tigurilor ș(cid:13)i pierderilor reale din deținere (III. 3. 2. 2). Contul câș(cid:13)tigurilor ș(cid:13)i pierderilor neutre din deținere (III. 3. 2. 1) 8. 57. Contul câș(cid:13)tigurilor ș(cid:13)i pierderilor neutre din deținere înregistrează modificările de valoare ale activelor ș(cid:13)i pasivelor proporțional cu variația nivelului general al prețurilor. Aceste modificări corespund reevaluării necesare menținerii puterii de cumpărare generală a activelor ș(cid:13)i pasivelor. Indicele general al prețurilor utilizat pentru acest calcul este indicele prețurilor utilizărilor interne finale, cu excepția variației stocurilor. Contul câș(cid:13)tigurilor ș(cid:13)i pierderilor reale din deținere (III. 3. 2. 2) 8. 58. Câș(cid:13)tigurile ș(cid:13)i pierderile reale din deținere măsoară diferența dintre câș(cid:13)tigurile ș(cid:13)i pierderile nominale din deținere ș(cid:13)i câș(cid:13)tigurile ș(cid:13)i pierderile neutre din deținere. 8. 59. Dacă, pentru un activ dat, câș(cid:13)tigurile nominale din deținere fără pierderile nominale din deținere depăș(cid:13)esc câș(cid:13)tigurile neutre din deținere fără pierderile neutre din deținere, există un câș(cid:13)tig real din deținere pe acest activ pentru unitatea deținătoare. Acest câș(cid:13)tig redă faptul că prețul efectiv al activului a crescut, în medie, mai repede decât nivelul general al prețurilor. Invers, o scădere a prețului relativ al activului induce, pentru unitatea deținătoare, o pierdere reală din deținere pentru activul respectiv. În acelaș(cid:13)i fel, o creș(cid:13)tere a prețului relativ al unui pasiv induce o pierdere reală din deținere pentru acest pasiv, în timp ce o scădere a prețului relativ al unui pasiv induce un câș(cid:13)tig real din deținere. 212 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 l a t o T l u t n o C e d i r u n u b i s, i i c i v r e s l u t n o C i l u u t s e r i i m u l - o n o c E a i m ă l a t o t - n u p s e r o c i r ă r t n I n d i e r a o t ă z 1 S. 5 1 S. - u t i t s n I ă r ă f i i ț p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s - o p s o g r o l i i r ă d - a l u p o p i e i ț e t e n i i r o l a v i s, r o l e v i s a p e l a i i ț a i r a V 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. r o l e v i t c a l a m u o v l e d i r ă c i f i d o m r o t l a l u t n o C :. 1 3. I I I l u t n o C — 3 1 8. l u l e b a T - o p s o G e l i i r ă d - a l u p o p i e i ț - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p - e i c o S i ț ă t - e i c o S i ț ă t - i c n a n i f - n a n i f e n e r a e r a i c - i t c a a ă c i m o n o c e a i ț i r a p A. 4 K e s u d o r p r o l e v - a s n e p m o c ă r ă f i r ă c s i f n o C. 8 K 1 – e i ț r o l e v i t c a e l a i r e g u r t s i D r o l e f o r t s a t a c e t a r o t a d. 7 K 5 – m u o v l e d i r ă c i f i d o m e t l A , e r a i c n a n i f e n r o l e v i t c a e l a e t r a p ă t l a n î e t a s a l c e n 9 K 1 e l i b a t n o c i r u d o s l i s, i n u i ț a r e p O e r a i c n a n i f e n e v i t c A N A 2 1 – e s u d o r p e v i t c A. 1 N A 2 – e r a i c e r a 2 – 2 – - e i c o S i ț ă t - e i c o S i ț ă t - n a n i f e n - i c n a n i f 3 – 3 4 – 1 - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p - o p s o G e l i i r ă d - a l u p o p i e i ț ă r u t c u r t s e d u a s ă l a i r o t c e s e r a s a l c e d i r ă c i f i d o M - i t c a a e r a s a l c e d i r ă c i f i d o M r o l e v i s a p a i s, r o l e v a e r a z i t e n o m e d / a e r a z i t e n o M i l u u r u a - i t c a a e r a s a l c e d i r ă c i f i d o M. 1 2 1 K. 2 2 1 K. 1 2 2 1 K. 2 2 2 1 K. u a s e r a s a l c e d i r ă c i f i d o M 2 1 K. ă r u t c u r t s e d 3 3 2 – 3 – 3 – 2 – 2 – e l e t l a , r o l e v i s a p / a e r a z i t e n o m I s, r o l e v t â c e d i l u u r u a a e r a z i t e n o m e d e x i f e v i t c A. 1 1 N A : e r a c n d i i r u c o t S. 2 1 N A 1 – 1 – 3 – 5 1 S. - u t i t s n I ă r ă f i i ț p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s - o p s o g r o l i i r ă d - a l u p o p i e i ț 1 S. - n u p s e r o c i r ă r t n I n d i e r a o t ă z r o l e v i t c a e l a i i ț a i r a V - o n o c E a i m ă l a t o t l u t n o C i l u u t s e r i i m u l l u t n o C e d i r u n u b i s, i i c i v r e s l a t o T 0 1 7 – 3 9 – 1 2 – 2 – 2 – 4 – 1 – 0 1 7 – 3 9 – 1 2 – 2 – 2 – 4 – 1 – 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 213 l a t o T l u t n o C e d i r u n u b i s, i i c i v r e s l u t n o C i l u u t s e r i i m u l - o n o c E a i m ă l a t o t - n u p s e r o c i r ă r t n I n d i e r a o t ă z 1 S. 5 1 S. - u t i t s n I ă r ă f i i ț p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s - o p s o g r o l i i r ă d - a l u p o p i e i ț e l e t l a , r o l e v i s a p a / a e r a z i t e n o m i s, r o l e v t â c e d i l u u r u a a e r a z i t e n o m e d e t e n i i r o l a v i s, r o l e v i s a p e l a i i ț a i r a V r o l e v i t c a e l a i i ț a i r a V 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. - o p s o G e l i i r ă d - a l u p o p i e i ț - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p - e i c o S i ț ă t - e i c o S i ț ă t - i c n a n i f - n a n i f e n e r a e r a i c e l i b a t n o c i r u d o s l i s, i n u i ț a r e p O - i t c a a ă c i m o n o c e a i ț i r a p A. 3 K e s u d o r p e n r o l e v e r a o l a v e d e t c e i b O. 3 1 N A e s u d o r p e n e v i t c A. 2 N A - e i c o S i ț ă t - e i c o S i ț ă t - n a n i f e n - i c n a n i f e r a i c 4 1 4 2 e r a 2 – - r u s e r a ă l a r u t a n a e r e t s, e r C e t a v i t l u c e n e c i g o o b i l r o l e s. 5 K e s u d o r p e n r o l e v i t c a a ă c i m o n o c e a i ț i r a p s i D. 6 K 7 – - u t a n e v i t c a e d a e r a z i u p E 1 6 K. 6 – e l a r e s u d o r p e n e v i t c a e d e c i m o n o c e i i ț i r a p s i d e t l A 2 6 K. 1 – r o l e v i t c a e l a i r e g u r t s i D r o l e f o r t s a t a c e t a r o t a d. 7 K - a s n e p m o c ă r ă f i r ă c s i f n o C. 8 K 4 – e i ț m u o v l e d i r ă c i f i d o m e t l A , e r a i c n a n i f e n r o l e v i t c a e l a e t r a p ă t l a n î e t a s a l c e n 9 K u a s e r a s a l c e d i r ă c i f i d o M 2 1 K. ă r u t c u r t s e d ă r u t c u r t s e d u a s ă l a i r o t c e s e r a s a l c e d i r ă c i f i d o M - i t c a a e r a s a l c e d i r ă c i f i d o M r o l e v i s a p a i s, r o l e v a e r a z i t e n o m e d / a e r a z i t e n o M i l u u r u a - i t c a a e r a s a l c e d i r ă c i f i d o M. 1 2 1 K. 2 2 1 K. 1 2 2 1 K. 2 2 2 1 K. 1 1 3 4 2 – 2 – 2 – 4 1 – 1 – - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p - o p s o G e l i i r ă d - a l u p o p i e i ț 5 1 S. - u t i t s n I ă r ă f i i ț p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s - o p s o g r o l i i r ă d - a l u p o p i e i ț 1 S. - n u p s e r o c i r ă r t n I n d i e r a o t ă z - o n o c E a i m ă l a t o t l u t n o C i l u u t s e r i i m u l l u t n o C e d i r u n u b i s, i i c i v r e s 2 – 7 1 4 2 4 9 – 8 – 1 – 2 – l a t o T 2 – 7 1 4 2 4 9 – 8 – 1 – 2 – 214 RO l a t o T - n u p s e r o c i r ă r t n I n d i e r a o t ă z 1 S. l u t n o C e d i r u n u b i s, i i c i v r e s l u t n o C i l u u t s e r i i m u l - o n o c E a i m ă l a t o t 5 1 S. - u t i t s n I ă r ă f i i ț p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s - o p s o g r o l i i r ă d - a l u p o p i e i ț e t e n i i r o l a v i s, r o l e v i s a p e l a i i ț a i r a V 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. e l i b a t n o c i r u d o s l i s, i n u i ț a r e p O - o p s o G e l i i r ă d - a l u p o p i e i ț - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p - e i c o S i ț ă t - e i c o S i ț ă t - i c n a n i f - n a n i f e n e r a e r a i c - e i c o S i ț ă t - e i c o S i ț ă t - n a n i f e n - i c n a n i f e r a i c e r a - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p - o p s o G e l i i r ă d - a l u p o p i e i ț Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 2 – 2 – 1 – 2 3 – e r a i c n a n i f e v i s a p i s, e v i t c A r o l e v i t c a e l a i r e g u r t s i D r o l e f o r t s a t a c e t a r o t a d F A. 7 K 2 e i ț - a s n e p m o c ă r ă f i r ă c s i f n o C. 8 K 3 – e l a r o p r o c e n e v i t c A. 2 2 N A e s u d o r p e n e s u d o r p e n e l a r o p r o c e v i t c A. 1 2 N A 4 1 : e r a c n d i 1 – 1 – 1 1 ă r u t c u r t s e d u a s ă l a i r o t c e s e r a s a l c e d i r ă c i f i d o M - i t c a a e r a s a l c e d i r ă c i f i d o M r o l e v i s a p a i s, r o l e v a e r a z i t e n o m e d / a e r a z i t e n o M i l u u r u a - i t c a a e r a s a l c e d i r ă c i f i d o M. 1 2 1 K. 2 2 1 K. 1 2 2 1 K. 2 2 2 1 K. u a s e r a s a l c e d i r ă c i f i d o M 2 1 K. ă r u t c u r t s e d e l e t l a , r o l e v i s a p a / a e r a z i t e n o m i s, r o l e v t â c e d i l u u r u a a e r a z i t e n o m e d 2 4 – m u o v l e d i r ă c i f i d o m e t l A 0 1 K. ă t l a n î e t a s a l c e n r o l e v i s a p i s, r o l e v i t c a e l a , e r a i c n a n i f e t r a p i r u t p e r d i s, ) T S D ( e r e g a r t e d e l a i c e p s r a t e n o m r u A. 1 F A : e r a c n d i e t i z o p e d i s, r a r e m u N. 2 F A 2 2 1 2 2 2 7 3 1 3 2 – 2 – 2 2 5 1 S. - u t i t s n I ă r ă f i i ț p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s - o p s o g r o l i i r ă d - a l u p o p i e i ț 1 S. - n u p s e r o c i r ă r t n I n d i e r a o t ă z r o l e v i t c a e l a i i ț a i r a V - o n o c E a i m ă l a t o t 7 1 l u t n o C i l u u t s e r i i m u l l u t n o C e d i r u n u b i s, i i c i v r e s l a t o T 7 1 5 3 2 2 2 7 5 3 2 2 2 7 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 215 7 1 2 2 4 – 7 1 - o t a d e t e n i i r o l a v e l a i i ț a i r a V m u l o v e d i r ă c i f i d o m r o t l a e t a r r o l e v i t c a l a. 2 0 1 B. 4 – 2 1 – 3 – e t i d e r C. 4 F A i n u i ț c a t â c e d e l e t l a , i r u l t i T. 3 F A i i ț a p i c i t r a p e t l a i s, i n u i ț c A. 5 F A 2 3 – 4 – 3 2 – 2 e d e c i n h e t e n a o i z i v o r P. 6 F A 2 4 – 2 e d / t i m i r p e d i r u t n o c e t l A. 7 F A t i t ă l p e r a r u g i s a 10/vol. 2 RO l a t o T - n u p s e r o c i r ă r t n I n d i e r a o t ă z 1 S. l u t n o C e d i r u n u b i s, i i c i v r e s l u t n o C i l u u t s e r i i m u l - o n o c E a i m ă l a t o t 5 1 S. - u t i t s n I ă r ă f i i ț p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s - o p s o g r o l i i r ă d - a l u p o p i e i ț 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. e l i b a t n o c i r u d o s l i s, i n u i ț a r e p O - o p s o G e l i i r ă d - a l u p o p i e i ț - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p - e i c o S i ț ă t - e i c o S i ț ă t - i c n a n i f - n a n i f e n e r a e r a i c - e i c o S i ț ă t - e i c o S i ț ă t - n a n i f e n - i c n a n i f e r a i c e r a - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p - o p s o G e l i i r ă d - a l u p o p i e i ț 5 1 S. - u t i t s n I ă r ă f i i ț p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s - o p s o g r o l i i r ă d - a l u p o p i e i ț 1 S. - n u p s e r o c i r ă r t n I n d i e r a o t ă z - o n o c E a i m ă l a t o t l u t n o C i l u u t s e r i i m u l l u t n o C e d i r u n u b i s, i i c i v r e s e t e n i i r o l a v i s, r o l e v i s a p e l a i i ț a i r a V r o l e v i t c a e l a i i ț a i r a V l a t o T 4 – 2 216 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 - a v e e r e d e r a u l. 2 3. I I I l u t n o C i r u t n o C l a t o T - n u p s e r o c i r ă r t n I n d i e r a o t ă z 1 S. l u t n o C i l u u t s e r i i m u l l u t n o C e d i r u n u b i s, i i c i v r e s - o n o c E a i m ă l a t o t 5 1 S. - u t i t s n I ă r ă f i i ț p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s - o p s o g r o l i i r ă d - a l u p o p - a l u p o p i e i ț i e i ț - o p s o G e l i i r ă d 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. e l i b a t n o c i r u d o s l i s, i n u i ț a r e p O - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p - e i c o S i ț ă t - i c n a n i f e r a i ț ă t e i c o S - n a n i f e n e r a i c ) – ( i r e d r e i p / ) + ( e r e n i ț e d n d i i r u g i t s, â C i e l a n m o n 1 1 K. i ț ă t e i c o S - n a n i f e n e r a i c - e i c o S i ț ă t - i c n a n i f e r a - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p e r a i c n a n i f e n e v i t c A N A 4 4 1 - o p s o G e l i i r ă d - a l u p o p - a l u p o p i e i ț i e i ț 5 1 S. - u t i t s n I ă r ă f i i ț p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s - o p s o g r o l i i r ă d 1 S. - n u p s e r o c i r ă r t n I n d i e r a o t ă z - o n o c E a i m ă l a t o t l u t n o C i l u u t s e r i i m u l l u t n o C e d i r u n u b i s, i i c i v r e s l a t o T i r u t n o C e r a u l a v e e r e d l u t n o C :. 2 3. I I I l u t n o C — 4 1 8. l u l e b a T e t e n i i r o l a v i s, r o l e v i s a p e l a i i ț a i r a V r o l e v i t c a e l a i i ț a i r a V 8 7 3 6 7 7 1 5 8 1 - i c n a n i f e v i s a p i s, e v i t c A e r a T S D i s, r a t e n o m r u A e t i z o p e d i s, r a r e m u N F A. 1 F A. 2 F A e s u d o r p e v i t c A. 1 N A e x i f e v i t c A. 1 1 N A i r u c o t S. 2 1 N A e r a o l a v e d e t c e i b O. 3 1 N A e s u d o r p e n e v i t c A. 2 N A e s u d o r p e n e l a r o p r o c e v i t c A. 1 2 N A e s u d o r p e n e l a r o p r o c e n e v i t c A. 2 2 N A 3 6 8 5 4 1 1 8 0 8 1 8 4 2 2 2 1 7 5 1 1 4 4 0 2 8 1 1 1 3 2 3 2 2 1 0 8 5 3 8 2 2 5 5 4 5 4 8 5 5 3 3 0 8 2 6 2 1 1 1 1 7 8 4 5 1 2 5 1 2 6 1 1 4 8 7 2 1 4 4 4 3 2 2 4 7 4 3 1 - i ț c a t â c e d e l e t l a , i r u l t i T. 3 F A 3 0 3 6 1 0 4 i n u e t i d e r C. 4 F A 4 3 7 1 6 1 - a p i c i t r a p e t l a i s, i n u i ț c A i i ț. 5 F A 5 6 1 0 1 1 1 3 e d e c i n h e t e n a o i z i v o r P. 6 F A e r a r u g i s a 4 3 0 8 2 6 2 1 1 1 1 7 8 4 5 1 2 5 1 2 1 9 2 1 4 4 4 3 - a v e e r e d e r a u l. 2 3. I I I l u t n o C 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 217 l u t n o C e r e n i ț e d n d i e r t u e n. 1 2 3. I I I ) – ( i r e d r e i p / ) + ( i r u g i t s, â C. 1 1 1 K. 2 9 2 4 8 8 2 0 1 6 9 8 3 0 1 4 3 1 e t e n i i r o l a v e l a i i ț a i r a V e t a r o t a d. 3 0 1 B. r o l i r e d r e i p / r o l i r u g i t s, â c e r e n i ț e d n i d e l a n i m o n i r u t n o C l a t o T - n u p s e r o c i r ă r t n I n d i e r a o t ă z 1 S. l u t n o C i l u u t s e r i i m u l l u t n o C e d i r u n u b i s, i i c i v r e s - o n o c E a i m ă l a t o t 5 1 S. - u t i t s n I ă r ă f i i ț p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s - o p s o g r o l i i r ă d - a l u p o p - a l u p o p i e i ț i e i ț - o p s o G e l i i r ă d e l i b a t n o c i r u d o s l i s, i n u i ț a r e p O - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p - e i c o S i ț ă t - i c n a n i f e r a i ț ă t e i c o S - n a n i f e n e r a i c i ț ă t e i c o S - n a n i f e n e r a i c - e i c o S i ț ă t - i c n a n i f e r a - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p e d i r u t n o c e t l A t i t ă l p e d / t i m i r p. 7 F A - o p s o G e l i i r ă d - a l u p o p - a l u p o p i e i ț i e i ț 5 1 S. - u t i t s n I ă r ă f i i ț p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s - o p s o g r o l i i r ă d 1 S. - n u p s e r o c i r ă r t n I n d i e r a o t ă z - o n o c E a i m ă l a t o t l u t n o C i l u u t s e r i i m u l l u t n o C e d i r u n u b i s, i i c i v r e s l a t o T i r u t n o C. 1 2 3. I I I l u t n o C 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. e t e n i i r o l a v i s, r o l e v i s a p e l a i i ț a i r a V r o l e v i t c a e l a i i ț a i r a V - u g i t s, â c / r o l i r - i r e d r e i p - i ț e d n d i e r t u e n e r e n r o l 2 3 1 6 6 2 1 2 6 4 1 8 6 6 3 - i c n a n i f e v i s a p i s, e v i t c A e r a F A 8 1 2 3 2 9 2 1 2 6 2 1 e t i z o p e d i s, r a r e m u N. 2 F A 8 T S D i s, r a t e n o m r u A. 1 F A e r a i c n a n i f e n e v i t c A N A 1 0 1 e s u d o r p e v i t c A. 1 N A 0 6 e x i f e v i t c A. 1 1 N A 8 5 e r a o l a v e d e t c e i b O. 3 1 N A i r u c o t S. 2 1 N A 2 1 e s u d o r p e n e v i t c A. 2 N A 1 4 e s u d o r p e n e l a r o p r o c e v i t c A. 1 2 N A 0 4 e s u d o r p e n e l a r o p r o c e n e v i t c A. 2 2 N A 1 3 2 2 1 1 0 7 4 1 2 3 0 2 8 1 1 1 2 1 2 1 8 2 3 6 5 4 3 8 2 2 4 2 2 2 2 6 5 5 2 2 8 9 1 1 2 1 1 1 1 5 5 8 7 6 7 1 8 9 1 1 2 1 1 1 1 5 5 8 7 6 7 1 6 3 3 6 3 1 1 1 7 4 1 7 1 2 5 1 0 3 2 5 1 2 3 - u g i t s, â c / r o l i r - i r e d r e i p - i ț e d n d i e r t u e n e r e n r o l Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 218 RO i r u t n o C l a t o T 8 2 9 2 8 2 8 7 4 1 2 - n u p s e r o c i r ă r t n I n d i e r a o t ă z 1 S. l u t n o C i l u u t s e r i i m u l l u t n o C e d i r u n u b i s, i i c i v r e s - o n o c E a i m ă l a t o t 2 6 2 1 1 6 9 2 8 2 7 6 8 0 2 5 1 S. - u t i t s n I ă r ă f i i ț p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s - o p s o g r o l i i r ă d 1 3 4 7 1 8 2 - a l u p o p - a l u p o p i e i ț i e i ț - o p s o G e l i i r ă d e l i b a t n o c i r u d o s l i s, i n u i ț a r e p O - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p - e i c o S i ț ă t - i c n a n i f e r a i ț ă t e i c o S - n a n i f e n e r a i c i ț ă t e i c o S - n a n i f e n e r a i c - e i c o S i ț ă t - i c n a n i f e r a - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p 7 8 6 2 5 2 8 e t e n i i r o l a v e l a i i ț a i r a V. 1 3 0 1 B. - r e i p / r o l i r u g i t s, â c e t a r o t a d e r e n i ț e d n i d e r t u e n r o l i r e d 1 2 1 - i ț c a t â c e d e l e t l a , i r u l t i T. 3 F A 4 1 7 8 1 4 1 3 - a p i c i t r a p e t l a i s, e t i d e r C i n u i ț c A i i ț i n u. 4 F A. 5 F A e d e c i n h e t e n a o i z i v o r P. 6 F A e r a r u g i s a e d i r u t n o c e t l A t i t ă l p e d / t i m i r p. 7 F A 2 1 4 1 3 9 1 4 2 3 1 1 2 l u t n o C e r e n i ț e d n d i e l a e r ) – (. 2 2 3. I I I i r e d r e i p / ) + ( i r u g i t s, â C. 2 1 1 K. - u g i t s, â c / r o l i r - i r e d r e i p e l a e r r o l - i ț e d n d i e r e n e r a i c n a n i f e n e v i t c A N A 3 4 1 2 1 e r a o l a v e d e t c e i b O. 3 1 N A e s u d o r p e v i t c A. 1 N A 3 e x i f e v i t c A. 1 1 N A i r u c o t S. 2 1 N A 3 e s u d o r p e n e l a r o p r o c e n e v i t c A. 2 2 N A e s u d o r p e n e v i t c A. 2 N A e s u d o r p e n e l a r o p r o c e v i t c A. 1 2 N A 0 4 0 4 1 1 2 1 2 1 - o p s o G e l i i r ă d - a l u p o p - a l u p o p i e i ț i e i ț 5 1 S. - u t i t s n I ă r ă f i i ț p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s - o p s o g r o l i i r ă d 1 S. - n u p s e r o c i r ă r t n I n d i e r a o t ă z - o n o c E a i m ă l a t o t l u t n o C i l u u t s e r i i m u l l u t n o C e d i r u n u b i s, i i c i v r e s l a t o T i r u t n o C 4 8 6 1 4 2 1 1 2 2 2 2 1 5 2 8 2 6 2 7 5 1 8 5 3 2 7 7 6 7 1 2 2 2 3 1 2 1 3 8 2 9 2 8 2 8 7 1 8 5 3 2 7 7 6 7 1. 2 2 3. I I I l u t n o C - u g i t s, â c / r o l i r - i r e d r e i p e l a e r r o l - i ț e d n d i e r e n 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. e t e n i i r o l a v i s, r o l e v i s a p e l a i i ț a i r a V r o l e v i t c a e l a i i ț a i r a V 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 219 i r u t n o C l a t o T - n u p s e r o c i r ă r t n I n d i e r a o t ă z 1 S. l u t n o C i l u u t s e r i i m u l l u t n o C e d i r u n u b i s, i i c i v r e s - o n o c E a i m ă l a t o t 5 1 S. - u t i t s n I ă r ă f i i ț p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s - o p s o g r o l i i r ă d - a l u p o p - a l u p o p i e i ț i e i ț - o p s o G e l i i r ă d e l i b a t n o c i r u d o s l i s, i n u i ț a r e p O - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p - e i c o S i ț ă t - i c n a n i f e r a i ț ă t e i c o S - n a n i f e n e r a i c i ț ă t e i c o S - n a n i f e n e r a i c - e i c o S i ț ă t - i c n a n i f e r a - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p - o p s o G e l i i r ă d - a l u p o p - a l u p o p i e i ț i e i ț 5 1 S. - u t i t s n I ă r ă f i i ț p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s - o p s o g r o l i i r ă d 1 S. - n u p s e r o c i r ă r t n I n d i e r a o t ă z - o n o c E a i m ă l a t o t l u t n o C i l u u t s e r i i m u l l u t n o C e d i r u n u b i s, i i c i v r e s l a t o T i r u t n o C 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. e t e n i i r o l a v i s, r o l e v i s a p e l a i i ț a i r a V r o l e v i t c a e l a i i ț a i r a V 4 5 – 3 – 0 5 – 2 – 6 – 7 – 7 1 – 8 1 – - i c n a n i f e v i s a p i s, e v i t c A e r a F A 0 1 – 3 1 – 6 – 0 2 – 2 – 2 5 – 5 – 2 3 – 7 1 6 9 2 – 8 – 7 – 8 7 1 – 0 8 2 9 2 1 5 1 5 e t e n i i r o l a v e l a i i ț a i r a V. 2 3 0 1 B. 2 – 9 2 – 1 – 2 – 6 2 – 1 – e t i z o p e d i s, r a r e m u N. 2 F A 8 – 3 – 7 1 – 2 – 0 3 – 2 – 1 – 6 – 1 – 2 – 3 – e d i r u t n o c e t l A t i t ă l p e d / t i m i r p e r a r u g i s a. 7 F A 3 – 1 – 7 – 7 – e d e c i n h e t e n a o i z i v o r P. 6 F A 1 – 1 – 6 3 3 - a p i c i t r a p e t l a i s, i n u i ț c A i i ț. 5 F A 1 3 1 6 1 3 3 1 1 - i ț c a t â c e d e l e t l a , i r u l t i T. 3 F A 1 1 1 i n u 9 2 – 1 – 3 – 7 – 8 1 – e t i d e r C. 4 F A 1 – 4 2 – 2 – 2 2 6 – 1 – 5 1 1 5 8 2 – 1 – 7 – 1 – 5 – 3 – T S D i s, r a t e n o m r u A. 1 F A 3 – 3 – 7 5 – 3 – 2 3 – 7 1 6 9 2 – 8 – 7 – - r e i p / r o l i r u g t s, â c e t a r o t a d e r e n i ț e d n i d e l a e r r o l i r e d 220 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 BILANȚURILE (IV) (5) 8. 60. Scopul bilanțurilor este de a prezenta o imagine a activelor, pasivelor ș(cid:13)i valorii nete a unităților la începutul ș(cid:13)i sfârș(cid:13)itul exercițiului contabil, cât ș(cid:13)i a modificărilor survenite între bilanțuri. Secvența lor se descompune în modul următor: (a) bilanțul inițial (IV. 1); (b) variația bilanțului (IV. 2); (c) bilanțul final (IV. 3). Bilanțul inițial (IV. 1) 8. 61. Bilanțul inițial înregistrează valoarea activelor ș(cid:13)i pasivelor deținute de unități la începutul exercițiului contabil. Activele ș(cid:13)i pasivele sunt împărțite în categorii pe baza clasificării lor. Ele sunt evaluate la prețurile curente de la începutul exercițiului contabil. Diferența dintre active ș(cid:13)i pasive — care constituie soldul contului — reprezintă valoarea netă la începutul exercițiului contabil. Variația bilanțului (IV. 2) 8. 62. Contul de variație a bilanțului înregistrează modificările valorii activelor ș(cid:13)i pasivelor în cursul exercițiului contabil ș(cid:13)i calculează agregatele sumelor înregistrate în diversele conturi de acumulare ș(cid:13)i anume variațiile valorii nete datorate economiilor ș(cid:13)i transferurilor de capital, variațiile valorii nete datorate altor modificări de volum ale activelor ș(cid:13)i variațiile valorii nete datorate câș(cid:13)tigurilor ș(cid:13)i pierderilor nominale din deținere. Bilanțul final (IV. 3) 8. 63. Bilanțul final înregistrează valoarea activelor ș(cid:13)i pasivelor deținute de unități la sfârș(cid:13)itul exercițiului contabil. Activele ș(cid:13)i pasivele sunt clasificate conform clasificării utilizate pentru bilanțul inițialș(cid:13)i sunt evaluate la prețurile curente la sfârș(cid:13)itul exercițiului contabil. Diferența între active ș(cid:13)i pasive este valoarea netă la sfârș(cid:13)itul exercițiului contabil. 8. 64. Valoarea unui activ sau pasiv în bilanțul final este egală cu suma valorii sale din bilanțul inițial ș(cid:13)i a sumei înregistrate pentru acelaș(cid:13)i activ sau pasiv în contul de variație a bilanțului. CONTURILE RESTULUI LUMII (V) 8. 65. Conturile restului lumii înregistrează operațiunile între unitățile rezidente ș(cid:13)i unitățile nerezidente. Ca urmare, restul lumii nu constituie un sector instituțional propriuzis, dar joacă un rol similar în structura sistemului. 8. 66. Secvența de conturi a restului lumii urmează aceeaș(cid:13)i schemă generală ca cea a sectoarelor instituționale, ș(cid:13)i anume: (a) conturile curente; (b) conturile de acumulare; (c) bilanțurile. 8. 67. Aceste conturi sunt stabilite din punct de vedere al restului lumii. Astfel o resursă pentru restul lumii este o utilizare pentru totalul economiei (naționale) ș(cid:13)i invers. În acelaș(cid:13)i fel, un activ financiar deținut de restul lumii este un pasiv pentru totalul economiei ș(cid:13)i invers (în afară de aurul monetar ș(cid:13)i drepturile speciale de tragere). (5) A se vedea capitolul 7: „Bilanțurile”. 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 221 - i r t a p e d l u t n o C i u n o m - s e d e d e r e d h c i 7 8 5 1 8 8 3 1 4 5 4 1 9 0 4 1 6 9 3 i r u t n o C l a t o T - n u p s e r o c i r ă r t n I n d i e r a o t ă z 1 S. l u t n o C i l u u t s e r i i m u l l u t n o C e d i r u n u b i s, i i c i v r e s - o n o c E a i m ă l a t o t 5 1 S. - u t i t s n I ă r ă f i i ț p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s - o p s o g r o l i i r ă d - a l u p o p - a l u p o p i e i ț i e i ț - o p s o G e l i i r ă d i r u c o t s i s, e l i b a t n o c i r u c o t s , i r u x u l f e t l a , i n u i ț a r e p O - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p - e i c o S i ț ă t - i c n a n i f e r a i ț ă t e i c o S - n a n i f e n e r a i c i ț ă t e i c o S - n a n i f e n e r a i c - e i c o S i ț ă t - i c n a n i f e r a - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p ă t e n a e r a o l a v i s, e v i s a P e l i r u ț n a l i B : V I l u t n o C — 5 1 8. l u l e b a T 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. - o p s o G e l i i r ă d - a l u p o p - a l u p o p i e i ț i e i ț 5 1 S. - u t i t s n I ă r ă f i i ț p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s - o p s o g r o l i i r ă d 1 S. - n u p s e r o c i r ă r t n I n d i e r a o t ă z - o n o c E a i m ă l a t o t l u t n o C i l u u t s e r i i m u l l u t n o C e d i r u n u b i s, i i c i v r e s l a t o T i r u t n o C e v i t c A. 1 V I 5 9 5 6 7 9 2 8 9 2 6 1 2 1 9 8 2 7 8 6 4 8 3 3 7 1 8 1 7 7 1 1 3 1 6 1 1 1 7 4 1 8 3 0 1 2 2 0 1 2 1 2 1 8 2 1 3 5 0 1 0 4 4 4 - i ț c a t â c e d e l e t l a , i r u l t i T. 3 F A 0 9 0 5 9 e t i z o p e d i s, r a r e m u N. 2 F A 2 8 3 T S D i s, r a t e n o m r u A. 1 F A 0 9 6 0 8 0 5 1 7 1 3 7 3 4 1 3 4 9 6 1 8 2 3 6 0 4 1 4 5 1 7 7 9 8 7 8 6 - a p i c i t r a p e t l a i s, e t i d e r C i n u i ț c A i i ț i n u. 4 F A 0 5 7 8 1 1 5 1 1. 5 F A 0 0 2 1 5 6 2 1 0 4 8 8 9 1 4 2 1 1 4 0 7 7 0 1 1 2 8 4 1 5 2 3 6 2 1 5 0 1 5 2 1 8 2 2 4 8 3 1 0 7 6 9 2 1 3 1 1 0 7 7 7 8 5 1 8 8 3 1 4 5 4 1 9 0 4 1 e r a r u g i s a 5 2 1 7 3 5 9 1 5 3 3 2 1 e d e c i n h e t e n a o i z i v o r P. 6 F A 5 2 0 3 0 2 1 9 2 4 0 7 3 6 2 6 9 3 e r a i c n a n i f e n e v i t c A N A 1 4 0 5 4 4 1 1 9 5 1 2 2 8 2 4 2 3 2 2 9 9 2 2 9 9 l u t n o C - s e d e d. 1 V I a e r e d h c i - o m i r t a p e r a o l a v e d e t c e i b O i r u c o t S. 2 1 N A. 3 1 N A 5 8 8 3 e l a r o p r o c e n e v i t c A. 2 2 N A 1 5 e s u d o r p e n e s u d o r p e n e v i t c A. 2 N A 0 4 0 2 e l a r o p r o c e v i t c A. 1 2 N A 9 8 9 1 5 0 4 7 3 3 7 4 1 4 0 9 5 8 7 5 2 1 7 9 8 7 1 4 2 1 1 4 2 1 1 2 0 1 1 8 1 8 1 3 2 2 7 2 5 7 8 3 9 0 8 3 6 6 e s u d o r p e v i t c A. 1 N A 1 0 0 3 4 0 1 1 0 0 1 8 9 6 1 e x i f e v i t c A. 1 1 N A 8 7 8 2 9 9 3 1 9 3 2 4 1 3 4 2 1 3 2 7 4 0 6 4 4 5 5 7 4 0 6 4 4 5 5 1 3 2 2 7 2 5 7 8 3 9 0 8 3 6 6 i - i c n a n i f e v i s a p i s, e v i t c A e r a e s u d o r p e n F A 7 9 8 8 0 5 3 6 9 3 9 1 8 1 2 7 1 2 9 7 6 3 7 5 5 6 3 7 l u u n i 222 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 i r u t n o C l a t o T - n u p s e r o c i r ă r t n I n d i e r a o t ă z 1 S. l u t n o C i l u u t s e r i i m u l l u t n o C e d i r u n u b i s, i i c i v r e s - o n o c E a i m ă l a t o t 5 1 S. - u t i t s n I ă r ă f i i ț p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s - o p s o g r o l i i r ă d - a l u p o p - a l u p o p i e i ț i e i ț - o p s o G e l i i r ă d i r u c o t s i s, e l i b a t n o c i r u c o t s , i r u x u l f e t l a , i n u i ț a r e p O - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p - e i c o S i ț ă t - i c n a n i f e r a i ț ă t e i c o S - n a n i f e n e r a i c i ț ă t e i c o S - n a n i f e n e r a i c - e i c o S i ț ă t - i c n a n i f e r a - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p ă t e n a e r a o l a v i s, e v i s a P 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. - o p s o G e l i i r ă d - a l u p o p - a l u p o p i e i ț i e i ț 5 1 S. - u t i t s n I ă r ă f i i ț p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s - o p s o g r o l i i r ă d 1 S. - n u p s e r o c i r ă r t n I n d i e r a o t ă z - o n o c E a i m ă l a t o t l u t n o C i l u u t s e r i i m u l l u t n o C e d i r u n u b i s, i i c i v r e s l a t o T i r u t n o C e v i t c A - a i r a v - a p a e d e i ț l u t n o C - o m i r t i l u u n i. 2 V I 2 9 6 0 1 6 7 2 6 1 4 0 1 5 7 3 2 5 3 4 0 0 3 1 8 6 2 1 2 1 4 ă t e n a e r a o l a V 0 9 B. 1 6 3 9 5 2 0 3 5 3 8 0 1 2 2 7 3 1 e d i r u t n o c e t l A t i t ă l p e d / t i m i r p. 7 F A 0 5 1 9 1 5 5 3 7 2 2 4 3 1 1 6 3 7 6 7 1 9 7 7 6 8 2 3 3 6 7 1 5 8 2 5 5 1 - i c n a n i f e v i s a p i s, e v i t c A e r a F A 1 8 4 9 2 3 2 1 9 9 1 3 3 0 3 7 7 5 0 3 1 7 8 1 2 – 2 2 2 3 1 5 6 1 2 1 7 0 3 1 7 8 7 - i ț c a t â c e d e l e t l a , i r u l t i T i n u T S D i s, r a t e n o m r u A e t i z o p e d i s, r a r e m u N. 1 F A. 2 F A. 3 F A 7 1 1 2 7 1 5 1 0 8 1 7 9 2 8 6 5 3 2 1 3 1 8 1 9 1 1 8 7 1 1 1 1 9 e l a e l a t o t i i ț a i r a V e v i s a p / e v i t c a e s u d o r p e n e l a r o p r o c e n e v i t c A. 2 2 N A e r a i c n a n i f e n e v i t c A e s u d o r p e v i t c A. 1 N A N A e x i f e v i t c A. 1 1 N A 0 9 2 2 8 1 0 5 1 1 1 – 1 e r a o l a v e d e t c e i b O. 3 1 N A 3 2 – e s u d o r p e n e v i t c A. 2 N A e s u d o r p e n e l a r o p r o c e v i t c A. 1 2 N A 8 0 1 8 0 1 2 1 i r u c o t S. 2 1 N A 9 2 6 5 5 2 0 2 1 4 0 3 0 3 0 1 1 1 6 7 4 4 0 1 9 4 8 4 1 5 2 1 2 1 2 4 4 2 8 4 9 8 2 9 3 2 4 3 6 1 3 9 1 1 9 1 2 2 8 4 9 8 2 9 3 2 4 3 6 1 3 9 1 1 9 1 2 7 8 7 9 1 0 3 1 7 8 1 i l u u n i - a i r a v - a p a e d e i ț l u t n o C - o m i r t. 2 V I 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 223 0 8 0 5 2 8 3 2 8 1 0 5 2 9 1 7 1 2 9 2 4 1 2 3 7 3 0 3 4 6 i r u t n o C l a t o T l u t n o C i l u u t s e r i i m u l l u t n o C e d i r u n u b i s, i i c i v r e s - n u p s e r o c i r ă r t n I n d i e r a o t ă z 1 S. - o n o c E a i m ă l a t o t 7 7 3 1 2 8 3 2 5 5 1 S. - u t i t s n I ă r ă f i i ț p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s - o p s o g r o l i i r ă d i e i ț 4 4 2 1 3 1 2 - a l u p o p - a l u p o p - o p s o G e l i i r ă d i e i ț 8 2 - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p 3 9 5 0 1 8 7 1 – 0 8 2 9 2 1 8 0 2 8 7 8 6 2 5 5 r o l i r e d r e i p / r o l i r u g i t s, â c e r e n i ț e d n i d e l a n i m o n 2 8 e t e n i i r o l a v e l a i i ț a i r a V e t a r o t a d. 1 3 0 1 B. r o l i r e d r e i p / r o l i r u g i t s, â c e r e n i ț e d n d i e r t u e n r o l i r e d r e i p / r o e r e n i ț e d l i r u g i t s, â c n d i e l a e r 1 5 e t e n i i r o l a v e l a i i ț a i r a V e t a r o t a d. 2 3 0 1 B. 4 3 – 5 3 5 8 3 – 0 3 2 6 7 2 2 0 1 6 1 2 i i r o l a v e l a e l a t o t i i ț a i r a V 0 1 B. e t e n 8 7 1 8 3 – 4 5 6 e t e n i i r o l a v e l a i i ț a i r a V. 1 0 1 B. l a t i p a c e d r o l i r u r e f s n a r t i s, i e i m o n o c e e t a r o t a d 7 1 2 2 4 – 7 1 i r ă c i f i d o m r o t l a e t a r o t a d e t e n i i r o l a v e l a i i ț a i r a V r o l e v i t c a l a m u l o v e d 8 8 2 0 1 6 9 8 3 0 1 4 3 1 e t e n i i r o l a v e l a i i ț a i r a V e t a r o t a d. 2 0 1 B. 3 0 1 B. i r u c o t s i s, e l i b a t n o c i r u c o t s , i r u x u l f e t l a , i n u i ț a r e p O - e i c o S i ț ă t - i c n a n i f e r a i ț ă t e i c o S - n a n i f e n e r a i c 0 3 8 3 8 6 2 4 7 3 - a p i c i t r a p e t l a i s, e t i d e r C i n u i ț c A i i ț e d e c i n h e t e n a o i z i v o r P e d i r u t n o c e t l A t i t ă l p e d / t i m i r p e r a r u g i s a. 4 F A. 5 F A. 6 F A i ț ă t e i c o S - n a n i f e n e r a i c - e i c o S i ț ă t - i c n a n i f e r a - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p 9 7 2 9 1 3 6 1 5 4 4 3. 7 F A 7 6 ă t e n a e r a o l a v i s, e v i s a P 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. - o p s o G e l i i r ă d - a l u p o p - a l u p o p i e i ț 5 3 1 8 3 0 4 i e i ț 1 8 5 1 S. - u t i t s n I ă r ă f i i ț p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s - o p s o g r o l i i r ă d 1 S. - n u p s e r o c i r ă r t n I n d i e r a o t ă z e v i t c A - o n o c E a i m ă l a t o t 5 7 0 4 2 8 3 1 6 5 0 1 1 2 0 8 0 5 2 8 3 2 8 l u t n o C i l u u t s e r i i m u l l u t n o C e d i r u n u b i s, i i c i v r e s l a t o T i r u t n o C 224 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 - i r t a p e d l u t n o C i u n o m - i h c n î e d e r e d 7 1 7 1 5 7 5 1 4 0 7 1 9 8 4 1 4 3 4 3 4 4 i r u t n o C l a t o T - n u p s e r o c i r ă r t n I n d i e r a o t ă z 1 S. l u t n o C i l u u t s e r i i m u l l u t n o C e d i r u n u b i s, i i c i v r e s - o n o c E a i m ă l a t o t 5 1 S. - u t i t s n I ă r ă f i i ț p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s - o p s o g r o l i i r ă d - a l u p o p - a l u p o p i e i ț i e i ț - o p s o G e l i i r ă d i r u c o t s i s, e l i b a t n o c i r u c o t s , i r u x u l f e t l a , i n u i ț a r e p O - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p - e i c o S i ț ă t - i c n a n i f e r a i ț ă t e i c o S - n a n i f e n e r a i c i ț ă t e i c o S - n a n i f e n e r a i c - e i c o S i ț ă t - i c n a n i f e r a - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p ă t e n a e r a o l a v i s, e v i s a P 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. - o p s o G e l i i r ă d - a l u p o p - a l u p o p i e i ț i e i ț 5 1 S. - u t i t s n I ă r ă f i i ț p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s - o p s o g r o l i i r ă d 1 S. - n u p s e r o c i r ă r t n I n d i e r a o t ă z - o n o c E a i m ă l a t o t l u t n o C i l u u t s e r i i m u l l u t n o C e d i r u n u b i s, i i c i v r e s l a t o T i r u t n o C e v i t c A. 3 V I 2 6 3 7 8 8 3 5 7 9 6 9 4 1 2 2 3 3 6 8 9 6 6 3 2 7 9 1 3 9 1 1 1 2 4 2 1 5 9 0 1 6 0 4 8 2 6 4 2 0 3 1 8 7 2 7 3 3 4 ă t e n a e r a o l a V 0 9 B. 9 8 4 5 3 5 3 3 1 1 2 3 4 7 1 e d i r u t n o c e t l A t i t ă l p e d / t i m i r p e r a r u g i s a. 7 F A 7 5 1 9 1 3 7 3 2 1 e d e c i n h e t e n a o i z i v o r P. 6 F A 5 2 0 3 0 2 5 2 4 5 6 0 5 6 1 3 8 4 1 5 2 9 0 4 4 5 7 6 7 9 1 1 2 4 4 5 4 7 5 6 9 9 2 7 - a p i c i t r a p e t l a i s, e t i d e r C i n u i ț c A i i ț i n u. 4 F A 7 7 0 5 3 1 0 6 1. 5 F A 9 0 2 0 7 6 6 4 9 9 6 7 4 1 4 1 1 3 0 6 1 8 3 0 1 2 4 0 1 3 8 2 1 1 4 1 0 4 1 1 0 4 1 5 - i ț c a t â c e d e l e t l a , i r u l t i T T S D i s, r a t e n o m r u A e t i z o p e d i s, r a r e m u N. 1 F A. 2 F A. 3 F A 9 9 3 1 1 1 7 0 7 5 1 1 8 7 5 1 0 3 0 1 9 2 8 0 9 3 3 2 9 2 4 2 4 2 2 1 1 0 6 1 8 3 1 4 4 1 8 8 7 8 3 2 4 2 6 1 1 7 3 1 6 1 1 4 3 1 0 8 8 1 1 9 2 3 4 8 0 4 6 2 5 9 1 1 8 8 2 5 5 1 8 8 7 7 1 7 1 5 7 5 1 4 0 7 1 9 8 4 1 4 3 4 3 4 4 - i c n a n i f e v i s a p i s, e v i t c A e r a e s u d o r p e n F A 8 7 9 2 0 8 3 9 1 5 8 1 0 2 5 0 2 2 2 5 7 0 3 6 2 5 1 8 e r a i c n a n i f e n e v i t c A N A 1 3 3 5 5 4 1 7 4 6 1 2 3 9 2 9 4 3 4 0 4 0 1 4 0 4 0 1. 3 V I e s u d o r p e v i t c A. 1 N A 3 8 1 3 e x i f e v i t c A. 1 1 N A 8 2 0 3 i r u c o t S. 2 1 N A 4 1 1 e s u d o r p e n e r a o l a v e d e t c e i b O. 3 1 N A 1 4 e s u d o r p e n e v i t c A. 2 N A 8 4 1 2 e l a r o p r o c e v i t c A. 1 2 N A 7 9 0 2 e l a r o p r o c e n e v i t c A. 2 2 N A 1 5 3 2 4 8 3 3 3 0 1 0 0 1 6 2 0 1 9 5 7 1 3 3 9 0 7 4 1 4 6 2 2 5 2 6 3 3 6 3 8 7 5 2 1 1 8 4 5 4 0 2 6 8 0 6 1 0 1 8 8 1 3 7 1 1 2 7 1 1 2 0 1 5 8 5 8 5 6 2 8 8 2 8 6 0 4 0 0 0 4 8 6 6 3 3 6 3 8 7 5 5 6 2 8 8 2 8 6 0 4 0 0 0 4 8 6 i l i u u n o m - i h c n î e d l u t n o C a e r e d - i r t a p 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 225 CONTURILE CURENTE Contul de bunuri ș(cid:13)i servicii externe (V. I) 8. 68. La resursele contului se înregistrează importurile de bunuri ș(cid:13)i de servicii, iar la utilizări — exporturile de bunuri ș(cid:13)i servicii. Diferența între resurse ș(cid:13)i utilizări reprezintă soldul contului, denumit „soldul schimburilor externe de bunuri ș(cid:13)i servicii”. Dacă soldul este pozitiv, există un excedent pentru restul lumii ș(cid:13)i uIV. 3. n deficit pentru totalul economiei, ș(cid:13)i invers dacă soldul este negativ. 8. 69. Pentru a asigura o coerență cu metoda de măsurare a producției unităților rezidente, importurile sunt înregistrate la echivalentul prețului de bază, adică excluzând taxele la import dar incluzând subvențiile la import. Importurile de bunuri înregistrate în contul de bunuri ș(cid:13)i servicii externe sunt exprimate FOB, adică la frontiera țării exportatoare. Acelaș(cid:13)i lucru este valabil ș(cid:13)i pentru exporturi. Pe de altă parte, atunci când serviciile de transport ș(cid:13)i de asigurare incluse în valoarea FOB a importurilor de bunuri (adică între uzină ș(cid:13)i frontiera țării exportatoare) sunt furnizate de unități rezidente, ele trebuie să fie incluse în valoarea exporturilor de servicii ale economiei țării importatoare a bunurilor respective. Invers, când serviciile de transport ș(cid:13)i asigurare incluse în valoarea FOB a exporturilor de bunuri sunt furnizate de unități nerezidente, ele trebuie să fie incluse în valoarea importurilor de servicii ale economiei țării exportatoare a bunurilor respective. Contul veniturilor primare ș(cid:13)i transferurilor curente externe (V. II) 8. 70. Contul veniturilor primare ș(cid:13)i transferurilor curente externe are ca obiectiv determinarea soldului operațiilor externe curente care joacă, în structura sistemului, un rol echivalent cu cel al economiilor pentru sectoarele instituționale. Acest cont este o versiune concentrată a secvenței mergând, pentru un sector instituțional, de la contul de alocare a veniturilor primare până la contul de utilizare a venitului. 8. 71. Contul veniturilor primare ș(cid:13)i transferurilor curente externe înregistrează, la resurse, soldul schimburilor externe de bunuri ș(cid:13)i servicii. El mai înregistrează, la resurse sau la utilizări, toate operațiile de repartiție care pot implica restul lumii, în afară de transferurile de capital. CONTURILE DE ACUMULARE EXTERNĂ (V. III) Contul de capital (V. III. 1) 8. 72. Contul de capital al restului lumii înregistrează achizițiile minus cedările de active nefinanciare neproduse de către unitățile nerezidente ș(cid:13)i măsoară variația valorii nete datorată economiilor ș(cid:13)i transferurilor de capital. 8. 73. Soldul contului de capital reprezintă capacitatea sau necesarul net de finanțare a restului lumii. El este egal, dar cu semn schimbat, cu suma capacităților sau nevoilor nete de finanțare ale sectoarelor instituționale rezidente. Contul financiar (V. III. 2) 8. 74. Structura contului financiar al restului lumii este identică cu a contului financiar al sectoarelor instituționale. Contul altor modificări de active (V. III. 3) 8. 75. 8. 76. Ca ș(cid:13)i pentru sectoarele instituționale, se determină în mod succesiv variațiile valorii nete datorate altor modificări de volum al activelor ș(cid:13)i datorate câș(cid:13)tigurilor ș(cid:13)i pierderilor nominale din deținere, acestea din urmă fiind descompuse în câș(cid:13)tiguri ș(cid:13)i pierderi neutre ș(cid:13)i reale din deținere. Absența activelor produse în conturile de acumulare ș(cid:13)i bilanțurile restului lumii se datorează convenției de creare a unei unități instituționale fictive, considerânduse că restul lumii a dobândit un activ financiar, ș(cid:13)i invers pentru activele deținute în alte economii de unitățile rezidente. 226 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 BILANȚURILE (V. IV) 8. 77. 138. Bilanțurile restului lumii conțin active ș(cid:13)i pasive financiare. Ele înregistrează (la active) totalul achizițiilor minus cedările de aur monetar ș(cid:13)i DST între unitățile nerezidente ș(cid:13)i cele rezidente. Tabelul 8. 16 — Secvența completă a conturilor restului lumii (conturile operațiunilor externe) V. I: Contul de bunuri ș(cid:13)i servicii externe Utilizări P. 6 P. 61 P. 62 B. 11 Resurse Exporturi de bunuri ș(cid:13)i servicii 536 P. 7 Importuri de bunuri ș(cid:13)i servicii Exporturi de bunuri Exporturi de servicii 462 P. 71 Importuri de bunuri 74 P. 72 Importuri de servicii 497 392 105 Soldul schimburilor externe de bunuri ș(cid:13)i servicii – 39 V. II: Contul veniturilor primare ș(cid:13)i transferurilor curente externe Utilizări D. 1 Remunerarea angajaților D. 11 Salarii ș(cid:13)i indemnizații D. 2 Impozite pe producție ș(cid:13)i taxe la import 6 6 0 Resurse B. 11 Soldul schimburilor externe de bunuri ș(cid:13)i servicii – 39 D. 1 D. 11 Remunerarea angajaților Salarii ș(cid:13)i indemnizații D. 21 Impozite pe produse 0 D. 12 D. 211 Taxe de tip TVA 0 D. 121 Contribuții sociale suportate de angajatori Contribuții sociale efective în sar- cina angajatorilor D. 212 Impozite ș(cid:13)i drepturi asupra impor- turilor, exclusiv TVA D. 2121 Taxe la import D. 2122 Taxe la importuri, exclusiv TVA ș(cid:13)i drepturile asupra importurilor 0 0 0 D. 214 Impozite pe produse, exclusiv TVA ș(cid:13)i taxele la import D. 122 Contribuții sociale imputate în sar- cina angajatorilor D. 2 Impozite pe producție ș(cid:13)i taxe la import D. 21 Impozite pe produse D. 211 Taxe de tip TVA D. 29 Alte impozite pe producție 0 D. 212 Impozite ș(cid:13)i drepturi asupra impor- turilor, exclusiv TVA D. 3 Subvenții D. 2121 Taxe la import 0 D. 2122 Taxe la import, exclusiv TVA ș(cid:13)i drepturile asupra importurilor D. 31 Subvenții pe produse D. 311 Subvenții la importuri 0 0 D. 214 Impozite pe produse, exclusiv TVA ș(cid:13)i taxele la importuri D. 29 Alte impozite pe producție D. 319 Alte subvenții pe produse 0 D. 39 Alte subvenții pe producție 0 D. 3 Subvenții Venituri din proprietate 66 D. 311 Subvenții pe importuri Dobânzi 16 D. 31 Subvenții pe produse Venituri distribuite ale societăților 36 D. 319 Alte subvenții pe produse 0 D. 4 D. 41 D. 42 2 2 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 227 Utilizări D. 421 D. 422 D. 43 D. 5 D. 51 D. 59 Dividende 0 D. 39 Alte subvenții pe producție Resurse Prelevări pe veniturile cvasi- societăților Beneficii reinvestite din investiții străine directe Impozitele curente pe venit, pe avere etc. 36 14 1 D. 4 Venituri din proprietate D. 41 D. 42 Dobânzi Venituri distribuite ale societăților Impozitul pe venit 1 D. 421 Dividende Alte impozite curente 0 D. 422 Prelevări pe veniturile cvasi- societăților D. 43 Beneficii reinvestite din investiții străine directe D. 61 Contribuții sociale 0 D. 44 Venituri din proprietate atribuite asiguraților D. 611 Contribuții sociale efective D. 6111 Contribuții sociale efective supor- tate de angajatori D. 61111 Contribuții sociale efective obliga- torii suportate de angajatori D. 61112 Contribuții sociale voluntare ale angajatorilor D. 6112 Contribuții sociale suportate de angajați D. 61121 Contribuții sociale obligatorii suportate de angajați D. 61122 Contribuții sociale voluntare ale angajaților 0 0 0 0 0 0 0 D. 5 Impozitele curente pe venit, pe patrimoniu etc. D. 51 Impozite pe venit D. 59 Alte impozite curente D. 61 Contribuții sociale D. 611 Contribuții sociale efective D. 612 Contribuții sociale imputate 0 D. 6111 Contribuții sociale efective supor- tate de angajatori D. 61111 Contribuții sociale efective obliga- torii suportate de angajatori D. 62 D. 622 D. 623. Contribuții sociale, altele decât transferurile sociale în natură Contribuții de asigurare socială a sistemelor private Contribuții de asigurare socială directe ale angajatorilor D. 61112 Contribuții sociale voluntare ale angajatorilor D. 6112 Contribuții sociale suportate de angajați D. 61121 Contribuții sociale obligatorii în sarcina angajaților 0 0 0 D. 7 Alte transferuri curente 9 D. 61122 Contribuții sociale voluntare ale angajaților Prime nete de asigurare generală 2 D. 612 Contribuții sociale imputate D. 71 D. 74 Cooperare internațională curentă 1 D. 62 D. 75 Transferuri curente diverse 2 D. 621 D. 8 Ajustare pentru variația drepturilor gospodăriilor populației asupra fondurilor de pensie 0 D. 622 D. 624 Contribuții sociale, altele decât transferurile sociale în natură Contribuții de securitate socială în bani Contribuții de asistență socială ale sistemelor private Contribuții de asistență socială în bani 0 39 22 17 14 3 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 D. 7 Alte transferuri curente 39 228 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 Utilizări Resurse D. 72 Indemnizații de asigurare generală D. 74 Cooperare internațională curentă D. 75 Transferuri curente diverse D. 8 Ajustare pentru variația drepturilor gospodăriilor populației asupra fondurilor de pensie 3 31 1 0 B. 12 Soldul curent extern – 41 V. III: Conturi de acumulare V. III. 1: Conturi de capital V. III. 1. 1: C o n t u l v a r i a ț i i l o r v a l o r i i n e t e d a t o r a t e e c o n o m i i l o r ș(cid:13) i t r a n s f e r u r i l o r d e c a p i t a l Utilizări B. 10. 1 Variații ale valorii nete datorate economiilor ș(cid:13)i transferurilor de capital 38 B. 12 Soldul curent extern – 41 Resurse D. 9 D. 91 D. 92 D. 99 D. 9 D. 91 D. 92 D. 99 Transferuri de capital de primit Impozite pe capital Ajutoare pentru investiții Alte transferuri de capital 4 0 4 0 Transferuri de capital de plătit – 1 Impozite pe capital Ajutoare pentru investiții Alte transferuri de capital 0 0 – 1 V. III. 1. 2: C o n t u l d e a c h i z i ț i i a a c t i v e l o r n e f i n a n c i a r e Variații ale activelor Variații ale pasivelor ș(cid:13)i valorii nete B. 10. 1 Variații ale valorii nete datorate economiilor ș(cid:13)i transferurilor de capital – 38 K. 2 K. 21 K. 22 B. 9 Achiziții minus cedări de active nefinanciare neproduse Achiziții minus cedări de terenuri ș(cid:13)i alte active corporale neproduse Achiziții minus cedări de active necorporale neproduse 0 0 0 Capacitatea (+)/necesarul (–) net de finanțare – 38 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 229 V. III. 2: Contul financiar Variații ale activelor Variații ale pasivelor ș(cid:13)i valorii nete F Achiziții nete de active financiare 50 F Creș(cid:13)teri nete de pasive 88 F. 1 F. 2 F. 21 F. 22 F. 29 F. 3 F. 4 F. 41 F. 42 Aur monetar ș(cid:13)i drepturi speciale de tragere (DST) 1 Numerar ș(cid:13)i depozite 11 F. 2 Numerar ș(cid:13)i depozite Numerar Depozite transferabile Alte depozite Titluri de valoare, altele decât acțiunile F. 21 F. 22 F. 29 F. 3 3 2 6 5 Numerar Depozite transferabile Alte depozite Titluri de valoare, altele decât acțiunile Credite 10 F. 4 Credite Credite pe termen scurt Credite pe termen lung 3 7 F. 41 F. 42 Credite pe termen scurt Credite pe termen lung F. 5 Acțiuni ș(cid:13)i alte participații 2 F. 5 Acțiuni ș(cid:13)i alte participații F. 6 F. 61 F. 611 F. 62 F. 7 F. 71 F. 79 Provizioane tehnice de asigurare 0 F. 6 Provizioane tehnice de asigurare Drepturi nete ale gospodăriilor populației asupra provizioanelor tehnice de asigurare de viață ș(cid:13)i asu- pra fondurilor de pensie Drepturi nete ale gospodăriilor populației asupra provizioanelor tehnice de asigurare de viață Plăți anticipate pentru primele de asigurare ș(cid:13)i provizioane pentru obligații neachitate 0 0 0 F. 61 F. 612 Drepturi nete ale gospodăriilor populației asupra provizioanelor tehnice de asigurare de viață ș(cid:13)i asu- pra fondurilor de pensie Drepturi nete ale gospodăriilor populației asupra fondurilor de pensie F. 7 Alte conturi creditoare Alte conturi debitoare 21 F. 71 Credite comerciale ș(cid:13)i avansuri Credite comerciale ș(cid:13)i avansuri 18 F. 79 Alte conturi creditoare exclusiv creditele comerciale ș(cid:13)i avansurile Alte conturi debitoare, exclusiv creditele comerciale ș(cid:13)i avansurile 3 – 2 2 – 1 – 3 20 37 10 27 3 0 0 0 30 18 12 B. 9 Capacitatea (+)/ necesarul (–) net de finanțare – 38 230 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 V. III. 3: Contul altor modificări de active V. III. 3. 1: Alte mod i f i c ă r i d e v o l u m a l e c o n t u r i l o r d e a c t i v e Variații ale activelor Variații ale pasivelor ș(cid:13)i valorii nete AF K. 7 K. 8 K. 10 Pasive Pierderi datorate catastrofelor Confiscări fără compensație Alte modificări de volum ale active- lor ș(cid:13)i pasivelor financiare, neclasificate în altă parte K. 12 Modificări de clasificare ș(cid:13)i structură K12. 1 Modificări de clasificare sectorială ș(cid:13)i structură K. 12. 2 K. 12. 22 din care: AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 Modificări de clasificare a activelor ș(cid:13)i pasivelor Modificări de clasificare a activelor ș(cid:13)i pasivelor, altele decât monetizarea/demonetizarea aurului Numerar ș(cid:13)i depozite Titluri de valoare, altele decât acți- uni Credite Acțiuni ș(cid:13)i alte participații Provizioane tehnice de asigurare AF. 7 Alte conturi creditoare 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 AN AN. 2 K. 8 K. 12 K. 12. 2 K. 12. 22 din care: AN. 21 Active nefinanciare Active neproduse Confiscări fără compensație Modificări de clasificare ș(cid:13)i structură Modificări de clasificare a activelor ș(cid:13)i pasivelor Modificări de clasificare a activelor ș(cid:13)i pasivelor, altele decât monetizarea/demonetizarea aurului Active corporale neproduse AN. 22 Active necorporale neproduse AF K. 7 K. 8 K. 10 K. 12 K. 12. 2 K. 12. 22 din care: AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Active financiare Pierderi datorate catastrofelor Confiscări fără compensație Alte modificări de volum ale active- lor ș(cid:13)i pasivelor financiare, neclasificate în altă parte Modificări de clasificare sau structură Modificări de clasificare a activelor ș(cid:13)i pasivelor Modificări de clasificare a activelor ș(cid:13)i pasivelor, altele decât monetizarea/demonetizarea aurului Aur monetar ș(cid:13)i DST Numerar ș(cid:13)i depozite Titluri de valoare, altele decât acți- uni Credite Acțiuni ș(cid:13)i alte participații Provizioane tehnice de asigurare Alte conturi debitoare 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 B. 10. 2 Variați ale valorii nete datorate altor modificări de volum al activelor 0 V. III. 3. 2: C o n t u l d e r e e v a l u a r e Variații ale activelor Variații ale pasivelor ș(cid:13)i valorii nete K. 11 Câș(cid:13)tiguri (+)/pierderi (–) nominale din deținere K. 11 Câș(cid:13)tiguri (+)/pierderi (–) nominale din deținere AN. 2 Active neproduse 0 AF Pasive 3 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 231 Variații ale activelor Variații ale pasivelor ș(cid:13)i valorii nete AN. 21 Active corporale neproduse AN. 22 Active necorporale neproduse AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Active financiare Aur monetar ș(cid:13)i DST Numerar ș(cid:13)i depozite Titluri de valoare, altele decât acți- uni Credite Acțiuni ș(cid:13)i alte participații Provizioane tehnice de asigurare Alte conturi debitoare 0 0 7 0 0 4 0 3 0 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Numerar ș(cid:13)i depozite Titluri de valoare, altele decât acți- uni Credite Acțiuni ș(cid:13)i alte participații Provizioane tehnice de asigurare Alte conturi creditoare B. 10. 3 Variații ale valorii nete datorate câș(cid:13)tigurilor/pierderilor nominale din deținere V. III. 3. 2. 1: Contul câș(cid:13)tigurilor/pierderilor neutre din deținere Variații ale activelor Variații ale pasivelor ș(cid:13)i valorii nete K. 11. 1 Câș(cid:13)tiguri (+)/pierderi (–) neutre din deținere K. 11. 1 Câș(cid:13)tiguri (+)/pierderi (–) neutre din deținere AN. 2 Active neproduse AN. 21 Active corporale neproduse AN. 22 Active necorporale neproduse 0 0 0 AF AF. 2 AF. 3 Pasive Numerar ș(cid:13)i depozite Titluri de valoare, altele decât acți- uni Active financiare 11 AF. 5 Acțiuni ș(cid:13)i alte participații AF. 4 Credite AF. 6 AF. 7 Provizioane tehnice de asigurare Alte conturi creditoare Aur monetar ș(cid:13)i DST Numerar ș(cid:13)i depozite Titluri de valoare, altele decât acți- uni Credite Acțiuni ș(cid:13)i alte participații Provizioane tehnice de asigurare Alte conturi debitoare 0 2 3 1 2 1 3 AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 B. 10. 31 Variații ale valorii nete datorate câș(cid:13)tigurilor/pierderilor neutre din deți- nere 0 2 0 0 0 0 4 6 2 2 0 0 1 1 6 232 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 V. III. 3. 2. 2: Contul câș(cid:13)tigurilor/pierderilor reale din deținere Variații ale activelor Variația ale pasivelor ș(cid:13)i valorii nete K. 11. 2 Câș(cid:13)tiguri (+)/pierderi (–) reale din deținere K. 11. 2 Câș(cid:13)tiguri (+)/pierderi (–) reale din deținere AN. 2 Active neproduse 0 AF Pasive AN. 21 Active corporale neproduse 0 AF. 2 Numerar ș(cid:13)i depozite AN. 22 Active necorporale neproduse 0 AF. 3 Titluri de valoare, altele decât acți- uni AF Active financiare – 5 AF. 5 Acțiuni ș(cid:13)i alte participații AF. 4 Credite Aur monetar ș(cid:13)i DST 0 AF. 6 Provizioane tehnice de asigurare Numerar ș(cid:13)i depozite – 2 AF. 7 Alte conturi creditoare – 3 – 2 1 0 0 – 1 – 1 AF. 1 AF. 2 AF. 3 Titluri de valoare, altele decât acți- uni AF. 4 Credite AF. 5 Acțiuni ș(cid:13)i alte participații AF. 6 Provizioane tehnice de asigurare AF. 7 Alte conturi debitoare 1 – 1 0 – 1 – 3 B. 10. 32 Variații ale valorii nete datorate câș(cid:13)tigurilor/pierderilor reale din deți- nere 4 V. IV: Contul de active ș(cid:13)i pasive externe V. IV. 1: Bilanțul inițial Active Pasive ș(cid:13)i valoarea netă AN Active nefinanciare 0 AF Pasive AN. 2 Active neproduse 0 AF. 2 Numerar ș(cid:13)i depozite AN. 21 Active corporale neproduse 0 AF. 3 Titluri de valoare, altele decât acți- uni AN. 22 Active necorporale neproduse 0 AF. 4 Credite AF. Active financiare 573 AF. 6 Provizioane tehnice de asigurare AF. 5 Acțiuni ș(cid:13)i alte participații AF. 1 AF. 2 AF. 3 Aur monetar ș(cid:13)i DST 0 AF. 7 Alte conturi creditoare Numerar ș(cid:13)i depozite Titluri de valoare, altele decât acți- uni 105 125 297 116 77 17 3 25 59 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 233 Pasive ș(cid:13)i valoarea netă Active AF. 4 Credite AF. 5 Acțiuni ș(cid:13)i alte participații 70 113 AF. 6 Provizioane tehnice de asigurare 26 AF. 7 Alte conturi debitoare 134 B. 90 Valoarea netă 276 V. IV. 2: Contul de variație a bilanțului Active Pasive ș(cid:13)i valoarea netă Variații totale ale activelor Variații totale ale pasivelor AN Active nefinanciare AN. 2 Active neproduse AN. 21 Active corporale neproduse 0 0 0 AF AF. 2 AF. 3 Pasive Numerar ș(cid:13)i depozite Titluri de valoare, altele decât acți- uni AN. 22 Active necorporale neproduse 0 AF. 4 Credite AF Active financiare 57 AF. 6 Provizioane tehnice de asigurare AF. 5 Acțiuni ș(cid:13)i alte participații Aur monetar ș(cid:13)i DST 1 AF. 7 Alte conturi creditoare 91 – 2 22 37 3 0 30 AF. 1 AF. 2 AF. 3 Numerar ș(cid:13)i depozite Titluri de valoare, altele decât acți- uni AF. 4 Credite AF. 5 Acțiuni ș(cid:13)i alte participații AF. 6 Provizioane tehnice de asigurare AF. 7 Alte conturi debitoare 11 9 10 5 0 21 B. 10 Variații totale ale valorii nete datorate: – 34 B. 10. 1 economiilor ș(cid:13)i transferurilor de capital – 38 B. 10. 2 altor modificări de volum al activelor B. 10. 3 câș(cid:13)tigurilor/pierderilor nominale din deținere B. 10. 31 câș(cid:13)tigurilor/pierderilor neutre din deținere 0 4 6 B. 10. 32 câș(cid:13)tigurilor/pierderilor reale din deținere – 1 234 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 V. IV. 3: Bilanțul final Active Pasive ș(cid:13)i valoarea netă AN Active nefinanciare 0 AF Pasive AN. 2 Active neproduse 0 AF. 2 Numerar ș(cid:13)i depozite AN. 21 Active corporale neproduse 0 AF. 3 Titluri de valoare, altele decât acți- uni AN. 22 Active necorporale neproduse 0 AF. 4 Credite Active financiare 630 AF. 6 Provizioane tehnice de asigurare AF. 5 Acțiuni ș(cid:13)i alte participații Aur monetar ș(cid:13)i DST Numerar ș(cid:13)i depozite Titluri de valoare, altele decât acți- uni Credite Acțiuni ș(cid:13)i alte participații Provizioane tehnice de asigurare Alte conturi debitoare 0 AF. 7 Alte conturi creditoare 116 134 80 118 26 155 AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 388 114 99 54 6 25 89 B. 90 Valoarea netă 242 CONTUL DE BUNURI Ș(cid:13) I SERVICII (0) 8. 78. Obiectivul contului de bunuri ș(cid:13)i servicii este evidențierea modului de utilizare a produselor disponibile, atât pe grupe de produse, cât ș(cid:13)i pentru totalul economiei. 8. 79. El pune deci în evidență, pe grupe de produse ș(cid:13)i pentru totalul economiei, resursele (producție ș(cid:13)i importuri) ș(cid:13)i utilizările de bunuri ș(cid:13)i servicii (consum intermediar, consum final, formarea brută de capital fix, variația stocurilor, achiziții minus cedări de obiecte de valoare, exporturi). 8. 80. Dat fiind modul de evaluare a producției la prețuri de bază ș(cid:13)i a utilizărilor la prețul de achiziție, la resursele contului trebuie să se adauge impozitele ș(cid:13)i să se scoată subvențiile pe produse. 8. 81. Utilizările sunt înregistrate în partea dreaptă a contului de bunuriș(cid:13)i servicii, iar resursele în partea stângă, adică în partea opusă celei utilizate în conturile curente ale sectoarelor instituționale, deoarece fluxurile de produse sunt contrapartida fluxurilor monetare. 8. 82. Contul de bunuri ș(cid:13)i servicii este echilibrat prin definiție ș(cid:13)i deci nu degajează nici un sold. Resurse P. 1 P. 11 P. 12 Tabelul 8. 17 — Contul 0: Contul de bunuri ș(cid:13)i servicii Utilizări Producția 3 595 P. 2 Consumul intermediar 1 904 Producția de piață 3 048 Producția pentru consumul final propriu P. 13 Altă producție non-piață P. 3/P. 4 Cheltuiala pentru consum final/Consumul final efectiv P. 31/P. 41 Cheltuiala pentru consum individual/Consumul individual efectiv 171 376 1 371 1 215 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 235 Resurse D. 21 Impozite pe produse D. 31 Subvenții pe produse Utilizări P. 32/P. 42 141 – 8 Cheltuiala pentru consum colectiv/Consumul colectiv efectiv P. 51 Formarea brută de capital fix P. 7 Importuri de bunuri ș(cid:13)i servicii 497 P. 511 P. 71 Importuri de bunuri 392 P. 5111 P. 72 Importuri de servicii 105 P. 5112 P. 5113 P. 512 P. 5121 P. 5122 P. 5123 P. 513 P. 5131 P. 5132 P. 52 P. 53 P. 6 P. 61 P. 62 Achiziții minus cedări de active fixe corporale Achiziții de active fixe corporale noi Achiziții de active fixe corporale existente Cedări de active fixe corporale existente Achiziții minus cedări de active fixe necorporale Achiziții de active fixe necorporale noi Achiziții de active fixe necorporale existente Cedări de active fixe necorporale existente Adăugări la valoarea activelor nefinanciare neproduse Îmbunătățiri majore ale activelor nefinanciare neproduse Costuri legate de transferul de pro- prietate asupra activelor nefinanciare neproduse Variația stocurilor Achiziții minus cedările de obiecte de valoare Exporturi de bunuri ș(cid:13)i servicii Exporturi de bunuri Exporturi de servicii 156 376 303 305 11 – 13 51 53 6 – 8 22 5 17 28 10 536 462 74 CONTURILE ECONOMICE INTEGRATE 8. 83. Conturile economice integrate oferă o viziune sintetică a conturilor unei economii: conturile curente, conturile de acumulare ș(cid:13)i bilanțurile. Ele adună în acelaș(cid:13)i tabel conturile tuturor sectoarelor instituționale, ale economiei totale ș(cid:13)i ale restului lumii ș(cid:13)i prezintă echilibrul tuturor fluxurilor ș(cid:13)i tuturor activelor ș(cid:13)i pasivelor. Ele permit de asemenea o lectură directă a agregatelor. 8. 84. În tabelul conturilor economice integrate, utilizările, activele ș(cid:13)i variațiile activelor sunt înregistrate în partea stângă, iar resursele, pasivele, variațiile pasivelor ș(cid:13)i ale valorii nete în partea dreaptă. 8. 85. Pentru a face tabelul mai uș(cid:13)or de citit ș(cid:13)i a evidenția în acelaș(cid:13)i timp ansamblul proceselor economice, nivelurile de agregare reținute sunt cele mai ridicate care pot fi compatibile cu înțelegerea structurii sistemului. 8. 86. Coloanele tabelului reprezintă sectoarele instituționale, ș(cid:13)i anume societățile nefinanciare, societățile financiare, administrațiile publice, instituțiile fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor populației ș(cid:13)i gospodăriile populației. Există, de asemenea, o coloană pentru totalul economiei, una pentru restul lumii ș(cid:13)i una care asigură echilibrul dintre resursele ș(cid:13)i utilizările de bunuri ș(cid:13)i servicii. 8. 87. Liniile tabelului reprezintă diferite categorii de operațiuni, de active ș(cid:13)i de pasive, soldurile contabile ș(cid:13)i anumite agregate. 236 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 i r u t n o C l a t o T i r u n u b i s, i i c i v r e s l u t n o C e d l u t n o C i l u u t s e r i i m u l 1 S. - o n o c E a i m ă l a t o t 5 1 S. - u t i t s n I ă r ă f i i ț p o c s v i t a r c u l n î 4 1 S. - o p s o G e l i i r ă d - o p s o g r o l i i r ă d - a l u p o p i e i ț i e i ț l u i c i v r e s - a l u p o p 3 1 S. - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p 2 1 S. - e i c o S i ț ă t - i c n a n i f e r a 1 1 S. i ț ă t e i c o S - n a n i f e n e r a i c , i r u x u l f e t l a , i n u i ț a r e p O e l i b a t n o c i r u d o s l i s, i r u c o t s d o C i ț ă t e i c o S - n a n i f e n e r a i c - e i c o S i ț ă t - i c n a n i f e r a - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p e t a r g e t n i e c i m o n o c e e l i r u t n o C — 8 1 8. l u l e b a T e s r u s e R 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. - o p s o G e l i i r ă d - a l u p o p - a l u p o p i e i ț i e i ț 5 1 S. - u t i t s n I ă r ă f i i ț p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s - o p s o g r o l i i r ă d E T N E R U C R O L I I Ț A R E P O E L I R U T N O C i r ă z i l i t U 1 S. - o n o c E a i m ă l a t o t l u t n o C i l u u t s e r i i m u l l u t n o C e d i s, i i c i v r e s i r u n u b l a t o T i r u t n o C l u t n o C - o l a e d a e r a c - i r u t i n e v - i r p r o l e r a m 1 9 1 3 3 1 8 5 9 2 4. 2 1. I I 8 6 7 2 0 0 0 6 6 7 1 9 1 3 3 1 8 5 9 2 4 8 2 9 6 6 7 - i ț a i r a l a s a e r a r e n u m e R. 1 D 5 4 5 5 1 0 4 1 9 3 3 2 2 6 7 1 9 1 3 3 1 8 5 6 4 e r a t a o l p x e 5 5 6 7 2 e d t u r b l u t n e d e c x E g 2 B. 9 7 2 5 5 6 4 2 9 e s u d o r p e p i i ț n e v b u s i s u n m e t i z o p m I e s u d o r p e p i i ț n e v b u s i s u n m e t i z o p m I i s u n m e t i z o p m i e t l A e s u d o r p e p i i ț n e v b u s r o l. 1 3 D - 1 2 D. 9 3 D - 9 2 D. 3 D - 2 D. 1 5 3 2 1 5 3 2 2 2 0 1 9 1 0 8 3 3 1 8 5 9 2 4 9 3 – 9 3 – - e t x e r o l i r u b m i h c s l u d l o S i i c i v r e s i s, i r u n u b e d e r a o i r 1 1 B. 2 0 6 1 2 0 6 1 8 2 3 3 5 8 5 1 3 6 5 3 7 t e n n r e t n i l u s u d o r P / ă t e n ă t a g u ă d a a e r a o l a V. n * 1 B / n 1 B. 5 3 7 x i f l a t i p a c e d l u m u s n o C. 1 K 7 3 1 0 1 3 6 0 3 2 4 8 5 1 3 3 5 3 8 2 2 2 2 2 0 6 1 - o r P. I , a i ț c u d l u t n o c - a r e p o l a r o i r e t x e r o l i n u i ț u c i s, i r u n u b i i c i v r e s 6 3 5 6 3 5 7 9 4 7 9 4 4 0 9 1 4 0 9 1 3 3 1 3 3 1 5 9 5 3 5 9 5 3 7 3 9 6 2 1 4 3 4 2 0 1 3 5 7 1 l u t n o C e d l - a o p x e e r a t. 1 1. I I 4 2 8 1 4 2 8 1 1 3 5 7 5 8 8 1 3 7 2 7 8 i s, i s, i r u n u b e d i r u t r o p m I i i c i v r e s i r u n u b e d i r u t r o p x E a i ț c u d o r P i i c i v r e s r a i d e m r e t n i l u m u s n o C e s u d o r p e p i i ț n e v b u s i s u n m e t i z o p m I n r e t n i l u s u d o r P / ă t u r b ă t a g u ă d a a e r a o l a V t u r b. 1 3 D - 1 2 D. b * 1 B / b 1 B. 2 7 8 3 7 8 8 1 5 7 5 1 3 4 2 8 1 7 P. 6 P. 1 P. 2 P. 1 8 8 9 2 6 4 2 4 9 6 6 4 0 9 1 4 0 9 1 6 3 5 6 3 5 7 9 4 7 9 4 5 9 5 3 5 9 5 3 - o r P. I , a i ț c u d l u t n o c - a r e p o l a u c r o l i i ț r o i r e t x e i s, i r u n u b i i c i v r e s 3 3 1 3 3 1 4 2 8 1 2 2 2 2 0 6 1 9 3 – 9 3 – 6 0 0 0 8 6 7 1 9 1 3 3 1 8 5 9 2 4 l u t n o C. 1 1. I I e d l - a o p x e e r a t 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 237 i r u t n o C l a t o T i r u n u b i s, i i c i v r e s l u t n o C e d l u t n o C i l u u t s e r i i m u l 1 S. - o n o c E a i m ă l a t o t 5 1 S. - u t i t s n I ă r ă f i i ț p o c s v i t a r c u l n î 4 1 S. - o p s o G e l i i r ă d - o p s o g r o l i i r ă d - a l u p o p i e i ț i e i ț l u i c i v r e s - a l u p o p 3 1 S. - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p 2 1 S. - e i c o S i ț ă t - i c n a n i f e r a 1 1 S. i ț ă t e i c o S - n a n i f e n e r a i c , i r u x u l f e t l a , i n u i ț a r e p O e l i b a t n o c i r u d o s l i s, i r u c o t s d o C i ț ă t e i c o S - n a n i f e n e r a i c - e i c o S i ț ă t - i c n a n i f e r a - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p e s r u s e R ) e r a u n i t n o c ( e t a r g e t n i e c i m o n o c e e l i r u t n o C — 8 1 8. l u l e b a T 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. - o p s o G e l i i r ă d - a l u p o p - a l u p o p i e i ț i e i ț 5 1 S. - u t i t s n I ă r ă f i i ț p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s - o p s o g r o l i i r ă d 1 S. - o n o c E a i m ă l a t o t l u t n o C i l u u t s e r i i m u l l u t n o C e d i s, i i c i v r e s i r u n u b l a t o T i r u t n o C E T N E R U C R O L I I Ț A R E P O E L I R U T N O C i r ă z i l i t U 2 4 4 7 1 2 2 3 4 6 4 4 2 4 4 2 4 4 t x i m t u r b l u t i n e V b 3 B. 2 4 4 2 4 4 7 1 2 5 0 6 6 1 5 4 9 3 1 - a o l p x e n i d t e n l u t n e d e c x E n 2 B. 9 3 1 5 4 6 1 0 6 5 7 1 2 e r a t 2 3 4 2 3 4 t x i m t e n l u t i n e V n 3 B. 2 3 4 2 3 4 i l u u t i n e v - i r t s i d e d l u t n o C - n u c e s a ă r a d e r i u b 3 3 6 1 3 3 6 1 3 8 4 3 1 1 9 1 9 1 2 7 3 1 2 0 3 1 2 3 1 2 l u t i n e V / e r a m i r p r o l t u r b l a n o i ț a n l a n o i ț a n l u t i n e V / e r a m i r p r o l i r u t i n e v l a t e n l u d l o S t e n e p e t n e r u c e l e t i z o p m I i u n o m i r t a p e p , t i n e v. c t e. 5 D 4 2 0 1 0 8 7 1 0 2 1 2. n * 5 B / n 5 B. 2 7 9 1 1 9 1 8 4 3 1 3 3 3 6 1 3 3 6 1 2. I I 5 5 8 1 5 5 8 1 9 3 7 0 4 5 6 4 3 1 0 3 0 6 1 8 7 e t a t e i r p o r p n d i i r u t i n e V. 4 D 5 4 1 8 3 1 6 4 4 4 0 9 3 1 1 2 2 9 2 9 0 2 - i r u t i n e v l a t u r b l u d o S l b 5 B. 9 0 2 9 2 1 2 2 0 9 3 1 7 6 0 8 3 6 6 5 5 8 1 5 5 8 1 2 2 3 2 3 3 0 0 2 2 3 1 0 8 6 2 9 3 4 1 e l a i c o s i i ț a z i t o C 1 6 D. 2 2 3 2 2 3 e l i r u r e f s n a r t t â c e d ă r u t a n n î e l a i c o s 2 3 3 2 3 3 e l e t l a , e l a i c o s i i ț a t s e r P 2 6 D. 3 1 9 2 9 8 2 0 1 2 3 3 8 7 2 9 3 9 3 2 6 3 6 3 8 0 1 9 4 0 1 e t n e r u c i r u r e f s n a r t e t l A. 7 D 1 1 6 4 9 3 1 1 7 2 9 6 2 1 0 0 9 3 1 2 2 2 3 2 3 3 8 7 2 2 4 4 7 1 2 2 3 4 6 4 4 l u t n o C - o l a e d a e r a c. 2 1. I I - i r u t i n e v - i r p r o l e r a m - i r t s i d e d l u t n o C 2. I I - n u c e s a ă r a d e r i u b i l u u t i n e v 238 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 i r u t n o C l a t o T i r u n u b i s, i i c i v r e s l u t n o C e d l u t n o C i l u u t s e r i i m u l 1 S. - o n o c E a i m ă l a t o t 5 1 S. - u t i t s n I ă r ă f i i ț p o c s v i t a r c u l n î 4 1 S. - o p s o G e l i i r ă d - o p s o g r o l i i r ă d - a l u p o p i e i ț i e i ț l u i c i v r e s - a l u p o p 3 1 S. - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p 2 1 S. - e i c o S i ț ă t - i c n a n i f e r a 1 1 S. i ț ă t e i c o S - n a n i f e n e r a i c , i r u x u l f e t l a , i n u i ț a r e p O e l i b a t n o c i r u d o s l i s, i r u c o t s d o C i ț ă t e i c o S - n a n i f e n e r a i c - e i c o S i ț ă t - i c n a n i f e r a - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p e s r u s e R ) e r a u n i t n o c ( e t a r g e t n i e c i m o n o c e e l i r u t n o C — 8 1 8. l u l e b a T 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. - o p s o G e l i i r ă d - a l u p o p - a l u p o p i e i ț i e i ț 5 1 S. - u t i t s n I ă r ă f i i ț p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s - o p s o g r o l i i r ă d 1 S. - o n o c E a i m ă l a t o t l u t n o C i l u u t s e r i i m u l l u t n o C e d i s, i i c i v r e s i r u n u b l a t o T i r u t n o C E T N E R U C R O L I I Ț A R E P O E L I R U T N O C i r ă z i l i t U - s i d e r e d a e r i u b i r t - i r u t i n e v l u t n o C n î r o l ă r u t a n 4 0 6 1 9 1 2 4 0 6 1 7 3 5 4 1 1 2 5 3 2 2 8 4 t e n l i b i n o p s i d l u t i n e V n 6 B. 8 4 2 2 2 5 3 5 4 1 1 7 3 4 0 6 1 9 1 2 9 1 2 n î e l a i c o s i r u r e f s n a r T 3 6 D. 6 0 2 3 1 9 1 2 ă r u t a n. 3. I I 6 2 8 1 6 2 8 1 0 4 7 8 1 1 2 8 3 2 3 5 8 1 t u r b l i i b n o p s i d l u t i n e V b 6 B. 5 8 1 2 3 2 8 3 7 8 1 1 0 4 6 2 8 1 6 2 8 1 4 0 6 1 9 1 2. 4. I I 6 2 8 1 6 2 8 1 7 2 6 0 4 1 6 7 1 2 3 5 8 1 - s u j a l i i b n o p s i d l u t i n e V b 7 B. 5 8 1 2 3 6 7 1 6 0 4 1 7 2 6 2 8 1 6 2 8 1 l u t n o C - i l i t u e d a e r a z i l u u t i n e v 4 0 6 1 4 0 6 1 4 2 4 6 3 1 6 4 1 2 2 8 4 t a t s u j a l i b i n o p s i d l u t i n e V n 7 B. 8 4 2 2 6 4 1 4 6 3 1 4 2 4 0 6 1 4 0 6 1 t e n t u r b t a t 6 2 8 1 4 0 6 1 1 7 3 1 1 7 3 1 1 7 3 1 1 7 3 1 6 2 8 1 0 4 7 8 1 1 2 8 3 2 3 5 8 1 t u r b l i i b n o p s i d l u t i n e V b 6 B. 4 0 6 1 7 3 5 4 1 1 2 5 3 2 2 8 4 t e n l i b i n o p s i d l u t i n e V n 6 B. v i t c e f e l a n i f l u m u s n o C u r t n e p a l a i u t l e h C l a n i f m u s n o c 4 P. 3 P. 6 5 1 5 1 2 1 1 7 3 1 2 6 3 6 9 9 3 1 1 7 3 1 1 7 3 1 1 7 3 1 i e i ț a l u p o p r o l i i r ă d o p s o g e d r o l i r u d n o f a r p u s a r o l i r u t p e r d i i s n e p 1 1 0 1 1 1 1 a i ț a i r a v u r t n e p e r a t s u A j. 8 D 0 1 1 0 0 1 1 0 1 1 - s i d e r e d a e r i u b i r t i l u u t i n e v ă r u t a n n î l u t n o C. 3. I I l u t n o C - i l i t u e d a e r a z i l u u t i n e v. 4. I I 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 239 i r u t n o C l a t o T i r u n u b i s, i i c i v r e s l u t n o C e d l u t n o C i l u u t s e r i i m u l 1 S. - o n o c E a i m ă l a t o t 5 1 S. - u t i t s n I ă r ă f i i ț p o c s v i t a r c u l n î 4 1 S. - o p s o G e l i i r ă d - o p s o g r o l i i r ă d - a l u p o p i e i ț i e i ț l u i c i v r e s - a l u p o p ) e r a u n i t n o c ( e t a r g e t n i e c i m o n o c e e l i r u t n o C — 8 1 8. l u l e b a T e s r u s e R 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 3 1 S. - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p 2 1 S. - e i c o S i ț ă t - i c n a n i f e r a 1 1 S. i ț ă t e i c o S - n a n i f e n e r a i c , i r u x u l f e t l a , i n u i ț a r e p O e l i b a t n o c i r u d o s l i s, i r u c o t s d o C r o l i n u i ț a r e p o l u d l o S l u r o i r e t x e u c e t n e r u c 2 1 B. ă t u r b a i m o n o c E b 8 B. 5 8 1 ă t e n a i m o n o c E n 8 B. 8 4 i ț ă t e i c o S - n a n i f e n e r a i c - e i c o S i ț ă t - i c n a n i f e r a 1 2 1 1 - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p 0 2 0 1 – - o p s o G e l i i r ă d - a l u p o p - a l u p o p i e i ț 2 0 2 0 6 1 i e i ț 7 2 4 2 5 1 S. - u t i t s n I ă r ă f i i ț p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s - o p s o g r o l i i r ă d i e i ț a i r a v l u t n o C i i r o l a v e t e n e t a r o t a d - o n o c e. 1 1. I I I i s, i e i m - e f s n a r t n î r o l i r u r l a t i p a c. 2 1. I I I l u t n o C - i h c a e d a e i ț i z r o l e v i t c a - n a n i f e n e r a i c 3 3 2 1 4 – 6 6 1 4 – t n e r u c n r e t x e l u d o S l 2 1 B. 4 2 6 0 3 2 6 0 3 3 l a t i p a c e d i r u r e f s n a r T. 9 D t i m i r p e d e t e n i i r o l a v i s, r o l e v i s a p e l a i i ț a i r a V 3 3 2 4 2 0 6 1 0 1 – 1 1 8 4 ă t e n a i m o n o c E n 8 B. 6 6 – 1 – 5 6 – 3 – 5 – 4 3 – 7 – 6 1 – l a t i p a c e d i r u r e f s n a r T. 9 D ) – ( t i t ă l p e d 2 9 1 8 3 – 0 3 2 1 2 8 7 1 8 3 – 4 5 6 e t e n i i r o l a v e l a i i ț a i r a V. 1 0 1 B. 5 6 l a t i p a c e d r o l i r u r e f s n a r t i s, i e i m o n o c e e t a r o t a d 6 7 3 6 7 3 x i f l a t - i p a c e d ă t u r b a e r a m r o F 1 5 P. 0 5 2 ) – ( x i f l a t i p a c e d l u m u s n o C. 1 K 7 3 1 – 0 1 – 0 3 – 2 4 – 3 – 2 2 2 – 2 2 2 – 4 9 8 3 – 8 7 1 1 2 0 3 2 8 3 – 2 9 1 7 3 1 6 9 1 6 7 3 6 7 3 1 S. - o n o c E a i m ă l a t o t 5 5 4 3 3 2 1 4 – 5 5 4 3 3 2 1 4 – l u t n o C i l u u t s e r i i m u l l u t n o C e d i s, i i c i v r e s i r u n u b l a t o T i r u t n o C E T N E R U C R O L I I Ț A R E P O E L I R U T N O C i r ă z i l i t U E R A L U M U C A E D E L I R U T N O C r o l e v i t c a e l a i i ț a i r a V i e i ț a i r a v l u t n o C i i r o l a v e t e n e t a r o t a d - o n o c e. 1 1. I I I e d r o l i r u r l a t i p a c - i h c a e d e d e i ț i z l u t n o C e v i t c a - n a n i f e n e r a i c. 2 1. I I I i s, i e i m - e f s n a r t 240 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 i r u t n o C l a t o T i r u n u b i s, i i c i v r e s l u t n o C e d l u t n o C i l u u t s e r i i m u l 1 S. - o n o c E a i m ă l a t o t 8 2 0 1 8 2 0 1 5 1 S. - u t i t s n I ă r ă f i i ț p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s - o p s o g r o l i i r ă d - a l u p o p - a l u p o p i e i ț i e i ț - o p s o G e l i i r ă d e t e n i i r o l a v i s, r o l e v i s a p e l a i i ț a i r a V ) e r a u n i t n o c ( e t a r g e t n i e c i m o n o c e e l i r u t n o C — 8 1 8. l u l e b a T 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 4 1 S. - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p - e i c o S i ț ă t - i c n a n i f e r a - e i c o S i ț ă t - n a n i f e n e r a i c , i r u x u l f e t l a , i n u i ț a r e p O e l i b a t n o c i r u d o s l i s, i r u c o t s d o C i ț ă t e i c o S - n a n i f e n e r a i c - e i c o S i ț ă t - i c n a n i f e r a 3 1 S. - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p e l i r ă d e c s u n m i i i ț i z i h c A e r a o l a v e d r o l e t c e i b o 3 5 P. 2 e l i r ă d e c s u n m i i i ț i z i h c A e r a i c n a i f e n e v i t c a e d e s u d o r p e n. 2 K 7 – r o l i r u c o t s a i ț a i r a V 2 5 P. 6 2 0 0 0 0 3 2 - o p s o G e l i i r ă d u p o p i e i ț a l 2 5 4 5 1 S. - u t i t s n I ă r ă f i i ț p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s o p s o g r o l i i r ă d - a l u p o p i e i ț 0 0 1 1 S. - o n o c E a i m ă l a t o t 8 2 0 1 0 0 E R A L U M U C A E D E L I R U T N O C r o l e v i t c a e l a i i ț a i r a V l u t n o C i l u u t s e r i i m u l l u t n o C e d i s, i i c i v r e s i r u n u b l a t o T i r u t n o C r a i c n a n i f l u t n o C. 2. I I I 8 3 – 8 3 4 8 4 1 0 5 – 5 9 6 – l u r a s e c e n / ) + ( a e t a t i c a p a C. 9 B 9 6 – 5 0 5 – 8 4 1 4 8 3 8 3 – 0 3 1 3 4 1 4 5 2 6 4 2 – 2 3 1 0 2 3 2 1 0 0 0 0 2 0 3 1 4 6 3 5 7 3 7 1 2 4 2 8 2 4 9 0 3 3 4 4 0 3 1 0 6 1 7 6 2 - i ț c a t â c e d e l e t l a i r u l t i T 3 F. 8 1 i n u e t i z o p e d i s, r a r e m u N 2 F. 7 1 5 1 3 5 7 6 2 e t i d e r C 4 F. 7 2 7 6 1 5 4 - a p i c i t r a p e t l a i s, i n u i ț c A i i ț 5 F. 2 3 6 3 8 6 9 2 5 3 2 1 2 1 0 0 9 1 1 1 1 8 3 1 5 4 4 2 0 1 4 4 2 0 3 1 3 4 1 4 5 2 6 4 i r u t p e r d i s, e r e g a r t e d e l a i c e p s ) T S D ( r a t e n o m r u A 1 F. 1 – 0 1 – 1 0 1 9 6 8 8 3 0 6 8 2 3 3 0 7 1 2 3 2 0 4 1 e v i s a p e d ă t e n a e r e t s, e r C e v i t c a e d e t e n i i ț i z i h c A / e r a i c n a n i f e r a ț n a n i f e d ) – ( F F 1 7 7 3 2 0 2 1 1 8 1 2 3 1 4 6 0 5 1 9 6 r a i c n a n i f l u t n o C. 2. I I I 8 2 0 1 0 0 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 241 2 – 0 2 – 0 0 0 2 4 – i s, r o l e v i t c a e l a m u o v l e d i r ă c i f i d o m e t l A ă t l a n î e t a c i f i s a l c e n , e r a i c n a n i f e n e t r a p r o l e v i t c a e l a m u o v l e d i r ă c i f i d o m e t l A e r a s , e r a i c n a n i f r o l e v i s a p ă t l a n î e t a c i f i s a l c e n e t r a p i r u t n o C l a t o T i r u n u b i s, i i c i v r e s l u t n o C e d l u t n o C i l u u t s e r i i m u l 1 S. - o n o c E a i m ă l a t o t 5 1 S. - u t i t s n I ă r ă f i i ț p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s - o p s o g r o l i i r ă d - a l u p o p - a l u p o p i e i ț i e i ț - o p s o G e l i i r ă d. 1 3. I I I l u t n o C - i d o m r o t l a e d i r ă c i f - i t c a e l a m u o v l r o l e v 6 3 2 8 2 – 0 0 0 6 3 0 3 0 2 5 2 – 0 0 0 0 0 0 0 0 0 5 0 0 1 1 – 0 2 7 3 3 – 0 0 0 0 0 0 0 0 - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p - e i c o S i ț ă t - i c n a n i f e r a - e i c o S i ț ă t - n a n i f e n e r a i c 0 6 3 0 e d e c i n h e t e n a o i z i v o r P , i r u x u l f e t l a , i n u i ț a r e p O e l i b a t n o c i r u d o s l i s, i r u c o t s d o C t i t ă l p e d i r u t n o c e t l A e r a r u g i s a 6 F. 7 F. 0 7 0 0 i ț ă t e i c o S - n a n i f e n e r a i c - e i c o S i ț ă t - i c n a n i f e r a m u o v l e d 2 1 K. i r ă c i f i d o m r o t l a l u l a t o T i 0 1 - 3 K. 4 1 2 – a ă c i m o n o c e a i ț i r a p A e s u d o r p e n r o l e v i t c a a ă c i m o n o c e a i ț i r a p A e s u d o r p r o l e v i t c a - l u c e n e c i g o o b i l e d e l a r u t a n i r e t s, e r C e s r u s e r e t a v i t a ă c i m o n o c e a i ț i r a p s i D e s u d o r p e n r o l e v i t c a r o l e v i t c a e l a i r e g u r t s i D r o l e f o r t s a t a c e t a r o t a d. 3 K 4 2. 4 K. 5 K 0 0. 6 K 7 –. 7 K 5 – 0 0 0 0 0 - n e p m o c ă r ă f i r ă c s i f n o C. 8 K 5 – 3 – 9 K 1 0 3 1 S. - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p 0 6 1 0 3 4 2 – 6 – 8 0 - o p s o G e l i i r ă d u p o p i e i ț a l 6 3 0 4 2 0 0 0 0 0 0 0 0 8 0 0 0 0 0 0 0 0 6 3 1 6 5 1 4 2 3 4 9 – 1 1 – 0 1 0 1 2 0 0 e t e n i i r o l a v i s, r o l e v i s a p e l a i i ț a i r a V ) e r a u n i t n o c ( e t a r g e t n i e c i m o n o c e e l i r u t n o C — 8 1 8. l u l e b a T 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 4 1 S. 0 1 K 0 1 0 2 0 3 0 5 1 S. - u t i t s n I ă r ă f i i ț p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s o p s o g r o l i i r ă d - a l u p o p i e i ț 1 S. - o n o c E a i m ă l a t o t E R A L U M U C A E D E L I R U T N O C r o l e v i t c a e l a i i ț a i r a V l u t n o C i l u u t s e r i i m u l l u t n o C e d i s, i i c i v r e s i r u n u b l a t o T i r u t n o C 6 3 2 8 5 1 4 2 3 4 9 – 1 1 – 0 1 3 l u t n o C - i d o m r o t l a e d i r ă c i f - i t c a e l a m u o v l r o l e v. 1 3. I I I 242 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 i r u t n o C l a t o T i r u n u b i s, i i c i v r e s l u t n o C e d l u t n o C i l u u t s e r i i m u l 1 S. - o n o c E a i m ă l a t o t 5 1 S. - u t i t s n I ă r ă f i i ț p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s - o p s o g r o l i i r ă d - a l u p o p - a l u p o p i e i ț i e i ț - o p s o G e l i i r ă d 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 4 1 S. - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p - e i c o S i ț ă t - i c n a n i f e r a - e i c o S i ț ă t - n a n i f e n e r a i c , i r u x u l f e t l a , i n u i ț a r e p O e l i b a t n o c i r u d o s l i s, i r u c o t s d o C i ț ă t e i c o S - n a n i f e n e r a i c - e i c o S i ț ă t - i c n a n i f e r a 3 1 S. - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p - o p s o G e l i i r ă d u p o p i e i ț a l e t e n i i r o l a v i s, r o l e v i s a p e l a i i ț a i r a V ) e r a u n i t n o c ( e t a r g e t n i e c i m o n o c e e l i r u t n o C — 8 1 8. l u l e b a T 5 1 S. - u t i t s n I ă r ă f i i ț p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s o p s o g r o l i i r ă d - a l u p o p i e i ț 1 S. - o n o c E a i m ă l a t o t E R A L U M U C A E D E L I R U T N O C r o l e v i t c a e l a i i ț a i r a V l u t n o C i l u u t s e r i i m u l l u t n o C e d i s, i i c i v r e s i r u n u b l a t o T i r u t n o C - a v e e r e d e r a u l. 2 3. I I I l u t n o C 2 – 7 1 8 7 2 9 2 0 0 3 4 2 – 7 1 0 0 0 2 1 – 2 3 – - i c n a n i f e v i s a p i s, e v i t c A e r a F A 2 e r a i c n a n i f e n e v i t c A N A 2 1 e s u d o r p e n e v i t c A. 2 N A 4 1 e s u d o r p e v i t c A. 1 N A 2 – : e r a c n d i 2 4 – 7 1 - o t a d e t e n i i r o l a v a i ț a i r a V n î i r ă c i f i d o m r o t l a e t a r e v i t c a e d l u m u l o v - i m o n i r e d r e i p / i r u g i t s, â C e r e n i ț e d n d i e l a n. 2 0 1 B. 1 1 K. e r a i c n a n i f e n e v i t c A N A 4 4 1 e s u d o r p e n e v i t c A. 2 N A 1 8 e s u d o r p e v i t c A. 1 N A 3 6 2 – 2 – 0 0 4 2 2 8 8 2 0 1 6 9 8 3 0 1 4 3 1 e t e n i i r o l a v e l a i i ț a i r a V e t a r o t a d. 3 0 1 B. 6 7 0 0 7 1 5 8 1 - i c n a n i f e v i s a p i s, e v i t c A e r a F A 8 7 5 0 3 – 3 1 4 4 0 2 3 2 2 0 0 0 2 0 8 5 3 5 4 6 1 0 0 0 0 8 5 3 1 0 1 7 – 7 1 5 0 8 2 6 2 1 4 5 1 4 8 0 0 0 0 0 1 – 0 1 e r a s a l c e d i r ă c i f i d o M ă r u t c u r t s e d u a s 2 1 K. 6 0 6 – 0 0 0 0 0 0 0 0 0 7 0 0 1 7 – 7 1 5 0 8 2 6 2 1 4 5 1 1 9 - a v e e r e d l u t n o C e r a u l. 2 3. I I I r o l i r e d r e i p / ) + ( r o l i r u g i t s, â c e r e n i ț e d n i d e l a n i m o n ) – ( 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 243 i r u t n o C l a t o T i r u n u b i s, i i c i v r e s l u t n o C e d l u t n o C i l u u t s e r i i m u l 1 S. - o n o c E a i m ă l a t o t 5 1 S. - u t i t s n I ă r ă f i i ț p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s - o p s o g r o l i i r ă d - a l u p o p - a l u p o p i e i ț i e i ț - o p s o G e l i i r ă d , i r u x u l f e t l a , i n u i ț a r e p O e l i b a t n o c i r u d o s l i s, i r u c o t s d o C - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p - e i c o S i ț ă t - i c n a n i f e r a i ț ă t e i c o S - n a n i f e n e r a i c i ț ă t e i c o S - n a n i f e n e r a i c - e i c o S i ț ă t - i c n a n i f e r a - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p ) e r a u n i t n o c ( e t a r g e t n i e c i m o n o c e e l i r u t n o C — 8 1 8. l u l e b a T e v i s a P 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. - o p s o G e l i i r ă d - a l u p o p - a l u p o p i e i ț i e i ț 5 1 S. - u t i t s n I ă r ă f i i ț p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s - o p s o g r o l i i r ă d 1 S. - o n o c E a i m ă l a t o t l u t n o C i l u u t s e r i i m u l l u t n o C e d i s, i i c i v r e s i r u n u b l a t o T i r u t n o C I U N O M R T A P I E D E L I R U T N O C e v i t c A - i r t a p e d l u t n o C. 1 V I i u n o m - s e d e d e r e d h c i - a i r a v - a p a e d e i ț l u t n o C - o m i r t. 2 V I i l u u n i 2 9 6 0 1 6 7 2 6 1 4 0 1 5 7 3 2 5 3 4 0 0 3 1 8 6 2 1 2 1 4 ă t e n a e r a o l a V 0 9 B. 5 9 5 6 7 9 2 8 9 2 6 1 2 1 9 8 2 7 8 6 4 8 3 3 7 1 8 1 - i c n a n i f e v i s a p i s, e v i t c A e r a F A 7 9 8 8 0 5 3 6 9 3 9 1 8 1 2 7 1 2 9 7 6 3 7 5 e r a i c n a n i f e n e v i t c A N A 1 4 0 5 4 4 1 1 9 5 1 2 2 8 2 4 2 3 2 2 9 9 0 e s u d o r p e v i t c A. 1 N A 1 0 0 3 4 0 1 1 0 0 1 8 9 6 1 3 4 2 7 4 0 6 e s u d o r p e n e v i t c A. 2 N A 0 4 0 2 0 4 0 9 5 4 2 1 1 1 8 5 7 8 3 0 7 6 7 1 0 5 2 9 1 8 3 – 0 3 2 1 2 8 7 1 8 3 – 4 5 6 e t e n i i r o l a v e l a i i ț a i r a V. 1 0 1 B. 4 3 – 5 3 5 1 3 6 7 2 2 0 1 6 1 2 i i r o l a v e l a e l a t o t i i ț a i r a V 0 1 B. e t e n 1 9 7 7 6 8 2 3 3 6 7 1 5 8 2 5 5 1 - i c n a n i f e v i s a p i s, e v i t c A e r a F A 1 8 4 9 2 3 2 1 9 9 1 3 3 0 3 7 7 5 - e v i t c a e l a e l a t o t i i ț a i r a V r o l e r a i c n a n i f e n e v i t c A N A 0 9 2 1 e s u d o r p e n e v i t c A. 2 N A 8 0 1 2 e s u d o r p e v i t c A. 1 N A 2 8 1 1 – 6 5 5 2 0 3 0 1 1 5 2 2 8 4 0 1 6 9 4 1 2 9 8 2 4 3 9 1 0 2 2 9 9 7 4 0 6 5 7 8 3 5 6 3 7 2 8 4 9 8 2 3 9 1 7 8 7 - i r t a p e d l u t n o C i u n o m - s e d e d e r e d h c i - a i r a v - a p a e d e i ț l u t n o C - o m i r t. 2 V I i l u u n i. 1 V I l a t i p a c e d r o l i r u r e f s n a r t i s, i e i m o n o c e e t a r o t a d 244 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 i r u t n o C l a t o T i r u n u b i s, i i c i v r e s l u t n o C e d l u t n o C i l u u t s e r i i m u l 1 S. - o n o c E a i m ă l a t o t 5 1 S. - u t i t s n I ă r ă f i i ț p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s - o p s o g r o l i i r ă d - a l u p o p - a l u p o p i e i ț i e i ț - o p s o G e l i i r ă d , i r u x u l f e t l a , i n u i ț a r e p O e l i b a t n o c i r u d o s l i s, i r u c o t s d o C - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p - e i c o S i ț ă t - i c n a n i f e r a i ț ă t e i c o S - n a n i f e n e r a i c i ț ă t e i c o S - n a n i f e n e r a i c - e i c o S i ț ă t - i c n a n i f e r a - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p e v i s a P ) e r a u n i t n o c ( e t a r g e t n i e c i m o n o c e e l i r u t n o C — 8 1 8. l u l e b a T 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. - o p s o G e l i i r ă d - a l u p o p - a l u p o p i e i ț i e i ț 5 1 S. - u t i t s n I ă r ă f i i ț p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s - o p s o g r o l i i r ă d 1 S. - o n o c E a i m ă l a t o t l u t n o C i l u u t s e r i i m u l l u t n o C e d i s, i i c i v r e s i r u n u b l a t o T i r u t n o C I U N O M R T A P I E D E L I R U T N O C e v i t c A 7 1 2 9 2 0 4 7 1 0 2 2 4 – 7 1 r o l e v i t c a l a m u l o v 8 8 2 0 1 6 9 8 3 0 1 4 3 1 e t e n i i r o l a v e l a i i ț a i r a V e t a r o t a d. 2 0 1 B. 3 0 1 B. r o l i r e d r e i p / ) + ( r o l i r u g i t s, â c e r e n i ț e d n i d e l a n i m o n ) – ( l u t n o C - a p e d. 3 V I i u n o m i r t - i h c n î e d e r e d 3 9 1 1 1 2 4 2 1 5 9 0 1 6 0 4 8 2 6 4 2 0 3 1 8 7 2 7 3 3 4 ă t e n a e r a o l a V 0 9 B. 2 6 3 7 8 8 3 5 7 9 6 9 4 1 2 2 3 3 6 8 9 6 6 3 2 7 9 1 - i c n a n i f e v i s a p i s, e v i t c A e r a F A 8 7 9 2 0 8 3 9 1 5 8 1 0 2 5 0 2 2 2 5 7 0 3 6 2 5 1 8 e s u d o r p e v i t c A. 1 N A 3 8 1 3 3 0 1 6 2 0 1 9 5 7 1 4 6 2 6 3 3 6 e s u d o r p e n e v i t c A. 2 N A 8 4 1 2 2 4 0 2 6 3 7 1 1 5 8 8 6 0 4 0 6 3 3 6 8 6 0 4 - i r t a p e d l u t n o C i u n o m - i h c n î e d e r e d e r a i c n a n i f e n e v i t c A N A 1 3 3 5 5 4 1 7 4 6 1 2 3 9 2 9 4 3 4 0 4 0 1 0 4 0 4 0 1. 3 V I 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 245 AGREGATELE 8. 88. Agregatele sunt indicatori sintetici care măsoară rezultatul activității pe ansamblul economiei. Ele sunt mărimi de referință esențiale pentru analiza macroeconomică ș(cid:13)i pentru comparațiile în timp ș(cid:13)i spațiu. PRODUSUL INTERN BRUT LA PREȚURI DE PIAȚĂ (PIB) 8. 89. Produsul intern brut la prețuri de piață reprezintă rezultatul final al activității de producție a unităților productive rezidente. El poate fi definit în trei moduri: (a) PIB este egal cu suma valorilor adăugate brute ale diferitelor sectoare instituționale sau ale diferitelor ramuri de activitate, la care se adaugă impozitele ș(cid:13)i se scad subvențiile pe produse (care nu sunt alocate sectoarelor ș(cid:13)i ramurilor de activitate). De asemenea, acesta reprezintă soldul contului de producție al economiei totale; (b) PIB este egal cu suma utilizărilor finale de bunuri ș(cid:13)i servicii ale unităților instituționale rezidente (consum final efectivș(cid:13)i formarea brută de capital), plus exporturile ș(cid:13)i minus importurile de bunuri ș(cid:13)i servicii; (c) PIB este egal cu suma utilizărilor contului de producere a venitului economiei totale (remunerarea angajaților, impozitele pe producție ș(cid:13)i importurile minus subvențiile, excedentul brut de exploatare ș(cid:13)i venitul mixt al economiei totale). 8. 90. Scăzând consumul de capital fix din PIB, se obține produsul intern net (PIN) la prețurile pieței. EXCEDENTUL DE EXPLOATARE AL ECONOMIEI TOTALE 8. 91. Excedentul brut (sau net) de exploatare al economiei totale este egal cu suma excedentelor brute (sau nete) de exploatare ale diferitelor ramuri de de activitate sau ale diferitelor sectoare instituționale. VENITUL MIXT AL ECONOMIEI TOTALE 8. 92. Venitul mixt brut (sau net) al economiei totale este identic cu venitul mixt brut (sau net) al sectorului gospodăriilor populației. VENITUL ÎNTREPRINDERII ÎN ECONOMIA TOTALĂ 8. 93. Venitul întreprinderilor din diferite sectoare. întreprinderii brut (sau net) în totalul economiei este egal cu suma veniturilor brute (sau nete) ale veniturilor VENITUL NAȚIONAL (LA PREȚURI DE PIAȚĂ) 8. 94. Venitul național brut (sau net) (la prețuri de piață) reprezintă totalul veniturilor primare de primit de către unitățile instituționale rezidente: remunerarea angajaților, impozitele pe producție ș(cid:13)i importuri, minus subvențiile, veniturile din proprietate (cele de primit minus cele de plătit), excedentul de exploatare (brut sau net) ș(cid:13)i venitul mixt (brut sau net). Venitul național brut (la prețuri de piață) este egal cu PIB minus veniturile primare de plătit de unitățile rezidente către unități nerezidente plus veniturile primare de primit de la restul lumii de către unitățile rezidente. Din punct de vedre conceptual, venitul național brut (la prețuri de piață) este identic cu produsul național brut (PNB) (la prețuri de piață) aș(cid:13)a cum a fost utilizat până acum în general în contabilitatea națională. 246 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 Cu toate acestea, PNB a fost calculat diferit în SEC 79 (6). Venitul național nu este un concept de producție, ci un concept de venit, care este mai semnificativ dacă este exprimat în termeni neți, adică după scăderea consumului de capital fix. VENITUL NAȚIONAL DISPONIBIL 8. 95. Venitul național disponibil brut (sau net) este egal cu suma veniturilor disponibile brute (sau nete) ale sectoarelor instituționale. Venitul național disponibil brut (sau net) este egal cu venitul național brut (sau net) (la prețuri de piață) minus transferurile curente (impozite curente pe venit, pe patrimoniu etc. , contribuții sociale, contribuții sociale, alte transferuri curente) de plătit unităților nerezidente plus transferurile curente de primit de la restul lumii de către unitățile rezidente. ECONOMIILE 8. 96. Acest agregat măsoară partea de venit național disponibil care nu este folosită pentru consumul final. Economiile naționale brute (sau nete) sunt egale cu suma economiilor brute (sau nete) ale diferitelor sectoare instituționale. SOLDUL CURENT EXTERN 8. 97. Soldul contului veniturilor primare ș(cid:13)i al transferurilor curente externe reprezintă excedentul (dacă este negativ) sau deficitul (dacă este pozitiv) economiei totale în cadrul operațiunilor sale curente (schimburi de bunuri ș(cid:13)i servicii, venituri primare, transferuri curente) cu restul lumii. CAPACITATEA (+)/NECESARUL (–) NET DE FINANȚARE A ECONOMIEI TOTALE 8. 98. Capacitatea (+) sau necesarul (–) net de finanțare a economiei totale este egală cu suma capacităților sau nevoii nete de finanțare ale sectoarelor instituționale. Ea reprezintă suma netă a resurselor pe care totalul economiei le pune la dispoziția restului lumii (dacă este pozitivă) sau pe care le primeș(cid:13)te de la restul lumii (dacă este negativă). Capacitatea (+) sau necesarul (–) net de finanțare a economiei totale este egală, dar de semn contrar, cu necesarul (–) sau capacitatea (+) netă de finanțare a restului lumii. VALOAREA NETĂ A ECONOMIEI TOTALE 8. 99. Valoarea netă a economiei totale este egală cu suma valorilor nete ale sectoarelor instituționale. Ea reprezintă valoarea activelor nefinanciare ale economiei totale, din care se scade soldul dintre activele financiare ș(cid:13)i pasivele financiare ale restului lumii. PREZENTAREA MATRICIALĂ 8. 100. Punctele precedente ale acestui capitol au prezentat o secvență de conturi în „T”. Dar conceptele ș(cid:13)i definițiile din cadrul sistemului permit alte moduri de prezentare care oferă o perspectivă nouă ș(cid:13)i permit realizarea unor tipuri diferite de analiză. 8. 101. Tabelul intrări-ieș(cid:13)iri constituie un cadru matricial larg folosit pentru prezentarea coerentă a unor informații detaliate asupra fluxurilor de bunuri ș(cid:13)i servicii, cât ș(cid:13)i asupra structurii costurilor de producție. O asemenea matrice prezintă informații suplimentare față de conturile în „T” pentru bunuri ș(cid:13)i servicii, producție ș(cid:13)i producerea venitului; astfel, de exemplu, cheltuiala pentru consumul final este prezentată pe grupe de produse sau ramuri de proveniență, iar consumul intermediar este prezentat atât pe grupe de (6) În SEC 79, PNB (la prețuri de piață) era calculat prin adăugarea la PIB (la prețuri de piață) a remunerației angajaților ș(cid:13)i veniturilor din proprietate primite de la restul lumii ș(cid:13)i scăzând fluxurile corespunzătoare plătite restului lumii. 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 247 produse sau ramuri de proveniență, cât ș(cid:13)i pe grupe de produse sau ramuri de destinație. Tabelele resurselor ș(cid:13)i utilizărilor din SEC permit o mai bună cunoaș(cid:13)tere a legăturilor dezagregate dintre aceste conturi, datorită clasificării producției grupelor de produse pe ramuri de activitate. 8. 102. Restul acestei secțiuni va demonstra, în primul rând, faptul că secvența completă de conturi ș(cid:13)i de solduri contabile poate să fie prezentată ș(cid:13)i sub formă matricială. Într-un astfel de tabel, toate operațiunile sunt prezentate pentru totalul economiei ș(cid:13)i pentru restul lumii. În plus, este inclus aici un cont agregat de bunuri ș(cid:13)i servicii. 8. 103. În continuare, vor fi discutate obiectivele generale urmărite de o asemenea matrice contabilă. Una dintre caracteristicile esențiale constă în gama largă de posibilități de extindere sau, din contră, de condensare a unei astfel de matrice, în funcție de circumstanțele ș(cid:13)i nevoile specifice. În final vor fi ilustrate aspectele practice ale acestei probleme, cu ajutorul câtorva exemple. În special legăturile existente între tabelele de resurse ș(cid:13)i de utilizări ș(cid:13)i conturile sectoriale vor fi studiate într-o manieră mai aprofundată grație introducerii conturilor forței de muncă, care permite obținerea matricelor contabilității sociale (MCS). O MCS permite, printre altele, să se realizeze o analiză mai bine integrată a chestiunilor economice ș(cid:13)i sociale, inclusiv ș(cid:13)omajul. PREZENTAREA MATRICIALĂ A CONTURILOR SEC 8. 104. Tabelul 8. 19 prezintă, sub formă de matrice, secvența completă de conturi ș(cid:13)i solduri contabile. În acest scop, conturile de distribuire primară a venitului, de utilizare a venitului ș(cid:13)i altor modificări de active nu au fost subdivizate. În plus, este posibil să se aleagă dacă să se combine sau nu contul de redistribuire a venitului în natură cu cel de distribuire secundară a venitului. În fine, a fost inclus un cont prezentând valoarea netă. 8. 105. Cifrele care figurează în tabelele prezentei secțiuni corespund cu exactitate exemplului numeric reținut în secțiunea precedentă a acestui capitol. În toate matricele, căsuțele unde apare un sold contabil au fost încercuite cu linie groasă. 8. 106. Prezentarea matricială permite prezentarea fiecărei operațiuni printr-o singură intrare ș(cid:13)i deducerea naturii acestei operațiuni din propria sa poziție. Fiecare cont este reprezentat printr-un cuplu linie/coloană, resursele apărând, prin convenție, pe linie, iar utilizările pe coloană. Astfel, de exemplu, produsul intern net (1602) este plătit de producătorii din economie ș(cid:13)i primit în contul de distribuire primară a venitului. Acest lucru îl arată tabelul 8. 19 în rubrica (3,2), adică la intersecția liniei 3 cu coloana 2. Dat fiind că acest tabel face să apară operațiunile cu restul lumii într-un cont distinct, căsuțele situate pe diagonala acestui tabel, adică căsuțele (3,3), (4,4), (5,5), (6,6), (7,7) ș(cid:13)i (8,8), nu conțin decât operațiunile între unitățile instituționale rezidente. 8. 107. Totalurile pe linie ș(cid:13)i pe coloană nu au titlu. Principala lor funcție în materie de contabilitate matricială constă în a asigura că toate conturile prezintă solduri complete, adică intrările totale (sumele pe linie) sunt egale cu ieș(cid:13)irile totale (sumele pe coloană). La rândul lor, soldurile contabile semnificative care leagă conturile succesive nu pot fi obținute decât dacă această condiție este îndeplinită. 8. 108. Linia 1 arată utilizările de bunuri ș(cid:13)i servicii, la prețul de achiziție: consumul intermediar (1904) la coloana 2, consumul final (1371) la coloana 5, formarea brută de capital (414) la coloana 7 ș(cid:13)i exporturile (536) la coloana 14. 8. 109. Diversele cifre de pe linia 1, odată adunate, permit cunoaș(cid:13)terea utilizărilor totale de bunuri ș(cid:13)i servicii la prețuri de achiziție (4225). Coloana 1 reprezintă oferta de bunuri ș(cid:13)i servicii (totalizând ș(cid:13)i ea, bineînțeles, tot 4225). Producția (la prețuri de bază) plus impozitele fără subvenții pe produse (3728) apare la intersecția cu linia 2. Importurile (497) apar din contul de bunuri ș(cid:13)i servicii externe (linia 14). 8. 110. Linia 2 indică producția (la prețuri de bază) plus impozitele fără subvenții pe produse. Din cauza acestei evaluări, suma de pe linia 2 (3728) ș(cid:13)i, concomitent, aceea din coloana 2 includ impozitele fără subvențiile pe produse, ceea ce asigură integrarea acestor impozite în soldul contului 2, ș(cid:13)i anume produsul intern net (PIN) [(a se vedea rubrica (3,2)]. Cea mai mare parte a soldurilor contabile poate fi calculată în valoarea brută sau netă. În această matrice, toate soldurile contabile sunt prezentate în valoarea netă. Consumul de capital fix (222) este înscris direct în subcontul de achiziție a activelor nefinanciare (linia 7 ș(cid:13)i coloana 2) al contului de capital. 248 8. 111. RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 Linia 3 arată încasările veniturilor primare de către totalul economiei: produsul intern net în rubrica (3,2), veniturile din proprietate provenite din alte sectoare rezidente (341) pe diagonală ș(cid:13)i fluxul de venituri primare primite de la restul lumii (72) în rubrica (3,15). Dat fiind că această matrice nu prezintă subdiviziuni ale contului de distribuire primară a venitului, ea nu propune defalcarea pe diverse categorii a valorii adăugate de plătit de către producători, aș(cid:13)a cum este înregistrată în contul de producere a venitului. 8. 112. Cu excepția căsuței care figurează pe diagonală, coloana 3 scoate în evidență veniturile primare de plătit restului lumii (41) în rubrica (15,3) ș(cid:13)i soldul contabil, venitul național net (1633), care leagă acest cont de următorul. 8. 113. Această matrice dă posibilitatea de a opta sau nu pentru combinarea contului de redistribuire a venitului în natură cu cel de distribuire secundară a venitului. Dacă redistribuirea venitului în natură nu apare, atunci diagonala se referă la transferurile curente, cu excepția transferurilor sociale în natură, între sectoarele rezidente (1096). Aceste transferuri corespund impozitelor curente pe venit, pe avere etc. , contribuțiilor ș(cid:13)i contribuțiilor sociale, altele decât transferurile sociale în natură, ș(cid:13)i alte transferuri curente. Dacă este inclusă redistribuirea venitului în natură, atunci diagonala contului 4 prezintă ș(cid:13)i transferurile sociale în natură care, agregate cu alte fluxuri de transferuri curente, sunt egale cu 1315. În ambele cazuri, linia 4 începe cu venitul național net, iar transferurile curente primite de la restul lumii (10) sunt înregistrate în rubrica (4,15). În plus față de rubrica de pe diagonală, coloana 4 arată transferurile curente către restul lumii (39) în rubrica (15,4), iar soldul contabil, adică venitul disponibil net (ajustat) (1604), apare la utilizarea contului de venit disponibil (ajustat). 8. 114. Dacă se include redistribuirea venitului în natură, atunci contul 5 reprezintă utilizarea venitului disponibil ajustat. În caz contrar, acest cont reprezintă utilizarea contului de venit disponibil. La nivel agregat, este numai o problemă de terminologie, deoarece venitul disponibil total este egal cu venitul disponibil total ajustat, iar cheltuiala pentru consumul final total este egală cu consumul final total efectiv. Cu excepția venitului disponibil, linia acestui cont prezintă, pe diagonală, o ajustare pentru variația drepturilor gospodăriilor asupra fondurilor de pensie rezidente (11) ș(cid:13)i, în coloana 15, o ajustare pentru variația drepturilor gospodăriilor asupra fondurilor de pensie nerezidente (0). În coloană apare, în plus față de consumul final (1371) ș(cid:13)i rubrica de pe diagonală, o ajustare pentru variația drepturilor gospodăriilor nerezidente asupra fondurilor de pensie rezidente (0), a se vedea rubrica (15,5), ș(cid:13)i soldul contabil, economiile nete (233), care este reluat în primul subcont de capital (cont 6). 8. 115. Pentru contul de capital, au fost diferențiate două subconturi. În primul rând, pe linia contului de variație a valorii nete datorate economiilor ș(cid:13)i transferurilor de capital, economiile nete sunt sporite cu transferurile de capital de primit de la sectoarele rezidente (61), a se vedea rubrica (6,6) ș(cid:13)i din străinătate (1), a se vedea rubrica (6,16). În coloana acestui cont apar transferurile de capital de plătit atât sectoarelor rezidente, cât ș(cid:13)i restului lumii (4), a se vedea rubrica (16,6). Se obține astfel un sold, variația valorii nete datorate economiilor ș(cid:13)i transferurilor de capital (230), care este transferat în contul de variație a bilanțului (contul 11). 8. 116. În continuare, linia destinată contului de achiziție a activelor nefinanciare prezintă consumul de capital fix [rubrica (7,2)], achizițiile minus cedările de active nefinanciare neproduse de unitățile rezidente (0), a se vedea rubrica (7,7), ș(cid:13)i de unitățile nerezidente (0), a se vedea rubrica (7,17) ș(cid:13)i variațiile de active datorate economiilor ș(cid:13)i transferurilor de capital (833), a se vedea rubrica (7,12). Se obține astfel suma totală de care pot dispune rezidenții pentru achiziția de active. Această achiziție este prezentată în două etape: mai întâi achiziția de active nefinanciare în coloana acestui cont, ș(cid:13)i apoi achiziția de active financiare (inclusiv active financiare externe) în coloana contului următor. Coloana acestui cont, contul 7, conține deci formarea brută de capital, [rubrica (1,7)], rubrica de pe diagonală (7,7) discutată mai sus ș(cid:13)i variațiile pasivelor datorate economiilor ș(cid:13)i transferurilor de capital (603), a se vedea rubrica (12,7), ș(cid:13)i un sold contabil, capacitatea netă de finanțare a economiei totale (38), care este trecută în contul următor, acela care tratează operațiunile financiare. 8. 117. Contul 8 sau contul financiar începe cu capacitatea netă de finanțare a economiei totale (rubrica 8,7), căreia i se adaugă operațiunile financiare între sectoare rezidente (553) pe diagonală, ca ș(cid:13)i creș(cid:13)terea netă a pasivelor externe (50), a se vedea rubrica (8,18). Coloana conține rubrica de pe diagonală ș(cid:13)i achiziția netă de activelor financiare externe (88) în rubrica (18,8). Bineînțeles, creș(cid:13)terea netă a pasivelor externe plus capacitatea netă de finanțare a economiei totale egalează achizițiile nete de active financiare externe, astfel încât, ș(cid:13)i în acest cont, echilibrul între totalul pe linie ș(cid:13)i totalul pe coloană este păstrat. 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 249 8. 118. Contul altor modificări ale activelor sau contul 9 prezintă, pe linie, variațiile activelor datorate altor modificări (379), a se vedea rubrica (9,12) ș(cid:13)i, pe coloană, variațiile pasivelor datorate altor modificări (74), a se vedea rubrica (12,9) ș(cid:13)i soldul contului, adică variațiile valorii nete datorate altor modificări (305), a se vedea rubrica (11,9). 8. 119. Ultimele patru conturi ale economiei totale se referă la bilanțuri ș(cid:13)i la variațiile sale. Mai întâi, bilanțul inițial redă, pe linie, stocul inițial de active(16714), a se vedea rubrica (10,12) ș(cid:13)i, pe coloană, stocul inițial de pasive (6298), a se vedea rubrica (12,10), ca valoare netă inițială (10416), a se vedea rubrica (13,10). În continuare, contul de variație a bilanțului redă cele două componente ale acestor variații pe linie, a se vedea căsuțele (11,6) ș(cid:13)i (11,9), ș(cid:13)i variațiile totale ale valorii nete (535) pe coloană, a se vedea rubrica (13,11). Apoi, bilanțul final prezintă, pe linie, stocul inițial de pasive (rubrica 12,10), cele două componente de variație a pasivelor (căsuțele 12,7 ș(cid:13)i 12,9) ș(cid:13)i valoarea netă finală (10951), a se vedea rubrica (12,13). Bineînțeles, suma acestor elemente este egală cu stocul final al activelor, calculat, de asemenea, în coloana acestui cont: stocul inițial al activelor (10,12) la care se adaugă cele două componente ale variațiilor activelor, a se vedea căsuțele (7,12) ș(cid:13)i (9,12). În final, contul suplimentar al valorii nete redă, pe linia sa, valoarea netă inițială, a se vedea rubrica (13,10) ș(cid:13)i variațiile totale ale valorii nete (rubrica 13,11), iar pe coloană, valoarea netă finală (rubrica 12,13). 8. 120. Conturile referitoare la restul lumii sunt aceleaș(cid:13)i cu cele pentru totalul economiei, deș(cid:13)i sub o formă mai agregată. Mai întâi, contul de bunuri ș(cid:13)i servicii externe redă, pe linie, importurile efectuate de către totalul economiei (rubrica 14,1) ș(cid:13)i, pe coloană, exporturile (rubrica 1,14) ș(cid:13)i soldul (rubrica 15,14), adică soldul extern de bunuri ș(cid:13)i servicii (-39). Se observă că toate soldurile conturilor restului lumii sunt considerate din punct de vedere al restului lumii. Pentru a obține agregatele care corespund economiei totale, trebuie inversat semnul aritmetic cu care sunt afectate aceste solduri. 8. 121. În al doilea rând, contul veniturilor primare ș(cid:13)i transferurilor curente externe înregistrează soldul contului precedent, precum ș(cid:13)i veniturile primare, transferurile curente ș(cid:13)i ajustarea pentru variația drepturilor gospodăriilor asupra fondurilor de pensie, plătite ș(cid:13)i respectiv primite de restul lumii. Aceste puncte au fost deja discutate în paragrafele precedente. Apare atunci, în rubrica (16,15), soldul curent extern (-41). 8. 122. În al treilea rând, contul de capital al restului lumii a fost de asemenea subdivizat în două subconturi: primul pentru soldul curent extern, transferurile de capital plătite/primite de restul lumii ș(cid:13)i soldul, variațiile poziției financiare externe nete datorate soldului curent extern ș(cid:13)i transferurilor de capital (-38), a se vedea rubrica (21,16); al doilea subcont prezintă variațiile activelor datorate soldului curent extern ș(cid:13)i transferurilor de capital (50), a se vedea rubrica (17,22), achizițiile fără cedările de active nefinanciare neproduse realizate de unitățile nerezidente, a se vedea rubrica (7,17), variațiile pasivelor datorate soldului curent extern ș(cid:13)i transferurilor de capital (88), a se vedea rubrica (22,17) ș(cid:13)i soldul, ș(cid:13)i anume capacitatea netă de finanțare a restului lumii (-38), care este transferat contului următor. 8. 123. În al patrulea rând contul financiar, care indică, pe linie, achiziția netă de active financiare externe (rubrica 18,8) ș(cid:13)i capacitatea netă de finanțare a restului lumii (rubrica 18,17) ș(cid:13)i, pe coloană, creș(cid:13)terea netă a pasivelor externe (rubrica 8,18). În al cincilea rând, contul altor modificări de active prezintă, pe linie, variații ale activelor (7), a se vedea rubrica (19,22) ș(cid:13)i, pe coloană, variații ale pasivelor (3), a se vedea rubrica (22,19); cât ș(cid:13)i soldul, adică variațiile poziției financiare externe datorate altor schimbări (4), a se vedea rubrica (21,19). 8. 124. În fine, bilanțurile pentru restului lumii sunt similare cu cele pentru totalul economiei. Apar aici o serie de elemente care nu au fost menționate până acum: stocul inițial al activelor externe (573), a se vedea rubrica (20,22), stocul inițial al pasivelor externe (297), a se vedea rubrica (22,20), poziția financiară externă netă inițială a restului lumii față de economia totală (276), a se vedea rubrica (23,20), variațiile totale ale poziției financiare externe nete ale restului lumii (-34), a se vedea rubrica (23,21) ș(cid:13)i poziția financiară externă netă finală a restului lumii față de totalul economiei (242), a se vedea rubrica (22,23). 8. 125. În etapa următoare această matrice de format redus poate fi dezagregată pentru a arăta secvența completă de conturi, inclusiv detaliile referitoare la agenți ș(cid:13)i la categoriile de operațiuni. Cu toate acestea, întregul potențial oferit de contabilitatea matricială 250 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 este valorificat atunci când nu toate conturile sunt detaliate în acelaș(cid:13)i mod, ci se alege clasificarea cea mai pertinentă pentru fiecare cont. Acest aspect va fi aprofundat în subsecțiunea următoare. PROPRIETĂȚILE MATRICELOR CONTABILE 8. 126. Fiecare intrare a unei matrice agregate, ca de exemplu tabelul 8. 19, poate fi considerată ca total general al unei submatrice în care vor fi prezentate categoriile de agenți implicați la fiecare extremitate a ansamblului operațiunilor avute în vedere. O posibilitate foarte utilă oferită de prezentarea matricială a conturilor ține de faptul că diferite tipuri de agenți sau grupe de agenți pot fi selecționați în fiecare cont, fără ca acest lucru să afecteze calitățile de coerență ș(cid:13)i integrare în sistemul contabil complet. Altfel spus, se poate aplica mecanismul numit „agenți multipli ș(cid:13)i sectoare multiple”, alegând, în fiecare cont, unitatea ș(cid:13)i clasificarea unităților cea mai bine pertinentă pentru ansamblul fluxurilor economice examinate. 8. 127. În principiu, fiecare cont poate fi defalcat în două moduri diferite: fie subdivizând totalul economiei pe grupe de unități, fie repartizând categoriile de operații prezentate într-un cont în diferite conturi secundare ( subconturi). De exemplu, o subdiviziune a economiei totale din primele cinci conturi poate: (a) să delimiteze produsele contului de bunuri ș(cid:13)i servicii ș(cid:13)i să le clasifice pe grupe de produse; (b) să delimiteze unitățile-tip de activitate economică la nivel local în contul de producție ș(cid:13)i să le clasifice pe ramuri de activitate; (c) să delimiteze unitățile instituționale în conturile de distribuire primară ș(cid:13)i secundară a venitului ș(cid:13)i de utilizare a venitului ș(cid:13)i să le clasifice pe (sub)sectoare instituționale. 8. 128. Aceste subdiviziuni au două consecințe importante. În primul rând, pentru toate categoriile de operațiuni regrupate într-o singură căsuță a acestor conturi, devine clar care grup de unități debitoare a schimbat, ce a schimbat ș(cid:13)i cu care grup de unități beneficiare. În al doilea rând, clasificările încruciș(cid:13)ate detaliate permit cunoaș(cid:13)terea raporturilor reciproce existente între diverse fluxuri din economie. Astfel, în exemplul dat la alineatul precedent, un flux circular simplu de venituri se prezintă, la nivel mezoeconomic, în felul următor: (a) submatricea (3,2) arată care subsector instituțional primeș(cid:13)te un venit primar ș(cid:13)i un venit disponibil ș(cid:13)i de la care subsector instituțional (bineînțeles, în conturile de distribuire a venitului ș(cid:13)i în contul de utilizare a venitului pot fi aplicate diferite clasificări, având drept consecință faptul că aceste submatrice nu mai sunt pe diagonală); (b) submatricele (4,3) ș(cid:13)i (5,4) arată care subsector instituțional primeș(cid:13)te un venit primar ș(cid:13)i un venit disponibil ș(cid:13)i de la care subsector instituțional (bineînțeles, în conturile de distribuire a venitului ș(cid:13)i în contul de utilizare a venitului pot fi aplicate diferite clasificări, având drept consecință faptul că aceste submatrice nu mai sunt pe diagonală); (c) submatricea (1,5) arată care grupă de produse este consumată ș(cid:13)i de care subsector instituțional; (d) submatricea (2,1) arată care ramură de activitate fabrică fiecare grupă de produse. 8. 129. În momentul întocmirii unei astfel de matrice, este bine să se elaboreze mai întâi o structură contabilă pertinentă pentru aplicațiile avute în vedere. În al doilea rând, să se aleagă unitățile ș(cid:13)i clasificările cele mai adecvate ale unităților pentru fiecare cont. În practică însă avem de-a face cu un proces interactiv. Să presupunem, de exemplu, că există o categorie de operațiuni pentru care sunt cunoscute numai încasările ș(cid:13)i plățile totale ale agenților (adică totalurile pe linie ș(cid:13)i pe coloană ale unei submatrice), fără să se ș(cid:13)tie cine ș(cid:13)i cui a plătit (adică fără să fie cunoscută structura internă a submatricei). Această problemă poate fi rezolvată prin inserarea unui cont ecran monobloc. 8. 130. Prezentarea matricială a conturilor se caracterizează prin următoarele proprietăți generale: (a) o prezentare matricială detaliată convine în special tratamentului matematic plecând de la algebra matricială; de asemenea ea poate fi utilă când sunt calculate soldurile diferitelor conturi; (b) o matrice detaliată prezintă o defalcare simultană a operațiunilor legate între ele efectuate de unități debitoare ș(cid:13)i unități creditoare; în consecință avem de-a face cu un format adecvat prezentării, la un nivel mezoeconomic, a relațiilor existente între 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 251 diferite fluxuri economice; aici sunt în special prezentate fluxurile care implică două tipuri diferite de unități (ca, de exemplu, cheltuiala pentru consum final pentru diferite categorii de bunuri ș(cid:13)i servicii efectuată de mai multe subsectoare ale gospodăriilor populației); (c) pentru o serie de conturi care furnizează o defalcare a operațiunilor pe unități debitoare ș(cid:13)i unități creditoare, prezentare matricială este mai concisă decât alte moduri de prezentare, pentru că plata de către o unitate ș(cid:13)i încasarea plății de către altă unitate, participante la aceeaș(cid:13)i tranzacție, sunt reprezentate printr-o singură intrare. 8. 131. O matrice agregată corespunzând economiei totale poate servi drept tabel de referință pentru tabelele ulterioare, mai detaliate. De îndată ce cititorul se familiarizează cu prezentarea detaliată a diferitelor secțiuni ale unui sistem (tabelul de resurse ș(cid:13)i utilizări, conturile de sectoare etc. ), raporturile între submatricele detaliate ș(cid:13)i matricea agregată devin clare grație unui sistem de coduri. Formatul matricial este în special indicat dacă nu este posibil sau nu este de dorit să se prezinte toate conturile sistemului la acelaș(cid:13)i nivel de detaliere. 8. 132. Prezentarea matricială este un instrument adecvat care permite explorarea flexibilității sistemului. Astfel, de exemplu, se pot analiza într-un mod mai detaliat raporturile existente între aspectele sociale ș(cid:13)i economice ale sistemului, pentru a se ajunge la o matrice de contabilitate socială (MCS). Metoda MCS este descrisă ș(cid:13)i ilustrată în subsecțiunea următoare a prezentului capitol. ADAPTAREA MATRICEI DE FORMAT REDUS LA TIPURI DE ANALIZĂ SPECIFICE 8. 133. Tabelele de resurse ș(cid:13)i utilizări adoptă o clasificare a liniilor ș(cid:13)i coloanelor adaptată în special la descrierea proceselor economice analizate, ș(cid:13)i anume procesele de producție ș(cid:13)i utilizarea produselor. Cu toate acestea, aceste matrice nu includ raporturile reciproce dintre valoarea adăugată ș(cid:13)i cheltuiala finală. Extensia unui tabel de resurse ș(cid:13)i utilizări sau a unui tabel intrări-ieș(cid:13)iri, pentru a face să apară totalitatea fluxurilor circulare ale veniturilor la un nivel mezoeconomic, ne permite să surprindem o caracteristică esențială a matricelor contabilității sociale. 8. 134. MCS este definită astfel: o prezentare a conturilor din SEC în cadrul unei matrice care expune într-un mod detaliat raporturile dintre un tabel de resurse ș(cid:13)i de utilizări ș(cid:13)i conturile sectoarelor. MCS-urile se concentrează prin definiție pe rolul indivizilor în economie, ceea ce se poate reflecta, printre altele, printr-o defalcare suplimentară a sectorului gospodăriilor ș(cid:13)i o reprezentare dezagregată a pieței forței de muncă (adică o reprezentare care face distincția între diferite categorii de persoane ocupate). 8. 135. O preocupare socială de prim plan constă în a cunoaș(cid:13)te nivelul ș(cid:13)i structura ocupării forței de muncă (sau a ș(cid:13)omajului). O MCS furnizează de obicei informații suplimentare asupra acestei probleme, grație unei subdiviziuni a remunerării angajaților pe categorii de persoane ocupate. Această subdiviziune se aplică în acelaș(cid:13)i timp volumului mâinii de lucru pe ramuri de activitate, aș(cid:13)a cum apar în tabelele de resurse ș(cid:13)i de utilizări, ș(cid:13)i ofertei de mână de lucru pe subgrupe socioeconomice, aș(cid:13)a cum ea reiese din contul de alocare a veniturilor primare ale gospodăriilor. Rezultă că matricea prezintă nu numai resursele ș(cid:13)i utilizările diverselor grupe de produse, ci ș(cid:13)i resursele ș(cid:13)i utilizările diverselor categorii de servicii privind forța de muncă. 8. 136. Clasificarea persoanelor ocupate ș(cid:13)i care lucrează în mod independent poate să se bazeze pe o combinație de caracteristici descriptive ș(cid:13)i de caracteristici referitoare ocupație (sau ocupația principală), ca sexul, nivelul de ș(cid:13)colarizare, vârsta ș(cid:13)i locul de reș(cid:13)edință pe de o parte ș(cid:13)i, pe de altă parte, ocupația, tipul de contract de muncă (cu normă întreagă/normă fracționată, permanent/temporar), regiunea ș(cid:13)i subsectorul de ocupare a forței de muncă. O altă analiză poate viza faptul că variațiile relative ale tarifului de salarizare în cadrul unui grup sunt mai mici decât aceleaș(cid:13)i variații observate de la un grup la altul. O clasificare pe ramuri de ocupare a forței de muncă este mai puțin pertinentă, deoarece aceasta este deja furnizată de MCS-uri grație unei clasificări încruciș(cid:13)ate a valorii adăugate. 8. 137. Trebuie să se facă distincția între atât rezidenții angajați în întreprinderi nerezidente, nerezidenții care lucrează în întreprinderi rezidente ș(cid:13)i angajați care lucrează temporar în străinătate. În acest fel, nivelul de ocupare a forței de muncă poate fi estimat prin contabilizarea numărului de unități de persoane ocupate (la nivel național). Evident, acest număr include lucrătorii independenți, pentru a căror muncă se poate izola apoi o remunerație imputată, din restul venitului mixt net în cadrul MCS. 8. 138. În special, comparația dintre (1) veniturile din muncă ale tuturor persoanelor ocupate aș(cid:13)a cum sunt date de MCS, (2) o descompunere a acestor venituri în număr de ore lucrate ș(cid:13)i tarife salariale orare medii ș(cid:13)i (3) oferta potențială de forță de muncă 252 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 Tabelul 8. 19 — Prezentarea matricială a secvenței Conturi 0. Bunuri ș(cid:13)i servicii I. Producție II. Distribuire primară a venitului II. 2/3 (Re)distribuire secundară a venitului (în natură) II. 4 Utilizarea venitului dis- ponibil (ajus- tat) I-IV ECONOMIE TOTALĂ III. 1. 1 Economie ș(cid:13)i transferuri de capital III. 1. 2 Achiziții de active financi- are III. 2 Financiar III. 3 Alte modificări de active IV. 1 Patrimoniu de deschidere VI. 2 Variație de patrimoniu 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 0. Bunuri ș(cid:13)i 1 servicii 1 Marje comer- ciale ș(cid:13)i de transport Consum intermediar Consum final 0 1904 1371 Formarea brută de capi- tal 414 I. Producție 2 Producția ș(cid:13)i impozitele minus sub- vențiile pe produse 3728 E C O N O M I E T O T A L A II. 1 Distribu- ire primară a venitului II. 2/3 (Re)distri- buire secun- dară a venitului (în natura) II. 4 Utilizarea venitului dis- ponibil (ajus- tat) III. 1. 1 Economie ș(cid:13)i transferuri de capital III. 1. 2 Achi- ziții de active nefinanciare 3 4 5 6 7 III. 2. Financiar 8 III. 3 Alte modificări de active IV. 1 Patrimoniu de deschidere IV. 2 Variații ale patrimoniului 9 10 11 IV. 3 Patrimoniu de închidere 12 Valoarea netă 13 Produs intern net (PIN) Venituri din proprietate 1602 341 Venit national net (VNE) Transferuri curente (1 315) 1633 1096 Venit disponibil (ajustat) net Ajustare pen- tru variația drepturilor gospodăriilor populației asupra fondu- rilor de pensii 1604 11 Economia netă Transferuri de capital 233 61 Consum de capital fix 222 Achiziții minus cedări de active nefinanciare neproduse 0 Capacitatea de finanțare a economiei totale Achiziție netă de active financiare („creș(cid:13)tere netă a pasivelor”) 38 553 Variații ale valorii nete datorate eco- nomiei ș(cid:13)i transferurilor de capital 230 Variații ale pasivelor datorate eco- nomiei ș(cid:13)i transferurilor de capital 603 Variații ale valorii nete datorate altor modificări 305 Variații ale pasivelor datorate altor modificări Stocul pasivelor de deschidere 74 6298 Valoarea netă de deschidere Variații totale ale valorii nete 10416 535 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 253 complete a conturilor ș(cid:13)i soldurilor contabile pentru economia totală IV. 3 Patrimoniu de închidere Valoarea netă V. 1 Bunuri ș(cid:13)i servicii externe V. 2 Venituri pri- mare ș(cid:13)i trans- feruri curente externe V. 3. 1 Economia ș(cid:13)i transferuri de capital V. 3. 2 Achiziții de active nefinanciare V. 3. 2 Financiar V. 3. 3 Alte modificări de active V. 4. 1 Patrimoniu de deschidere V. 4. 2 Variații de patrimoniu IV. 1 Patrimoniu de închidere Valoarea netă TOTAL 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 V. RESTUL LUMII Exporturi de bunuri ș(cid:13)i servicii 536 Venituri pri- mare primite de la restul lumii Transferuri curente pri- mite de la restul lumii 72 10 Ajustare pen- tru variația drepturilor gospodăriilor populației asupra fondu- rilor de pensie primite de la restul lumii 0 Transferuri de capital pri- mite de la restul lumii 1 Achiziții minus cedări de active nefinanciare neproduse 0 Creș(cid:13)terea netă a pasivelor externe 50 Variații ale activelor dato- rate econo- miei ș(cid:13)i trans- ferurilor de capital 833 Variații ale activelor dato- rate altor modificări 379 Stocul active- lor de deschi- dere 16714 Valoarea netă de închidere 10951 4 225 3 728 2 015 2 739 1 615 295 1 055 641 379 16 714 535 17 926 10 951 254 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 Tabelul 8. 19 — Prezentarea matricială a secvenței 0. Bunuri ș(cid:13)i servicii I. Producție II. Distribuire primară a venitului II. 2/3 (Re)distribuire secundară a venitului (în natură) II. 4 Utilizarea venitului dis- ponibil (ajus- tat) III. 1. 1 Economie ș(cid:13)i transferuri de capital III. 1. 2 Achiziții de active financi- are III. 2 Financiar III. 3 Alte modificări de active IV. 1 Patrimoniu de deschidere VI. 2 Variație de patrimoniu 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 I-IV ECONOMIE TOTALĂ Venituri pri- mare vărsate restului lumii Transferuri curente văr- sate restului lumii Ajustarea pentru variația drep- turilor gospodăriilor populației asupra fondu- rilor de pensie vărsate restului lumii 41 39 0 Transferuri de capital vărsate restului lumii 4 Achiziție netă de active financiare externe 88 Conturi V. 1 Bunuri ș(cid:13)i servicii externe V. 2 Venituri primare ș(cid:13)i transferuri curente externe Importuri de bunuri ș(cid:13)i servicii 497 14 15 V. 3. 1. 1 Econo- mia ș(cid:13)i transfe- ruri curente 16 V. 3. 1. 2 Achi- ziții de active nefinanciare 17 R E S T U L L U M I I V. 3. 2 Finan- ciar 18 V. 3. 3 Alte modificări de active V. 4. 1 Patri- moniu de deschidere 19 20 V. 4. 2 Variații de patrimoniu 21 V. 4. 3 Patri- moniu de închidere 22 Valoarea netă 23 TOTAL 4225 3728 2015 2739 1615 295 1055 641 379 16714 535 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 255 complete a conturilor ș(cid:13)i soldurilor contabile pentru economia totală (continuare) IV. 3 Patrimoniu de închidere Valoarea netă V. 1 Bunuri ș(cid:13)i servicii externe V. 2 Venituri pri- mare ș(cid:13)i trans- feruri curente externe V. 3. 1 Economia ș(cid:13)i transferuri de capital V. 3. 2 Achiziții de active nefinanciare V. 3. 2 Financiar V. 3. 3 Alte modificări de active V. 4. 1 Patrimoniu de deschidere V. 4. 2 Variații de patrimoniu IV. 1 Patrimoniu de închidere Valoarea netă TOTAL 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 V. RESTUL LUMII Soldul schim- burilor externe de bunuri ș(cid:13)i servicii –39 Soldul operațiunilor curente cu exteriorul –41 Capacitatea de finanțare a restului lumii –38 Variații ale pasivelor externe dato- rate soldului operațiunilor curente cu exteriorul ș(cid:13)i transferurilor de capital 88 Variații ale poziției finan- ciare externe nete datorate soldului operațiunilor curente cu exteriorul ș(cid:13)i transferurilor de capital –38 17926 10951 497 41 –37 50 50 497 41 – 37 50 50 7 573 – 34 Variații ale activelor externe dato- rate soldului operațiunilor curente cu exteriorul ș(cid:13)i transferurilor de capital 50 Variații ale activelor externe dato- rate altor modificări 7 Stocul de des- chidere al activelor externe 573 Stocul de des- chidere al pasivelor externe Poziția finan- ciară externă ne tă de închi- dere 297 242 630 Poziția finan- ciară externă netă de des- chidere Variații totale ale poziției financiare externe nete 276 573 –34 –34 242 630 242 Variații ale poziției finan- ciare externe nete datorate altor modificări 4 Variații ale pasivelor externe dato- rate altor modificări 3 7 256 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 pe tipuri de persoane ș(cid:13)i pe grupe de gospodării (exprimată în „echivalent normă întreagă”), permite să se obțină informații deta- liate asupra structurii ș(cid:13)omajului în acelaș(cid:13)i timp cu un indicator agregat („ș(cid:13)omaj în echivalent normă întreagă”), care este coerent, atât în plan conceptual cât ș(cid:13)i numeric, cu ceilalți indicatori macro-economici; aceș(cid:13)tia pot de asemenea să fie deduș(cid:13)i plecând de la MCS. În plus, juxtapunerea, în acest ansamblu de date, a numărului, contabilizat, de persoane ocupate (exclusiv străinii) ș(cid:13)i de forță de muncă potențială permite estimarea ș(cid:13)omajului aș(cid:13)a cum este el definit în mod tradițional. 8. 139. În acest stadiu este probabil util să prezentăm, cu titlu de exemplificare, o MCS. În acest scop, tabelul 8. 20 dă, de exemplu, structura unei MCS care înregistrează toate operațiunile prevăzute de către sistem (adică ansamblul fluxurilor, cu excepția „altor modificări de active”). Principala noutate se referă la noua semnificație acordată contului de producere a venitului, în vederea facilitării trecerii de la analize detaliate ale pieței forței de muncă la conturile naționale. MCS agregată prezentată aici serveș(cid:13)te drept tabel restrâns căruia, ulterior, i se pot adăuga tabele mai detaliate. Tipurile de clasificare posibile din fiecare cont sunt indicate între paranteze în titlurilor liniilor ș(cid:13)i coloanelor. 8. 140. Secvența conturilor din această matrice este aceeaș(cid:13)i ca în tabelul 8. 19. Trecerea de la această matrice la MCS agregată aș(cid:13)a cum este prezentată aici presupune: (a) suprimarea contului altor modificări de active, a bilanțului inițial, contului de variație a bilanțului, bilanțului final ș(cid:13)i contului valorii nete, atât pentru economia totală, cât ș(cid:13)i pentru restul lumii, ș(cid:13)i suprimarea contului operațiunilor financiare externe; (b) subdivizarea contului de distribuire primară a venitului ș(cid:13)i a celui de-al doilea subcont de capital; (c) combinarea, pe de o parte, a celor două subconturi de capital (excluzând formarea de capital fix) ș(cid:13)i, pe de altă parte, a contului de bunuri ș(cid:13)i servicii externe ș(cid:13)i a contului veniturilor primare ș(cid:13)i transferurilor curente externe. 8. 141. Primele două linii ș(cid:13)i coloane ale tabelului 8. 20 presupun o versiune agregată a tabelului de resurse ș(cid:13)i utilizări, care este aici legată în mod explicit de celelalte conturi ale sistemului. Se observă că liniile ș(cid:13)i coloanele tabelului resurselor (rubrica II,I) au fost transpuse. 8. 142. Al treilea cont înregistrează producerea venitului ș(cid:13)i joacă un rol important. El este împărțit pe categorii de intrări primare: (1) remunerarea diverselor tipuri de angajați; (2) alte impozite fără subvențiile pe producție; (3) excedentul net din exploatare ș(cid:13)i (4) venitul mixt net. 8. 143. Acest cont, aș(cid:13)a cum este organizat aici, permite prezentarea operațiunilor între două tipuri diferite de unități. Acest lucru se referă în special la remunerarea angajaților, care este considerată ca o tranzacție (prestarea unei munci în schimbul unei remunerații) între o unitate instituțională (angajatorul) ș(cid:13)i o persoană (angajatul). În MCS, persoanele ocupate sunt considerate ca unități distincte care primesc o remunerație salarială, în contul de producere a venitului, ș(cid:13)i care distribuie acest venit gospodăriilor lor, în contul de alocare a veniturilor primare. Aceste unități sunt apoi clasificate pe diferite grupe de persoane ocupate ș(cid:13)i lucrători independenți. Această reprezentare serveș(cid:13)te la integrarea analizelor pieței forței de muncă ș(cid:13)i a conturilor naționale. 8. 144. Venitul mixt (rezidual) ș(cid:13)i excedentul de exploatare rămân la unitatea producătoare, dar clasificarea unităților producătoare nu trebuie neapărat să fie aceeaș(cid:13)i cu cea din contul de producție. Într-adevăr, o anumită clasificare pe subsectoare instituționale este deosebit de pertinentă pentru studiul excedentului de exploatare ș(cid:13)i al venitului mixt. Acest lucru înseamnă că, în cadrul MCS, trebuie utilizată o clasificare încruciș(cid:13)ată a componentelor valorii adăugate pe ramuri de activitate ș(cid:13)i pe subsectoare instituționale. 8. 145. Dat fiind că soldul din rubrica (III,II) este egal cu valoarea adăugată internă totală, categoriile de intrări primare înglobează toate persoanele ocupate în întreprinderile rezidente. În coloana III, remunerarea nerezidenților angajați în întreprinderi rezidente este apoi transferată restului lumii. Un sold național semnificativ poate fi obținut în contul III numai dacă remunerarea angajaților rezidenți din întreprinderi nerezidente este adăugată mai întâi. Acest lucru a fost făcut în linia III ș(cid:13)i, în acest scop, poate fi creată 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 257 o categorie distinctă, aceea a persoanelor rezidente angajate în întreprinderi nerezidente. Un alt avantaj al introducerii acestei categorii este acela că ea facilitează estimarea ocupării forței de muncă aș(cid:13)a cum este definită în mod tradițional. 8. 146. Aceste operațiuni diverse au ca rezultat faptul că se prezintă un nou sold (1473) la închiderea contului de producere a venitului, între valoarea adăugată netă totală ș(cid:13)i venitul național net (VNN). Acest sold, denumit venit generat net la prețuri de bază, indică venitul total obținut de către unitățile instituționale rezidente pentru participarea lor la procesele de producție. 8. 147. Contul de alocare a venitului primar al unei MCS detaliată prezintă venitul (veniturile) din muncă ale unei gospodării a populației sub forma contribuției adusă pentru unul sau mai mulți membri ai gospodăriei, care sunt angajați sau lucrători independenți. El permite printre altele să se precizeze în ce măsură fiecare grup de gospodării depinde de sursele de venituri (din muncă) multiple. În afară de acest lucru, categoriile de operațiuni care apar în conturile de distribuire ș(cid:13)i utilizare a venitului sunt aceleaș(cid:13)i ca în tabelul precedent. 8. 148. În structura acestei MCS, contul de capital ș(cid:13)i contul financiar sunt întrepătrunse, contul financiar fiind clasificat nu pe sectoare instituționale, ci pe tipuri de active financiare. În consecință, o dezagregare a acestei MCS face deci să apară, pentru fiecare subsector instituțional, atât achizițiile fără cedările diverselor tipuri de active financiare, a se vedea rubrica(IX,VII) ș(cid:13)i creș(cid:13)terea fără restituirea diverselor tipuri de pasive, a se vedea rubrica (VII,IX). Aceste două categorii de operațiuni au fost combinate pentru ceea ce se referă la restul lumii. Este astfel posibil să se includă soldul „capacitatea netă de finanțare” în tabelul 8. 20, înzestrat cu toate acestea cu semn opus dacă este considerat din punctul de vedere al economiei naționale (rubrica IX,XI). 8. 149. O parte importantă a variațiilor totale în volumul valorii nete constă probabil în creș(cid:13)teri ale activelor fixe. Dacă interesează în mod deosebit dinamica unei economii, este important să se arate care sunt ramurile de activitate în care capacitatea de producție a crescut. Acesta este rolul contului de formare a capitalului fix (contul VIII) inclus în această MCS. Un tabel mai detaliat va face atunci să apară: (a) în liniile acestui cont, cine investeș(cid:13)te ș(cid:13)i unde — rubrica (VIII,VII) ș(cid:13)i (b) în coloanele acestui cont, unde se investeș(cid:13)te ș(cid:13)i în ce — rubrica (I,VIII). În acest caz, cine se referă la un subsector instituțional, unde se referă la o ramură de activitate ș(cid:13)i ce la o grupă de produse. Prin acest cont de formare de capital fix, MCS face să apară, la un nivel mezoeconomic, legăturile care există între formarea de capital fix pe sector instituțional, aș(cid:13)a cum o scoate în evidență contul de capital, ș(cid:13)i formarea de capital fix pe grupe de produse, aș(cid:13)a cum o scot în evidență tabelele de resurse ș(cid:13)i utilizări. 8. 150. Tabelul 8. 21 permite evidențierea tipurilor de informații care pot fi obținute plecând de la o MCS mai detaliată. Principalele sale obiective sunt de a arăta: (a) fluxul circular al veniturilor, inclusiv o subdiviziune a veniturilor din muncă pe câteva categorii de persoane ocupate; astfel se poate proceda la o analiză mai detaliată a legăturilor existente între valoarea adăugată pe ramuri de activitate ș(cid:13)i venitul primar al subgrupelor de gospodării; (b) interdependența dintre distribuirea venitului ș(cid:13)i structura producției; printre altele, acest aspect se leagă de modelele divergente ale cererii între diferite subgrupe de gospodării; (c) repartizarea economiilor pe subsectoare, inclusiv o subdiviziune a formării de capital fix pe ramură investitoare; este astfel posibil să se procedeze la o analiză mai detaliată a legăturilor existente între formarea de capital fix a subsectoarelor ș(cid:13)i formarea de capital fix pe grupe de produse. În vederea prezentării, numărul grupelor din fiecare cont a fost redus la minimum. Evident, o MCS exhaustivă face să apară, în fiecare cont, un număr mai mare de categorii. 8. 151. Dat fiind că o MCS integrează în acelaș(cid:13)i timp fluxurile de venituri ș(cid:13)i cheltuieli ș(cid:13)i tabelele intrări-ieș(cid:13)iri la un nivel mezoeconomic, ea poate servi drept model la estimarea unei mari varietăți de conturi. Metoda MCS este deosebit de utilă atunci când se doreș(cid:13)te reconcilierea unei informații detaliate despre, de exemplu, producția ș(cid:13)i comerțul internațional, cu datele de bază provenite, de 258 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 exemplu, dintr-o anchetă asupra forței de muncă, asupra bugetelor familiale sau asupra investițiilor pe ramuri de activitate. În plus, integrarea conturilor într-o MCS permite utilizarea algebrei matriciale pentru a calcula soldurile. 8. 152. Integrarea unui volum mai important de date de bază permite urmărirea, analiza ș(cid:13)i punerea în legătură a unui număr mai mare de aspecte de politică. Mai presus de toate, utilizarea unei MCS permite înțelegerea raporturilor dintre ocuparea forței de muncă ș(cid:13)i repartiția venitului ș(cid:13)i obiectivele care se înscriu într-o perspectivă macroeconomică mai accentuată, precum creș(cid:13)terea PIN, echilibrul balanței de plăți, stabilitatea prețurilor etc. În plus, MCS furnizează un cadru ș(cid:13)i date coerente (în anul de bază) pentru modelele de echilibru general (privind ansamblul economiei), care prezintă clasificări detaliate ale diverș(cid:13)ilor actori, inclusiv ramurile de activitate, tipurile de forță de muncă ș(cid:13)i subgrupele de gospodării. 8. 153. Tabelul 8. 22 prezintă o parte a informațiilor conținute într-o MCS exhaustivă. El studiază oarecum „cu lupa” valoarea adăugată netă totală, adică rubrica (3,2) a tabelului agregat 8. 20. Pentru a facilita trimiterile la tabelul de resurse ș(cid:13)i utilizări, ramurile de activitate sunt clasificate numai conform secțiunilor din NACE Rev. 1. Veniturile din muncă pe sexe sunt defalcate pe categorii de ocupații ș(cid:13)i pe locul de reș(cid:13)edință al persoanelor ocupate. Excedentul net din exploatare apare în funcție de (sub)sectorul întreprinderii căreia îi aparține unitatea de activitate economică locală, ș(cid:13)i venitul mixt net în funcție de locul de implantare a gospodăriei-întreprindere. În acest exemplu, venitul mixt include, de asemenea, o remunerare imputată pentru munca lucrătorilor independenți. Bineînțeles, cifrele din acest tabel corespund totalului tabelelor 8. 20 ș(cid:13)i 8. 21. Valoarea adăugată netă apare, de exemplu, în rubrica situată în dreapta jos. 8. 154. Un asemenea tabel permite, de asemenea, să se distingă aspecte suplimentare, precum: (a) partea de venituri din munca prestată de femei pe ramură de activitate ș(cid:13)i pe regiune; (b) gradul de concentrare al veniturilor din munca prestată de femei în anumite categorii profesionale pe ramură de activitate ș(cid:13)i pe regiune; (c) o repartizare a veniturilor din muncă pe profesiuni, în fiecare ramură de activitate ș(cid:13)i în fiecare regiune, pentru ambele sexe; (d) o repartizare regională a venitului mixt pe ramură de activitate; (e) ponderea întreprinderilor publice ș(cid:13)i a societăților sub control străin din totalul excedentului de exploatare pe fiecare ramură de activitate. 8. 155. Informațiile detaliate din acest tabel privitoare la remunerarea angajaților sunt obținute din statisticile privind ocuparea forței de muncă; integrarea lor în cadrul contabilității naționale va îmbunătăți pertinența ș(cid:13)i fiabilitatea, atât a acestei surse, cât ș(cid:13)i a conturilor naționale. Veniturile din muncă, astfel cum sunt prezentate în acest tabel pot fi descompuse într-o componentă de volum ș(cid:13)i o componentă de preț pe tip de muncă ș(cid:13)i pe ramură de activitate: ocupări (în echivalent normă întreagă) ș(cid:13)i tarif salarial (ponderat ș(cid:13)i în echivalent normă întreagă). În plus, o MCS exhaustivă mai conține un tabel care arată repartizarea acestor venituri din muncă ș(cid:13)i a nivelului de ocupare a forței de muncă corespunzător pe grupe de gospodării. Operațiuni similare pot fi efectuate ș(cid:13)i pentru veniturile imputate din activitatea lucrătorilor independenți. O serie de date estimative privind veniturile din muncă imputate ale diferitelor unități de lucrători independenți, precum ș(cid:13)i defalcarea a ansamblului veniturilor din muncă pe o componentă de volum ș(cid:13)i o componentă de preț permit să se obțină date detaliate asupra forței de muncă. Aceste date sunt de o mare utilitate pentru toate tipurile de analiză ș(cid:13)i sunt legate în mod direct de toate agregatele macroeconomice importante, inclusiv ocuparea forței de muncă (adică numărul total de unități de persoane ocupate) ș(cid:13)i ocuparea în echivalent normă întreagă (adică volumul total de intrare a forței de muncă). 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 259 5 2 2 4 5 9 5 3 5 7 4 1 3 1 0 2 6 a e r a r e n u m e R r o l i ț a i r a l a s e d ă t i m i r p l u t s e r a l i i m u l n d i i r u t i n e V e t a t e i r p o r p i r u t r o p m i i s, s u n m i 6 6 e p i i ț n e v b u s e d e t i m i r p e s u d o r p l u t s e r a l i i m u l I I M U L L U T S E R E I M O N O C E L A T O T ) S C M ( ă l a i c o s e t a t i l i b a t n o c e d e c i r t a m i e n u a ă c i t a m e h c s a e r a t n e z e r P — 0 2 8. l u l e b a T 7 1 / 6 1 = I X 5 1 / 4 1 = X 8 = X I b 7 = I I I V a 7 / 6 = I I V 5 = I V 4 = V b 3 = V I a 3 = I I I 2 = I I 1 = I L A T O T l a t i p a c e d e t n e r u c r a i c n a n i F 2. I I I - n a n i f e v i t c a ( ) e r a i c a e r a m r o F e d ă t u r b x i f l a t i p a c e d i r u m a r ( ) e t a t i v i t c a - c e s ( l a t i p a C e r a o t a e r a z i l i t U 4. I I - s i d i l u u t i n e v l i i b n o p ) e l a n o i ț u t i t s n i e r a o t c e s ( ) e l a n o i ț u t i t s n i - u b i r t s i D 2. I I - n u c e s a e r i a ă r a d i l u u t i n e v e r a o t c e s (. 2 1. I I a e r a t c e f A r o l i r u t i n e v e r a m i r p e r a o t c e s ( ) e l a n o i ț u t i t s n i ) e l a n o i ț u t i t s n i l - a o p x E. 1 1. I I i i r o g e t a c ( e r a t i r ă r t n i e d ) e r a m i r p a i ț c u d o r P. I e d i r u m a r ( ) e t a t i v i t c a i s, i i c i v r e s i r u n u B 0. ) e s u d o r p ( I R U T N O C 6 3 5 6 7 3 8 3 1 7 3 1 4 0 9 1 0 e d l u t r o p x E i s, i r u n u b i i c i v r e s a e r a m r o F e d ă t u r b l a t i p a c a i ț a i r a V - i r u c o t s ) 1 ( r o l m u s n o C l a n i f r a i d e m r e t n i e l a i c r e m o c m u s n o C e j r a M 1 = I t r o p s n a r t e d i s, n d i i r u t i n e V e t a t e i r p o r p t e n t a r e n e g t i n e V e d ț e r p ( ) ă z a b e p i i ț n e v b u s e s u d o r p e t i z o p m I s u n m i b 3 = V I 9 6 4 1 a e r a o l a V ă t a g u ă d a ț e r p ( ă t e n ) ă z a b e d 5 9 5 3 a i ț c u d o r P 2 = I I a 3 = I I I a i ț c u d o r P. I e d i r u m a r ( ) e t a t i v i t c a e r a t a o p x E l i i r o g e t a c ( i r ă r t n i e d ) e r a m i r p. 1 1. I I r o l i r u t i n e v a e r a t c e f A. 2 1. I I e r a m i r p e r a o t c e s ( - u t i t s n i ) e l a n o i ț T O T A L E C O N O M I E i s, i r u n u B 0 i i c i v r e s ) e s u d o r p ( 1 4 3 3 7 4 1 3 3 1. e r a o l a v e d e t c e i b o e d e l i r ă d e c i s u n m e l i i ț i z i h c a e s u l c n i t n u S ) 1 ( 260 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 I I M U L L U T S E R E I M O N O C E L A T O T 7 1 / 6 1 = I X 5 1 / 4 1 = X 8 = X I b 7 = I I I V a 7 / 6 = I I V 5 = I V 4 = V b 3 = V I a 3 = I I I 2 = I I 1 = I L A T O T l a t i p a c e d e t n e r u c r a i c n a n i F 2. I I I - n a n i f e v i t c a ( ) e r a i c a e r a m r o F e d ă t u r b x i f l a t i p a c e d i r u m a r ( ) e t a t i v i t c a - c e s ( l a t i p a C e r a o t a e r a z i l i t U 4. I I - s i d i l u u t i n e v l i i b n o p ) e l a n o i ț u t i t s n i e r a o t c e s ( ) e l a n o i ț u t i t s n i - u b i r t s i D 2. I I - n u c e s a e r i a ă r a d i l u u t i n e v e r a o t c e s (. 2 1. I I a e r a t c e f A r o l i r u t i n e v e r a m i r p e r a o t c e s ( ) e l a n o i ț u t i t s n i ) e l a n o i ț u t i t s n i l - a o p x E. 1 1. I I i i r o g e t a c ( e r a t i r ă r t n i e d ) e r a m i r p a i ț c u d o r P. I e d i r u m a r ( ) e t a t i v i t c a i s, i i c i v r e s i r u n u B 0. ) e s u d o r p ( I R U T N O C 9 3 7 2 0 1 i r u r e f s n a r T e d e t i m i r p l u t s e r a l e t n e r u c i i m u l 5 1 6 1 i r u r e f s n a r T l a t i p a c e d e d e t i m i r p l u t s e r a l ) 1 ( i i m u l r o l i i r ă d o p s o g r o l i r u t p e r d - n o f a r p u s a i e i ț a l u p o p - i r p e i s n e p e d e l i r u d i i m u l l u t s e r e d e t i m e r a t s u A j u r t n e p e l i i ț a i r a v 0 i r e t s, e r C e d e t e n e v i s a p i r u r e f s n a r T a i m o n o c E - i p a c ) 1 ( e d l a t ă t e n 1 1 4 0 6 1 r o l i i r ă d o p s o g r o l i r u t p e r d - n o f a r p u s a i e i ț a l u p o p e d r o l i r u d e i s n e p e r a t s u A j u r t n e p e l i i ț a i r a v t e n l i i b n o p - s i d t i n e V 6 9 0 1 3 3 6 1 i r u r e f s n a r T t i n e V e t n e r u c t e n l a n o i ț a n ) N N V ( 6 7 3 3 0 6 8 3 – a e t a t i c a p a C e r a ț n a n i f e d i l u u t s e r a i i m u l a e r a m r o F e d ă t e n x i f l a t i p a c 4 5 1 1 4 6 i i ț i z i h c A e d e t e n e v i t c a e r a i c n a n i f 8 9 8 1 3 0 6 1 6 3 3 2 2 2 2 e d m u s n o C x i f l a t i p a c 4 = V - i r t s i D 2. I I 5 = I V a 7 / 6 = I I V b 7 = I I I V 8 = X I a ă r a d n u c e s a i ț u b i l u u t i n e v e r a o t c e s ( - u t i t s n I ) e l a n o i ț a e r a z i l i t U i l u u t i n e v l i i b n o p s i d e r a o t c e s ( - u t i t s n i ) e l a n o i ț 4. I I e r a o t c e s ( l a t i p a C - u t i t s n i ) e l a n o i ț a e r a m r o F e d ă t u r b x i f l a t i p a c e d i r u m a r ( ) e t a t i v i t c a e v i t c a ( r a i c ) e r a i c n a n i f - n a n i F. I I I T O T A L E C O N O M I E e s u d o r p e n e r a i c n a n i f e n e v i t c a e d e l i r ă d e c i s u n m e l i i ț i z i h c a e s u l c n i t n u S ) 1 ( 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 261 I I M U L L U T S E R E I M O N O C E L A T O T 7 1 / 6 1 = I X 5 1 / 4 1 = X 8 = X I b 7 = I I I V a 7 / 6 = I I V 5 = I V 4 = V b 3 = V I a 3 = I I I 2 = I I 1 = I L A T O T l a t i p a c e d e t n e r u c r a i c n a n i F 2. I I I - n a n i f e v i t c a ( ) e r a i c a e r a m r o F e d ă t u r b x i f l a t i p a c e d i r u m a r ( ) e t a t i v i t c a - c e s ( l a t i p a C e r a o t a e r a z i l i t U 4. I I - s i d i l u u t i n e v l i i b n o p ) e l a n o i ț u t i t s n i e r a o t c e s ( ) e l a n o i ț u t i t s n i - u b i r t s i D 2. I I - n u c e s a e r i a ă r a d i l u u t i n e v e r a o t c e s (. 2 1. I I a e r a t c e f A r o l i r u t i n e v e r a m i r p e r a o t c e s ( ) e l a n o i ț u t i t s n i ) e l a n o i ț u t i t s n i l - a o p x E. 1 1. I I i i r o g e t a c ( e r a t i r ă r t n i e d ) e r a m i r p a i ț c u d o r P. I e d i r u m a r ( ) e t a t i v i t c a i s, i i c i v r e s i r u n u B 0. ) e s u d o r p ( I R U T N O C 7 7 5 7 3 – 7 3 – 1 4 – 7 7 5 - e p o l u d o S l u c e t n e r u c l u r o i r e t x e r o l i n u i ț a r 3 0 6 6 7 3 4 8 9 8 i r u r e f s n a r T l a t i p a c e d a l e t a s r ă v i i m u l l u t s e r 5 1 6 1 9 3 7 2 3 1 0 2 5 7 4 1 5 9 5 3 5 2 2 4 l a t o T 0 9 3 9 3 2 7 9 4 7 1 / 6 1 = I X l a t i p a c e d r o l i i r ă d o p s o g - n o f a r p u s a i e i ț a l u p o p - r ă v e i s n e p - s e r a l e t a s e d e l i r u d i i m u l l u t r o l i r u t p e r d i i m u l l u t s e r e r a t s u A j u r t n e p e l i i ț a i r a v a l e t a s r ă v e t n e r u c i r u r e f s n a r T n d i i r u t i n e V a e r a r e n u m e R e t a t e i r p o r p e t i z o p m i i s, s u n m i e p i i ț n e v b u s i i m u l l u t s e r a l e t a s r ă v e s u d o r p r o l i ț a i r a l a s a l ă t a s r ă v i i m u l l u t s e r i s, i r u t r o p m I i r u n u b e d i i c i v r e s 5 1 / 4 1 = X e t n e r u c R E S T U L L U M I I 262 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 CONTURI 0. Bunuri ș(cid:13)i servicii Tabelul 8. 21 — Exemplul unei I. Producție II. 1. 1 Exploatare (produse) (ramuri de activitate) (categorii de intrări primare) Ia Ib Ic IIa IIb IIc IIIa IIIb IIIc IIId IIIe IIIf IIIg 0. Bunuri ș(cid:13)i servicii Produse agricole ș(cid:13)i forestiere; produse din pescuit (o) Minereuri, electricitate, produse manufacturiere ș(cid:13)i construcții (1-5) (produse) Servicii (6-9) I. Producție (ramuri de activitate) Agricultură, vânătoare, silvicultură ș(cid:13)i pescuit (A-B) Industria extractivă, industria prelucrătoare, electricitate ș(cid:13)i construcții (C-F) Servicii (G-P) II. 1. 1 Exploatare (categorii de intrări primare) Remunerarea sala- riaților intern rezidenți masc. rezidenți fem. nerezidenți rezidenți din străinătate Alte impozite minus subvenții pe producție Excedent net de exploatare II. 1. 2 Destinația veniturilor primare (sectoare instituționale) II. 2 Distribuirea secundără a venitului (sectoare instituționale) II. 4 Utilizarea venitului disponibil (sectoare instituționale) Capital (sectoare instituționale) Venit mixt net Gospodării-salariați Gospodării-alții Societăți ș(cid:13)i IFSLSG Administrații publice Gospodării-salariați Gospodării-alții Societăți ș(cid:13)i IFSLSG Administrații publice Gospodării-salariați Gospodării-alții Societăți ș(cid:13)i IFSLSG Administrații publice Gospodării-salariați Gospodării-alții Societăți ș(cid:13)i IFSLSG Administrații publice Formarea brută de capital fix (ramuri de activitate) Agricultură, vânătoare, silvicultură ș(cid:13)i pescuit (A-B) Industria extractivă, industria prelucrătoare, electricitate ș(cid:13)i construcții (C-F) Servicii (G-P) III. 2 Financiar (active financiare) Numerar ș(cid:13)i depozite Credite Alte active financiare 2 87 76 – 78 2 — 11 — 2 112 — 39 1 344 3 36 7 8 1 — – 2 11 14 71 14 969 246 209 349 311 153 95 192 1 1 49 64 11 142 262 156 452 278 20 — — 10 — — — — — — 6 — — — — — — 58 — 60 141 16 16 416 — — 2 111 20 11 92 119 Ia Ib Ic IIa IIb IIc IIIa IIIb IIIc IIId IIIe IIIf IIIg IV a IV b IVc IVd Va Vb Vc Vd VIa VIb VIc VId VIIa VIIb VIIc VIId VIIIa VIIIb VIIIc IXa IXb IXc curente de capital X 37 345 115 2 XI Total 128 2 685 1 412 89 2 123 1 383 472 288 2 6 58 217 432 T O T A L E C O N O M I E R e s t u l l u m i i 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 263 matrice de contabilitate socială mai detaliată II. 1. 2 Destinația veniturilor II. 2 Distribuirea secundară a II. 4 Utilizarea venitului disponi- Capital primare venitului bil Formarea brută de capital fix III. 2 Financiar curente de capi- tal ECONOMIA TOTALĂ Restul lumii TOTAL (sectoare instituționale) (sectoare instituționale) (sectoare instituționale) (sectoare instituționale) (ramuri de activitate) (ramuri de activitate) IVa IVb IVc IVd Va Vb Vc Vd VIa VIb VIc VId VIIa VIIb VIIc VIId VIIIa VIIIb VIIIc IXa IXb IXc X XI 16 12 339 269 — — 2 3 208 152 13 357 — 2 — 1 4 — — 28 — — 3 — 2 9 — — 109 233 — 23 — — — 3 — 771 — — 28 — 577 15 52 174 23 94 11 24 11 — — — 58 — — 59 191 320 134 646 499 56 23 16 37 107 197 92 12 92 352 — — — — 85 — — — — 75 2 — 9 — — — — — 83 –10 — — — 1 — — 1 56 — 26 — — 4 4 — 4 14 12 — 16 4 — — 36 92 44 5 194 82 102 — 7 25 — — — 7 7 45 68 — — 130 2 — 28 95 94 1 4 175 74 4 9 26 — — — 4 35 — — — — 7 435 94 6 — 32 27 7 — — 4 6 — — — — 128 2 685 1 412 89 2 123 1 383 472 288 2 6 58 217 432 778 614 384 237 1 024 692 243 780 648 508 107 352 86 130 516 166 11 132 233 132 217 254 577 — — — 1 13 – 27 – 24 778 614 384 237 1 024 692 243 780 648 508 107 352 86 130 516 166 11 132 233 132 217 254 577 – 37 — — — 4 – 41 – 37 264 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 Tabelul 8. 22 — Exemplul unei submatrice detaliate: RAMURI DE ACTIVITATE Agricultura, vânătoarea ș(cid:13)i silvicul- tura Pescuitul, piscicultura Industria extractivă Industrie manufactu- rieră Electricitate, gaz ș(cid:13)i apă Tabelul 8. 20, celula (3,2) IIa1 IIa2 IIb1 IIb2 IIb3 Remunerarea salariaților Rezidenți bărbați Agricultori Muncitori Mediu rural Mediu urban Mediu rural Mediu urban Angajați, comercianți, Prestatori de servicii Mediu rural Liber profesioniș(cid:13)ti, gradați etc. I n t e r n ă Rezidenți femei Agricultori Muncitori Mediu urban Mediu rural Mediu urban Mediu rural Mediu urban Mediu rural Mediu urban Angajați, comercianți, Prestatori de servicii Mediu rural Liber profesioniș(cid:13)ti, gradați etc. Salariați nerezidenți Rezidenți ocupați în întreprinderi nerezidente Alte impozite minus subvenții asupra producției Excedent net de exploatare Gospodăriile populației (proprietari-ocupanți) IFSLSGP ș(cid:13)i întreprinderi publice neconstituite în societăți Societăți Mediu urban Mediu rural Mediu urban publice private naționale sub control străin Venitul mixt net Subtotal Mediu rural Mediu urban Remunerarea salariaților (vărsată de producătorii rezidenți) — Rezidenți masculini — Rezidenți femimini — Nerezidenți Venit mixt ș(cid:13)i exdecedent de exploatare — Excedent net de exploatare — Venit mixt net Valoarea adăugată netă totală IIIa1 IIIa2 IIIa3 IIIa4 IIIa5 IIIa6 IIIa7 IIIa8 IIIb1 IIIb2 IIIb3 IIIb4 IIIb5 IIIb6 IIIb7 IIIb8 IIIc IIId IIIe IIIf1 IIIf2 IIIf3 IIIf4 IIIf5 IIIg1 IIIg2 IIIa IIIb IIIc IIIf IIIg III 6,2 0,2 0,2 0,0 0,2 0,0 0,1 0,0 1,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,1 0,5 0,2 0,0 0,0 0,0 0,1 0,0 0,0 0,1 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,1 0,0 0,0 3,2 1,8 0,5 1,5 1,7 2,5 0,0 0,0 0,0 0,0 0,4 1,2 0,0 0,1 0,1 0,0 0,0 21,1 105,3 5,9 35,6 17,7 47,7 0,0 0,0 5,7 13,6 5,6 49,6 1,3 7,3 0,9 0,0 0,0 0,6 9,8 0,0 2,1 0,2 2,7 0,0 0,0 0,0 0,0 0,1 2,9 0,0 0,1 0,0 – 2,0 0,0 – 2,0 41,1 4,9 0,0 0,1 10,7 0,0 12,3 0,2 8,0 6,9 1,0 0,1 23,2 10,8 12,4 29,2 0,0 0,0 0,2 0,0 1,4 0,2 1,0 0,8 0,1 0,1 1,8 0,2 1,6 2,8 0,0 2,7 0,4 1,4 0,0 0,0 13,0 11,1 1,7 0,1 4,5 4,5 0,0 15,5 0,0 8,0 13,0 6,0 65,4 161,6 317,3 233,3 83,1 0,9 254,0 27,0 227,0 612,4 0,0 9,0 0,1 0,0 0,0 0,0 18,5 15,4 3,0 0,0 9,1 9,1 0,0 32,5 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 265 valoarea adăugată netă (la prețurile de bază) (pe secțiuni NACE Rev. 1) Construcții Comerț; repa- rații de auto- mobile ș(cid:13)i de articole casnice Hoteluri ș(cid:13)i restaurante Transporturi ș(cid:13)i comunicații Intermediere financiară Imobiliare, locații ș(cid:13)i servicii ale întreprinderi- lor Administrație publică, apă- rare ș(cid:13)i securi- tate socială obligatorie Educație Sănătate ș(cid:13)i acțiuni sociale Servicii colec- tive, sociale ș(cid:13)i personale Servicii de intermediere financiară indirect măsu- rate (SIFIM) Total IIb4 IIc1 IIc2 IIc3 IIc4 IIc5 IIc6 IIc7 IIc8 IIc9 IIc10 II 0,0 0,0 12,4 27,4 0,9 3,7 2,6 4,4 0,0 0,0 0,0 0,1 1,3 4,6 0,1 0,3 0,2 5,0 0,0 1,1 21,9 0,4 9,4 25,6 58,0 51,4 6,4 0,2 58,4 23,4 35,0 121,4 0,0 0,0 1,9 4,0 3,0 6,6 0,7 1,3 0,0 0,0 0,1 0,2 6,2 14,3 0,2 0,3 0,2 0,0 0,0 – 12,1 6,0 0,5 10,7 20,4 39,0 17,5 21,3 0,2 25,5 – 5,6 31,1 64,5 0,0 0,0 0,1 0,4 0,2 0,5 0,2 0,4 0,0 0,0 0,1 0,2 0,6 2,5 0,0 0,1 0,0 0,0 0,0 2,8 7,9 0,5 1,8 0,3 1,0 0,0 0,0 0,0 0,1 0,4 1,0 0,0 0,0 0,1 0,0 – 6,0 0,0 0,1 2,7 0,3 0,5 4,3 5,3 1,8 3,5 0,0 8,0 3,1 4,9 13,3 0,0 3,6 7,1 1,8 0,5 2,5 15,9 14,3 1,5 0,1 15,5 12,5 3,0 25,4 0,0 0,0 0,6 1,5 3,7 6,9 1,8 5,6 0,0 0,0 0,1 0,3 1,6 8,8 1,0 3,6 0,0 8,3 0,0 1,5 14,8 2,2 3,0 2,0 35,5 20,1 15,4 0,0 23,5 18,5 5,0 67,3 0,0 0,0 0,1 0,4 0,6 3,0 1,3 5,9 0,0 0,0 0,0 0,2 0,8 4,7 0,3 1,1 0,0 3,7 60,0 0,0 1,0 49,0 1,5 32,9 61,1 18,4 11,3 7,1 0,0 205,5 111,5 94,0 227,6 0,1 0,1 0,2 0,9 1,5 5,8 2,7 10,6 0,0 0,0 0,1 0,3 1,8 9,0 0,9 4,8 0,3 1,0 0,0 0,0 0,0 39,1 21,9 16,9 0,3 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,8 1,0 0,6 0,6 14,0 20,1 0,0 0,0 0,4 0,4 4,3 4,9 9,3 10,6 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 67,0 37,1 29,9 0,0 0,0 0,0 0,0 40,1 67,0 0,0 0,0 0,2 0,8 0,0 0,4 1,0 4,1 0,0 0,0 0,2 0,8 0,6 2,0 2,4 9,8 0,0 0,0 0,0 6,2 1,3 0,0 3,4 7,6 22,3 6,5 15,8 0,0 18,5 7,5 11,0 40,8 0,0 0,0 1,8 4,7 2,4 7,3 1,8 4,7 0,0 0,0 0,8 2,6 24,2 36,6 5,5 11,2 0,0 4,0 21,0 10,1 11,5 0,0 2,1 4,9 103,6 22,7 80,9 0,0 49,6 42,6 7,0 6,8 0,5 46,0 165,9 20,0 75,9 46,1 111,0 1,1 0,0 7,5 18,8 47,8 142,1 21,0 49,3 2,0 58,0 60,0 21,0 26,3 – 5,0 – 35,0 103,7 – 8,0 – 48,0 – 48,0 6,1 141,6 290,4 761,8 472,2 287,6 2,0 649,1 217,1 432,0 157,2 – 48,0 1 468,9 266 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 CAPITOLUL 9 SISTEMUL INTRĂRI-IEȘ(cid:13) IRI 9. 01. Sistemul intrări-ieș(cid:13)iri cuprinde trei tipuri de tabele: (a) tabelele resurselor ș(cid:13)i utilizărilor; (b) tabelele care leagă tabelele resurselor ș(cid:13)i utilizărilor de cele ale conturilor sectoarelor instituționale; (c) tabelele intrări-ieș(cid:13)iri (TII) simetric. 9. 02. Tabelele resurselor ș(cid:13)i utilizărilor sunt matrici pe ramuri de activitate ș(cid:13)i pe produse care descriu, foarte detaliat, activitățile de producție internă ș(cid:13)i operațiile pe produs ale economiei naționale. Sunt prezentate: (a) structura costurilor de producție ș(cid:13)i venitul generat de către activitățile de producție; (b) fluxurile de bunuri ș(cid:13)i servicii produse în economia națională; (c) fluxurile de bunuri ș(cid:13)i servicii cu restul lumii. 9. 03. Tabelul resurselor cuprinde resursele de bunuri ș(cid:13)i servicii pe produs ș(cid:13)i după proveniență, făcând distincția între producția internă ș(cid:13)i importuri. Un exemplu simplificat de tabel al resurselor este arătat în tabelul 9. 1. Tabelul 9. 1 — Exemplu simplificat de tabel al resurselor Ramuri (1) Restul lumii (2) Total (3) (1) Producția pe produs ș(cid:13)i pe ramură Importuri pe produs Total resurse pe produs (2) Producția totală pe ramuri Total importuri Total resurse Resurse Produse Total 9. 04. Tabelul utilizărilor detaliază utilizările de bunuri ș(cid:13)i servicii pe produs ș(cid:13)i pe categorie; diferitele categorii de utilizări distincte sunt: consumul intermediar (pe ramuri de activitate), consumul final, formarea brută de capital ș(cid:13)i exporturile. Acest tabel mai cuprinde ș(cid:13)i detalierea valorii adăugate în componentele sale: remunerarea angajaților, alte taxe, mai puțin subvențiile pentru producție, venitul mixt net, excedentul net din exploatare ș(cid:13)i consumul de capital fix. Un exemplu simplificat de tabel al utilizărilor este prezentat în tabelul 9. 2. Utilizări Produse Componente ale valorii adăugate Total (1) (2) (3) Tabelul 9. 2 — Exemplu simplificat de tabel al utilizărilor Ramuri (1) Restul lumii Consum final Formarea brută de capital (2) (3) (4) Total (5) Consum interme- diar pe produs ș(cid:13)i pe ramură Exporturi Cheltuiala pentru consum final Formarea brută de capital Total utilizări pe produs Valoarea adăugată pe componentă ș(cid:13)i pe ramură Total intrări pe ramură 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 267 9. 05. Două tipuri de identități fundamentale leagă tabelul resurselor de cel al utilizărilor (cu condiția ca resursele ș(cid:13)i utilizările să fie evaluate în acelaș(cid:13)i mod, a se vedea tabelele 9. 5 ș(cid:13)i 9. 6): (a) Identitatea pe ramură (1): Producția pe ramură = Intrările pe ramură. În tabelul simplificat al resurselor ș(cid:13)i utilizărilor, vectorul linie al submatricei corespunzătoare cazului (2,1) din tabelul 9. 1. trebuie să fie egal cu cel din submatricea corespunzătoare cazului (3,1) din tabelul 9. 2. Pentru fiecare ramură de activitate, se verifică următoarea egalitate: Producția = Consumul intermediar + Valoarea adăugată. (b) Identitatea pe produs: Totalul resurselor pe produs = Totalul utilizărilor pe produs În tabelele simplificate, vectorul coloană din submatricea corespunzătoare poziției (1,3) din tabelul 9. 1. trebuie să fie egal cu vectorul coloană din submatricea corespunzătoare poziției (1,5) din tabelul 9. 2. Deci, pentru fiecare produs se verifică următoarea egalitate: Producția + Importurile = Consumul intermediar + Exporturile + Cheltuiala pentru consum final + Formarea brută de capital Aceste identități pe ramură de activitate ș(cid:13)i pe produs servesc la verificarea ș(cid:13)i ameliorarea coerenței ș(cid:13)i exhaustivității estimărilor (a se vedea punctul 9. 11. ) 9. 06. Tabelele resurselor ș(cid:13)i utilizărilor constituie baza tuturor tabelelor pe ramuri de activitate, adică a celor privind populația ocupată, formarea brută de capital ș(cid:13)i stocul de capital. 9. 07. Tabelele resurselor ș(cid:13)i utilizărilor cuprind ansamblul fluxurilor înregistrate în următoarele conturi: (a) contul de bunuri ș(cid:13)i servicii; (b) contul de producție; (c) contul de generare venituri. 9. 08. Tabelul resurselor cu cel al utilizărilor pot fi reunite în cadrul unui singur tabel. Pentru aceasta, se impune a se adăuga două linii ș(cid:13)i o coloană, pentru producție ș(cid:13)i importuri (a se vedea tabelul 9. 3. ). Tabelul astfel obținut integrează ansamblul liniilor ș(cid:13)i coloanelor tabelului de resurse prezentat la punctul 9. 03. Produse (1) (1) — Tabelul 9. 3 — Exemplu simplificat de tabel combinat al resurselor ș(cid:13)i utilizărilor Produse Ramuri Restul lumii Consum final Formarea brută de capital (2) (3) (4) (5) Total (6) Consum inter- mediar Exporturi Cheltuiala pen- tru consum final Formarea brută de capital Total utilizări pe produs Ramuri (2) Producție — — — — Producția totală pe ramură Componente ale valorii adăugate Restul lumii Total (3) (4) (5) — Valoarea adău- gată Importuri — Total resurse pe produs Total intrări pe ramură 9. 09. Tabelul intrări-ieș(cid:13)iri simetric este o matrice produs x produs sau ramură x ramură care descrie detaliat activitățile de producție interne ș(cid:13)i operațiunile pe produs ale economiei naționale. Construirea tabelului intrări-ieș(cid:13)iri simetric constituie o asamblare într-un singur tabel atât a resurselor, cât ș(cid:13)i a utilizărilor. Există o diferență fundamentală conceptuală între un tabel combinat al resurselor ș(cid:13)i utilizărilor ș(cid:13)i un tabel intrări-ieș(cid:13)iri simetric; de fapt, primul tabel leagă produsele de ramuri, pe când al doilea tabel este de tipul produs x produs sau ramură x ramură. Deci, tabelul intrări-ieș(cid:13)iri simetric utilizează atât pe linie, cât ș(cid:13)i pe coloană, fie un nomenclator de produse, fie un nomenclator de ramuri de activitate (a se vedea tabelul 9. 4. ) (1) În acest capitol ș(cid:13)i mai ales în tabele, termenul de „ramură” se utilizează în sensul de „ramură de activitate” (a se vedea punctul 2. 108. ). 268 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 Tabelul 9. 4 — Exemplu simplificat de tabel intrări-ieș(cid:13)iri simetric (produs × produs) Produse (1) Restul lumii Cheltuiala pentru consum final Formarea brută de capital Total utilizări pe produs (2) (3) (4) (5) Produse (1) Consum interme- diar Exporturi Cheltuiala pentru consum final Formarea brută de capital Total utilizări pe produs Componente ale valorii adăugate Restul lumii Total (2) Valoarea adăugată (3) (3) Importuri Total resurse pe produs — — — — — — — — — — — Total resurse = Total utilizări 9. 10. Majoritatea informațiilor statistice care pot fi obținute de la unitățile producătoare sunt referitoare la tipurile de produse care au fost produse/vândute ș(cid:13)i, deseori, într-un mod mai puțin detaliat, informații referitoare la tipurile de produse care au fost cumpărate/utilizate. Formatul tabelelor resurselor ș(cid:13)i utilizărilor a fost construit special pentru acest tip de informații statistice (ramură x produs). Din contră, datele de tip produs x produs sau ramură x ramură cerute de tabelul intrări-ieș(cid:13)iri simetric nu sunt, deseori, disponibile. Dacă anchetele realizate în ramurile de activitate furnizează în general informații asupra tipurilor de produse care se consumă ș(cid:13)i care se produc, nu este posibil, în general, ca pentru fiecare produs fabricat, să se colecteze date asupra consumului intermediar, în termeni de produse ș(cid:13)i de componente ale valorii adăugate. Ideal, serviciile administrative ale unei întreprinderi ar trebui să repartizeze costurile pe diferitele tipuri de producție ș(cid:13)i, în acelaș(cid:13)i timp, să prezinte elementele care alcătuiesc consumul intermediar pe tip de produs. Practic, datele disponibile sub forma tabelului resurselor ș(cid:13)i utilizărilor constituie un punct de plecare comod pentru construirea tabelului intrări-ieș(cid:13)iri simetric, de natură mai analitică. Informațiile ramură x produs conținute în tabelul resurselor ș(cid:13)i utilizărilor pot fi convertite în date produs x produs (ramură x ramură), adăugând informații statistice suplimentare privind structura intrărilor, sau plecând de la ipoteza structurilor constante a intrărilor pe produs sau pe ramură (a se vedea punctele 9. 54. -9. 60. ). 9. 11. Tabelele resurselor ș(cid:13)i utilizărilor servesc obiectivelor statistice ș(cid:13)i analitice. Principalele necesități statistice care pot fi acoperite sunt: (a) identificarea lacunelor ș(cid:13)i incoerențelor care afectează datele de bază; (b) ponderarea ș(cid:13)i calcularea indicilor care măsoară prețul ș(cid:13)i volumul; (c) obținerea estimărilor într-o manieră reziduală (pentru obținerea unei variabile, se începe prin estimarea tuturor celorlalte variabile, cea necunoscută rezultând ca diferență), de ex. pentru producția ș(cid:13)i consumul final al produselor specifice; (d) verificarea ș(cid:13)i ameliorarea coerenței, fiabilității ș(cid:13)i exhaustivității datelor conținute în tabelele resurselor ș(cid:13)i utilizărilor ș(cid:13)i cifrelor derivate (ca de exemplu, cele ale conturilor de producție). În acest scop, este bine să nu se limiteze procesul de echilibrare a conturilor numai la tabelele resurselor ș(cid:13)i utilizărilor în prețuri curente: 1. întocmind tabelele resurselor ș(cid:13)i utilizărilor în prețuri curente ș(cid:13)i prețuri constante pentru doi sau mai mulți ani, este posibil de echilibrat simultan variațiile de volum, de valoare ș(cid:13)i de preț: în comparație cu integrarea izolată a tabelelor resurselor ș(cid:13)i utilizărilor pentru un singur an, acesta reprezintă un progres major în materie de eficiență a cadrului integrat; 2. cu ajutorul tabelelor care prezintă legătura cu conturile sectoarelor este posibil să se realizeze o comparație directă cu datele acestora din urmă, spre exemplu cele referitoare la distribuția veniturilor, la economii ș(cid:13)i capacitatea de finanțare netă (care reprezintă soldul operațiunilor financiare). Această cale permite cel puțin garantarea faptului că, odată terminat procesul de echilibrare, se obține o coerență între tabelele resurselor ș(cid:13)i utilizărilor ș(cid:13)i conturile sectoarelor; 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 269 3. procesul de elaborare a tabelului intrări-ieș(cid:13)iri, pornind de la tabelele resurselor ș(cid:13)i utilizărilor, poate dezvălui incoerențele ș(cid:13)i lacunele acestora din urmă. În acest sens, are loc deci ș(cid:13)i un proces de feed-back de la tabelele intrări-ieș(cid:13)iri simetric către tabelele resurselor ș(cid:13)i utilizărilor; (e) estimarea datelor pentru perioade caracterizate de existența unor informații mai puțin fiabile, de exemplu estimarea cifrelor anuale pornind de la datele detaliate privind resursele ș(cid:13)i utilizările unui an de referință sau estimarea cifrelor trimestriale pe baza tabelelor anuale de resurse ș(cid:13)i utilizări. 9. 12. Tabelele resurselor ș(cid:13)i utilizărilor ș(cid:13)i tabelul intrări-ieș(cid:13)iri simetric dau o imagine detaliată a compoziției resurselor ș(cid:13)i utilizărilor de bunuri, serviciilor ș(cid:13)i a forței de muncă, ca ș(cid:13)i asupra veniturilor primare corespunzătoare. Aceste tabele ș(cid:13)i ratele care se pot calcula cu ajutorul datelor cuprinse în ele, ca de exemplu cifrele referitoare la productivitate, constituie un subiect important în analiza economică. 9. 13. Tabelele resurselor ș(cid:13)i utilizărilor ș(cid:13)i tabelul intrări-ieș(cid:13)iri simetric constituie de asemenea instrumente pentru analiza economică. Ambele tipuri de tabele îș(cid:13)i au rolul lor distinct. Atunci când se calculează efectele directe ș(cid:13)i indirecte, este necesar să se adauge tabelelor resurselor ș(cid:13)i utilizărilor informații statistice suplimentare sau să se formuleze anumite ipoteze specifice. Pentru calculul efectelor cumulate, aceste date suplimentare ș(cid:13)i ipoteze specifice sunt fundamentale. În realitate, exigențele impuse de calculul efectelor cumulate cu ajutorul tabelelor resurselor ș(cid:13)i utilizărilor conduc la construirea unui tabel intrări-ieș(cid:13)iri simetric. Prin urmare, pentru acest gen de calcul tabelul intrări-ieș(cid:13)iri simetric este instrumentul preferabil. Cu toate acestea, pentru calculul efectelor directe ș(cid:13)i a celor de prim ordin, tabelele resurselor ș(cid:13)i utilizărilor ajustate cu ipotezele alese (sau cu informații statistice suplimentare) sunt în general de preferat, deoarece: (a) calculele depind mai puțin de ipotezele puse; (b) tabelul resurselor ș(cid:13)i utilizărilor prezintă avantajul că este mai detaliat decât tabelul intrări-ieș(cid:13)iri simetric; (c) informațiile conținute în tabelul resurselor ș(cid:13)i utilizărilor pot fi mai uș(cid:13)or legate de alte tipuri de date statistice. Aceste caracteristici sunt în egală măsură utile atunci când se referă la integrarea tabelelor resurselor ș(cid:13)i utilizărilor într-un model macroeconomic; modelul global obținut se apropie mai mult de statisticile reale, poate furniza un număr important de detalii ș(cid:13)i poate fi pus cu uș(cid:13)urință în relație cu domenii pentru care sunt disponibile alte date statistice (de exemplu, piața forței de muncă sau mediul înconjurător). 9. 14. Tabelele resurselor ș(cid:13)i utilizărilor ș(cid:13)i tabelul intrări-ieș(cid:13)iri simetric pot servi la calculul: (a) efectelor variațiilor de preț sau ale cotelor de impozitare asupra valorilor resurselor ș(cid:13)i utilizărilor; (b) efectelor variațiilor de volum asupra valorilor resurselor ș(cid:13)i utilizărilor; (c) efectelor variațiilor de preț ale resurselor asupra prețului utilizărilor; (d) efectelor variațiilor de volum ale utilizărilor asupra volumului resurselor; (e) efectelor variațiilor de volum ale resurselor asupra volumului utilizărilor. Calculele permit să se pună în evidență atât efectele directe, cât ș(cid:13)i cele indirecte. Astfel, de exemplu, o creș(cid:13)tere semnificativă a prețului energiei va afecta nu numai ramurile de activitate care sunt mari consumatoare de energie, ci ș(cid:13)i pe acelea care utilizează producția celor precedente. Cu ajutorul unor ipoteze, este posibilă estimarea amplorii unor astfel de efecte indirecte pornind de la tabelele resurselor ș(cid:13)i utilizărilor ș(cid:13)i de la tabelul intrări-ieș(cid:13)iri simetric. Printre ipotezele curente se numără: (a) structura constantă a valorii intrărilor; (b) compoziția constantă a valorii producției pe ramuri ș(cid:13)i pe produse; (c) compoziția constantă a valorii cheltuielii de consum final a gospodăriilor populației pe produs. Aceste ipoteze sunt relativ rigide, pentru că ele presupun faptul că prețurile relative nu evoluează, că procesul de producție rămâne identic pe plan tehnic ș(cid:13)i că nu poate avea loc nici o substituție între diferitele categorii ale cheltuielii pentru consum final al gospodăriilor populației. Cu toate acestea, aceste ipoteze generale pot fi modificate permițând, mai întâi de toate, modificări ale 270 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 prețurilor relative (de exemplu, modelul de preț a lui Leontief). În continuare, acestea se pot extinde la estimările econometrice (sau de alt tip) ale influenței prețurilor relative ș(cid:13)i ale altor variabile asupra coeficienților tehnologici sau asupra cheltuielilor de consum final a gospodăriilor populației. Calculele trebuie să se limiteze la resursele ș(cid:13)i utilizările de bunuri ș(cid:13)i servicii, dar pot să se extindă ș(cid:13)i asupra resursei ș(cid:13)i utilizării forței de muncă precum ș(cid:13)i asupra componentelor valorii adăugate. 9. 15. Tabelele resurselor ș(cid:13)i utilizărilor ș(cid:13)i tabelul intrări-ieș(cid:13)iri simetric pot fi integrate în modele macro-economice, oferind acestora o bază mezo-economică detaliată. Câteva domenii foarte importante pentru care se face apel la cele două tipuri de tabele pentru scopuri de analiză sunt enumerate mai jos: (a) producția, structura costurilor ș(cid:13)i productivitatea; (b) prețul; (c) forța de muncă; (d) structura formării de capital, a consumului final, a exporturilor etc. ; (e) relațiile dintre producția internă ș(cid:13)i mediu (de exemplu, utilizarea produselor specifice cum sunt combustibilii, hârtia sau sticla); (f) importurile de energie necesare; (g) impactul noilor tehnologii; (h) analize de sensibilitate (efectul unei modificări a cotelor de impozitare ori a legislației fiscale). TABELELE RESURSELOR Ș(cid:13) I UTILIZĂRILOR 9. 16. Tabelele resurselor ș(cid:13)i utilizărilor sunt prezentate în mod detaliat în tabelele 9. 5 ș(cid:13)i 9. 6. 9. 17. 9. 18. 9. 19. 9. 20. Clasificările folosite sunt NACE Rev. 1 pentru ramurile de activitate ș(cid:13)i CPA pentru produse. Aceste două clasificări sunt perfect coerente: la fiecare nivel de agregare, CPA acoperă principalele produse ale ramurii de activitate din NACE Rev. 1. În tabelele resurselor ș(cid:13)i utilizărilor clasificarea produselor este cel puțin la fel de detaliată ca ș(cid:13)i cea a ramurilor de activitate, de exemplu, la nivelul de trei cifre din CPA ș(cid:13)i la nivelul de două cifre din NACE Rev. 1. Deosebirea dintre producția de piață, producția pentru consumul final propriu ș(cid:13)i altă producție necomercială nu este necesară pentru fiecare grupă de produse ș(cid:13)i nu se stabileș(cid:13)te decât pentru producția totală a ramurii de activitate. Deosebirea între producătorii de piață ș(cid:13)i producătorii pentru consumul final propriu pe de o parte ș(cid:13)i alți producători necomerciali pe de altă parte trebuie aplicată pentru o ramură de activitate determinată în mod unic numai dacă aceste două categorii de producători sunt reprezentate în cadrul ei. În general, această deosebire este valabilă numai pentru un număr foarte restrâns de ramuri de activitate, de exemplu, serviciile de sănătate sau cele de educație [a se vedea punctul 3. 66]. 9. 21. Importurile ș(cid:13)i exporturile pot fi împărțite în: (a) livrări în interiorul spațiului Uniunii Europene; (b) importuri ș(cid:13)i exporturi cu alte țări. 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 271 ț e r p a l e s r u s e r l a t o T e i ț i z i h c a e d ) 7 ( e s u d ) 6 ( i s u n m e t i z o p m I - o r p e p i i ț n e v b u s i s, ) 5 ( ) 4 ( ) 3 ( ) 2 ( ) 1 ( t r o p s n a r t e d ă z a b e d l a i c r e m o c s o a d A ț e r p a l e s r u s e r l a t o T F I C i r u t r o p m I ) 1 ( ∑ n. ). 1 v e R E C A N ( e t a t i v i t c a e d i r u m a R … 4 3 2 1 e i ț i z i h c a e d l u ț e r p a l ă z a b e d l u ț e r p a l e d a e r e c e r t v i s u l c n i , ă z a b e d ț e r p a l r o l e s r u s e r l u l e b a T — 5 9. l u l e b a T ă r u m a r e p i s, s u d o r p e p ă z a b e d ț e r p a l a i ț c u d o r P ) 1 ( 0 0 0 ă r u m a r e p ă l a t o t a i ț c u d o r P ) 2 ( 0 0 ) 3 ( u i r p o r p l a n i f l u m u s n o c u r t n e p a i ț c u d o r P ă l a i c r e m o c e n e i ț c u d o r p ă t l A 1 2 3 4. m e s u d o r P ) A P C ( ) e r a t s u j a e d t s o P ( ) ( 1 ∑ ă ț a i p e d a i ț c u d o r P : e r a c n d i , l a t o T 272 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 ) 3 ( ∑ + ) 1 ( ∑ ) 5 ( ) 3 ( ∑ ) 4 ( e l a n i f i r ă z i l i t U ) f ( ) e ( ) d ( ) c ( ) b ( ) a ( ) 3 ( ) 1 ( ∑ ) 2 ( n … ). 1 v e R E C A N ( ) 1 ( e t a t i v i t c a e d i r u m a R … 4 3 2 1 e i ț i z i h c a e d ț e r p a l r o l i r ă z i l i t u l u l e b a T — 6 9. l u l e b a T i r ă z i l i t u l a t o T i i r o g e t a c e p e l a n i f i r ă z i l i t u l a t o T ă r u m a r e p r a i d e m r e t n i m u s n o c l a t o T ) 2 ( ă r u m a r e p e t a g u ă d a i i r o l a v e l a e t n e n o p m o C e d e t c e i b o i s, x i f l a t i p a c e d ă t u r b a e r a m r o f ) d ( r o l i r u c o t s a i ț a i r a v ) e ( ) B O F ( i r u t r o p x E ) f ( e r a o l a v : a l a n i f m u s n o c u r t n e p a l a i u t l e h c i e i ț a l u p o p r o l i i r ă d o p s o g ) a ( r o l i i r ă d o p s o g l u i c i v r e s n î L S F I ) b ( e c i l b u p r o l i i ț a r t s i n m d a i ) c ( : l a t i p a c e d ă t u r b a e r a m r o f e r a o l a v n î / e i ț i z i h c a e d ț e r p a l e l a n i f i r ă z i l i t U e p e i ț i z i h c a e d ț e r p a l r a i d e m r e t n i m u s n o C ) 1 ( : B O F ă r u m a r e p i s, s u d o r p ă r u m a r e p ă z a b e d ț e r p a l a i ț c u d o r P ă r u m a r e p ă t a g u ă d a a e r a o l a V ) 3 ( ) 4 ( ) 5 ( ) 6 ( 1 2 3 4. m e s u d o r P ) A P C ( e i ț c u d o r p e p e t e n e t i z o p m i e t l A r o l i ț a j a g n a a e r a r e n u m e R e r a t a o p x e l n d i t e n t n e d e c x E x i f l a t i p a c e d m u s n o C x i f l a t i p a c e d ă t u r b a e r a m r o F : e r a t n e m i l p u s i i ț a m r o f n I ă t a p u c o ă c n u m e d a ț r o F e x i f e v i t c a e d l u c o t S ) 3 ( ∑ + ) 1 ( ∑ ) 3 ( ∑ ) e r a t s u j a e d t s o P ( ) 1 ( ∑ 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 273 9. 22. Fluxurile de bunuri ș(cid:13)i servicii sunt evaluate la preț de bază în tabelul resurselor ș(cid:13)i la preț de achiziție în cel al utilizărilor. Pentru a realiza corespondența între resurse ș(cid:13)i utilizări, tabelul 9. 5. prevede transformarea resurselor la preț de bază în resurse la preț de achiziție. Întrucât resursele trebuie să fie egale cu utilizările, tabelul indică de asemenea transformarea a utilizărilor la preț de bază în utilizări la preț de achiziție. În consecință, aceste transformări duc la două identități: (a) resursele la preț de achiziție = utilizările la preț de achiziție; (b) resursele la preț de bază = utilizările la preț de bază. 9. 23. Valoarea adăugată este înregistrată la preț de bază. Este definită ca diferența netă între producția evaluată la preț de bază ș(cid:13)i consumul intermediar la preț de achiziție. 9. 24. În SEC, nu se utilizează conceptul de valoare adăugată la costul factorilor. Cu toate acestea, acest agregat poate fi obținut prin scăderea din valoarea adăugată la preț de bază a altor impozite, mai puțin subvențiile pentru producție. 9. 25. PIB este evaluat la prețul pieței. El poate fi calculat din tabelele resurselor ș(cid:13)i utilizărilor prin trei metode diferite: (a) producția la preț de bază pe ramuri, minus consumul intermediar la preț de achiziție pe ramuri, plus impozitele nete pe produse (metoda de producție); consumul intermediar pe ramuri de activitate include utilizarea serviciilor de intermediere financiară indirect măsurate care sunt înregistrate la o ramură de activitate fictivă (a se vedea punctul 9. 33. ); (b) componentele valorii adăugate la preț de bază pe ramuri, minus utilizarea de servicii de intermediere financiară indirect măsurate (înregistrate într-o ramură de activitate fictivă, a se vedea punctul 9. 33. ), plus impozitele nete pe produse (metoda veniturilor); (c) suma categoriilor de utilizări finale minus importurile: exporturile minus importurile, plus cheltuiala de consum final, plus formarea brută de capital (toate aceste agregate sunt exprimate la preț de achiziție) (metoda cheltuielilor). 9. 26. Tabelul de utilizări 9. 6. conține mai multe informații suplimentare: formarea brută de capital, stocuri de active fixe ș(cid:13)i intrări ale forței de muncă pe ramuri de activitate. Esențiale atunci când se analizează productivitatea, aceste informații pot servi de asemenea ș(cid:13)i pentru alte tipuri de analize, de exemplu, analiza ocupării forței de muncă. 9. 27. În SEC, stocurile de active fixe sunt evaluate la prețul de piață în vigoare la data stabilirii contului de patrimoniu. Pentru activele fixe cumpărate în anii anteriori se convine a se scădea consumul de capital fix aferent anilor anteriori din evaluările în prețurile curente de pe piață ale noilor active de acelaș(cid:13)i tip ș(cid:13)i aceeaș(cid:13)i calitate. Acest concept net de stoc de capital fix poate servi pentru a calcula intensitatea capitalului. Cu toate acestea, se utilizează mai des în analizele legate de productivitate un concept brut specific stocului de capital fix. Conform acestui concept brut, toate activele fixe trebuie să fie evaluate în prețurile curente de pe piață ale activelor noi de acelaș(cid:13)i tip ș(cid:13)i calitate, nici o deducere neputând fi efectuată pentru consumul de capital din ultimul an ș(cid:13)i din anii anteriori. Recurgerea la un concept brut a stocului de capital fix nu este uzuală în SEC; el poate cu toate acestea să fie uș(cid:13)or calculat cu ajutorul metodei inventarului permanent. Datele brute fiind foarte utilizate, este recomandabil să se includă, cu titlu complementar, atât cifrele brute, cât ș(cid:13)i cele nete ale stocului de capital fix. 9. 28. În cadrul analizelor de productivitate, variabila preferată pentru volumul forței de muncă este numărul de ore lucrate. Extinzând analiza persoanelor ocupate, numărul locurilor de muncă poate fi un indicator la fel de relevant. Cele două variabile precizate pot fi împărțite, de exemplu, între angajați ș(cid:13)i lucrători care desfăș(cid:13)oară o activitate independentă. 9. 29. Pentru buna elaborare ș(cid:13)i interpretare a tabelelor resurselor ș(cid:13)i utilizărilor este esențial de amintit unele convenții de înregistrare contabilă adoptate de SEC: (a) producția unei activități auxiliare nu este înregistrată separat: toate intrările consumate în evidență în cadrul unei activități auxiliare sunt tratate drept intrări ale activității principale sau secundare la care se raportează. Activitățile auxiliare se referă, de exemplu, la marketing, contabilitate, depozitare ș(cid:13)i curățătorie (a se vedea punctele 3. 12. ș(cid:13)i 3. 13. ); 274 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 (b) bunurile ș(cid:13)i serviciile produse ș(cid:13)i consumate în cursul aceleiaș(cid:13)i perioade contabile de către aceeaș(cid:13)i UAE locală nu sunt identificate separat ș(cid:13)i nu sunt deci contabilizate în producția sa sau în consumul său intermediar. De exemplu: 1. semințele ș(cid:13)i plantele pentru însămânțare ș(cid:13)i plantare; 2. antracitul consumat de o întreprindere carboniferă pentru producția de brichete; 3. electricitatea consumată de o centrală electrică; (c) lucrările curente de transformare, întreținere ș(cid:13)i reparații efectuate în contul altor UAE locale trebuie înregistrate pe o bază netă, adică excluzând valoarea bunurilor respective. Din contră, dacă acestea suferă o modificare fizică substanțială, operația se va înregistra pe o bază brută, ca ș(cid:13)i când ar fi avut loc o cumpărare ș(cid:13)i vânzare a bunurilor respective; (d) bunurile de folosință îndelungată pot fi închiriate sau pot face obiectul locației operaționale. În acest caz, ele sunt înregistrate în formarea de capital fix ș(cid:13)i în stocul de capital fix al ramurii de activitate de care aparține proprietarul lor, iar chiriile vărsate în consumul intermediar al ramurii de activitate în care se găseș(cid:13)te utilizatorul; (e) persoanele recrutate prin agenții de lucru sunt înregistrate ca persoane ocupate în ramura de activitate în care se încadrează aceste agenții ș(cid:13)i nu la ramura de activitate în care sunt clasate întreprinderile pentru care aceste persoane muncesc efectiv. În consecință, sumele plătite efectiv acestor persoane sunt înregistrate în consumul intermediar (ș(cid:13)i nu la remunerarea angajaților) al ramurii utilizatoare. Forța de muncă angajată prin subcontract este tratată la fel; (f) în SEC, noțiunile forță de muncă ș(cid:13)i remunerarea angajaților sunt definite în sens destul de larg; astfel: 1. 2. forța de muncă acoperă ș(cid:13)i locurile de muncă create pentru acțiuni sociale, ca de exemplu locurile de muncă pentru handicapați, proiecte de angajare pentru ș(cid:13)omeri de lungă durată ș(cid:13)i programe de angajare pentru tineri aflați în căutarea unui loc de muncă. În consecință, persoanele care beneficiază sunt angajații care primesc o remunerare salarială (ș(cid:13)i nu transferuri sociale), chiar dacă productivitatea lor este câteodată (mult) mai scăzută comparativ cu a celorlalți angajați; forța de muncă acoperă, de asemenea, un anumit număr de cazuri în care nu se aș(cid:13)teaptă ca persoanele implicate să muncească, de exemplu persoanele care sunt concediate, dar continuă să primească diverse sume de la vechiul angajator pe timpul unei perioade determinate. Această convenție nu are cu toate acestea ca efect denaturarea datelor relative la intrările de forță de muncă în termen de ore lucrate, deoarece în aceste cazuri nici o oră nu este efectiv lucrată. 9. 30. Două poziții de ajustare trebuie introduse în tabelele resurselor ș(cid:13)i utilizărilor pentru a reconcilia evaluarea importurilor din tabelele resurselor ș(cid:13)i utilizărilor cu cele din conturile sectoarelor (a se vedea ș(cid:13)i tabelele 9. 5 ș(cid:13)i 9. 6). În tabelul resurselor, importurile de bunuri ș(cid:13)i servicii sunt evaluate în bază CIF. De aceea, ele conduc la o supraevaluare a costurilor importurilor deoarece serviciile de transport ș(cid:13)i asigurare încorporate în valoarea CIF sunt furnizate de rezidenți (de exemplu, în cazul transportului pe cont propriu sau al transportului efectuat de către întreprinderile de transport specializate rezidente). Pentru a obține un echilibru just între importuri ș(cid:13)i exporturi, este necesar de adăugat la exportul de servicii o valoare echivalentă cu supraestimarea importurilor. În conturile sectoarelor, importurile de bunuri sunt evaluate în bază FOB. Ca ș(cid:13)i în cazul evaluării CIF, are loc o supraestimare a importurilor. Însă în cazul evaluării FOB supraestimarea este de mai mică amploare, ceea ce limitează ș(cid:13)i creș(cid:13)terea imputată exporturilor. Recurgerea la mai multe metode de evaluare are ca efect faptul că totalurile nete ale importurilor sunt identice, dar atât totalurile importurilor, cât ș(cid:13)i totalul exporturilor vor fi mai mari în cazul evaluării CIF. Este posibil de a reconcilia aceste două metode de evaluare, introducând în tabelele resurselor ș(cid:13)i utilizărilor posturi de ajustare pentru importuri ș(cid:13)i exporturi. Aceste posturi trebuie să fie egale cu valoarea serviciilor de transport ș(cid:13)i asigurare furnizate de rezidenți, care sunt încorporate în valoarea CIF, dar nu în valoarea FOB, adică cele care se referă la transportul ș(cid:13)i asigurare dintre frontiera țării exportatoare ș(cid:13)i cea a țării importatoare. Odată încorporate în tabelele resurselor ș(cid:13)i utilizărilor, aceste posturi de ajustare nu necesită nici un tratament particular în cadrul calculelor intrări/ieș(cid:13)iri. Transferul de bunuri existente este înregistrat în tabelul utilizărilor ca o cheltuială negativă pentru vânzător ș(cid:13)i o cheltuială pozitivă pentru cumpărător. Pentru grupa respectivă de produse, transferul unui bun existent corespunde unei reclasificări în interiorul utilizărilor. Numai costurile operațiunii nu constituie o reclasare: ele sunt înregistrate drept o utilizare de servicii comerciale sau profesionale. În scopul descrierii ș(cid:13)i analizei, poate fi util pentru anumite grupe de produse de a se indica separat dimensiunea relativă a transferurilor de bunuri existente; de exemplu, importanța numărului de vehicule de ocazie sau volumul de hârtie reciclată. Estimarea cumpărărilor directe efectuate în străinătate de către rezidenți ș(cid:13)i a cumpărărilor efectuate în interiorul teritoriului de către nerezidenți constituie, în general, o activitate distinctă a procesului de stabilire a statisticilor. Acestea sunt introduse ca ajustări ale estimărilor inițiale ale importurilor, exporturilor ș(cid:13)i, în acelaș(cid:13)i timp, a părții referitoare la cumpărăturile efectuate în străinătate, din cheltuiala de consum final. Pentru a echilibra resursele cu utilizările pe produs, toate aceste cumpărări trebuie repartizate pe diferitele grupe de produse distincte. Pentru grupele unde ele sunt importante, acestea pot fi prezentate într-o subcategorie, de exemplu, la cheltuieli pentru locuință. 9. 31. 9. 32. 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 275 9. 33. În toate tabelele resurselor ș(cid:13)i utilizărilor se adaugă, la clasificarea ramurilor de activitate — NACE Rev. 1 — o ramură de activitate fictivă pentru utilizarea serviciilor de intermediere financiară indirect măsurate (SIFIM). În tabelul resurselor nu se înregistrează nici o operațiune pentru această ramură. În tabelul utilizărilor, totalul utilizărilor de servicii de intermediere financiară indirect măsurate se înregistrează în consumul intermediar al acestei ramuri de activitate fictive. Neefectuând nici o altă operațiune, excedentul net din exploatare al acestei ramuri este negativ, fiind egal cu valoarea consumului său intermediar; toate celelalte componente ale valorii adăugate sunt nule. În consecință, valoarea adăugată brută totală a acestei ramuri este egală cu excedentul net din exploatare (negativ). 9. 34. Pentru trecerea de la tabelele resurselor ș(cid:13)i utilizărilor în prețuri de bază la tabele în prețuri de achiziție este necesară: (a) realocarea adaosului comercial; (b) realocarea adaosului de transport; (c) adăugarea impozitelor pe produse (exclusiv TVA deductibilă); (d) scăderea subvențiilor pe produse. Aceste transformări constituie o etapă importantă a procesului de echilibrare ș(cid:13)i sunt detaliate în tabele distincte (a se vedea tabelele 9. 7 ș(cid:13)i 9. 8). Ele pot servi ș(cid:13)i unor importante scopuri analitice, cum ar fi analiza prețurilor ș(cid:13)i analiza efectelor variațiilor cotelor de impozite pe produse. 9. 35. În general, când se elaborează tabelele resurselor ș(cid:13)i utilizărilor ș(cid:13)i când se realizează echilibrul celor două părți, se poate alege întotdeauna între două moduri opuse de ajustare a datelor statistice: (a) la nivelul resurselor fiecărui produs, se poate trece de la prețul de bază la prețul de achiziție pentru permite echilibrarea cu utilizările la preț de achiziție; (b) la nivelul fiecărei utilizări, se poate transforma prețul de achiziție în preț de bază pentru a avea corespondența cu resursele la preț de bază. 9. 36. În practică, ambele tipuri de echilibrare pot fi necesare pentru elaborarea unui tabel de resurse ș(cid:13)i utilizări. Ambele alternative privesc sau necesită aceleaș(cid:13)i tipuri de corecții, de ex. asupra impozitelor minus subvențiile pe produse ș(cid:13)i asupra adaosurilor comerciale ș(cid:13)i de transport pe produs. De fapt, prima alternativă nu este de luat în considerare fără a doua, căci, în general, nu este posibil ca în tabelul resurselor să se cunoască coloana de impozite pe produse, cea a subvențiilor pe produs ș(cid:13)i cea a adaosurilor comerciale ș(cid:13)i de transport repartizate pe produs, fără a dispune de distribuția diferitelor produse între categoriile de utilizări, fapt care se realizează în tabelul utilizărilor la preț de achiziție (tabelul 9. 6). 9. 37. De aceea, echilibrarea resurselor ș(cid:13)i a utilizărilor necesită elaborarea următoarelor tabele: (a) tabelele resurselor ș(cid:13)i utilizărilor 9. 5. ș(cid:13)i 9. 6. , care prezintă pe produs rezultatul final al echilibrării totalului resurselor ș(cid:13)i al totalului utilizărilor la preț de achiziție ș(cid:13)i la preț de bază; (b) tabelele adaosurilor comerciale ș(cid:13)i de transport ș(cid:13)i ale impozitelor minus subvențiile pe produse (tabelele 9. 7. ș(cid:13)i 9. 8). 9. 38. Trecerea de la tabelele resurselor ș(cid:13)i utilizărilor la preț de bază la tabelele în preț de achiziție (a se vedea punctul 9. 34. ) presupune realocarea adaosurilor comerciale: în cazul evaluării la preț de bază, adaosurile comerciale sunt înregistrate în procesul de comercializare a produselor; în cazul evaluării la preț de achiziție ele sunt repartizate produselor la care se raportează. Acelaș(cid:13)i lucru se aplică ș(cid:13)i în cazul adaosului de transport. 9. 39. Tabelul adaosurilor comerciale pe produs este egal cu totalul adaosurilor comerciale realizate de ramura de comerț ș(cid:13)i adaosurile comerciale secundare ale celorlalte ramuri. Această ecuație se aplică în mod asemănător ș(cid:13)i adaosurilor de transport. 276 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 ) 3 ( ∑ + ) 1 ( ∑ ) 5 ( ) 3 ( ∑ ) 4 ( e l a n i f i r ă z i l i t U ) f ( ) e ( ) d ( ) c ( ) b ( ) a ( ) 3 ( ) 1 ( ∑ ) 2 ( n … ). 1 v e R E C A N ( ) 1 ( e t a t i v i t c a e d i r u m a R … 4 3 2 1 t r o p s n a r t e d i s, l a i c r e m o c l i u u s o a d a l a t a c i f i l p m i s l u l e b a T — 7 9. l u l e b a T - i l i t u u r t n e p t r o p s n a r t e d i s, l a i c r e m o c s o a d A : e l a n i f e l i r ă z e d e t c e i b o i s, x i f l a t i p a c e d ă t u r b a e r a m r o f ) d ( : l a l a n i f l u m u s n o c u r t n e p a l a i u t l e h C r o l i i r ă d o p s o g l u i c i v r e s n î L S F I ) b ( i e i ț a l u p o p r o l i i r ă d o p s o g ) a ( e c i l b u p r o l i i ț a r t s i n m d a i ) c ( : l a t i p a c e d ă t u r b a e r a m r o F r o l i r u c o t s a i ț a i r a v ) e ( i r u t r o p x e ) f ( e r a o l a v - n o c u r t n e p t r o p s n a r t e d ă r u m a r e p i s, s u d o r p e p i s, l a i c r e m o c s o a d A r a i d e m r e t n i l u m u s ) 1 ( 1 2 3. m e s u d o r P ) A P C ( t r o p s n a r t e d i s, e l a i c r e m o c i r u s o a d a l a t o T i i r o g e t a c e p e l a n i f e l i r ă z ă r u m a r e p r a i d e m r e t n i l u m u s i s, - i l i t u u r t n e p t r o p s n a r t e d l a i c r e m o c s o a d A - n o c u r t n e p t r o p s n a r t e d l a i c r e m o c s o a d A ) 2 ( ) 1 ( ∑ i s, 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 277 ) 3 ( ∑ + ) 1 ( ∑ ) 5 ( ) 3 ( ∑ ) 4 ( e l a n i f i r ă z i l i t U ) f ( ) e ( ) d ( ) c ( ) b ( ) a ( ) 3 ( ) 1 ( ∑ ) 2 ( n … ). 1 v e R E C A N ( ) 1 ( e t a t i v i t c a e d i r u m a R … 4 3 2 1 s u d o r p e p e l i i ț n e v b u s s u n m i r o l e t i z o p m i l a t a c i f i l p m i s l u l e b a T — 8 9. l u l e b a T e s u d o r p e p i i ț n e v b u s i s u n m e t i z o p m i l a t o T e s u d o r p e p i i ț n e v b u s s u n m i e t i z o p m I e s u d o r p e p i i ț n e v b u s s u n m i e t i z o p m I ) 2 ( ) 1 ( Σ i i r o g e t a c e p e l a n i f r o l i r ă z i l i t u e t a n i t s e d ă r u m a r e p r a i d e m r e t n i i l u u m u s n o c e t a n i t s e d e s u d o r p e p i i ț n e v b u s s u n m i e t i z o p m I : e l a n i f r o l i r ă z i l i t u e t a n i t s e d e l e t c e i b o i s, x i f l a t i p a c e d ă t u r b a e r a m r o f ) d ( r o l i r u c o t s a i ț a i r a v ) e ( i r u t r o p x e ) f ( e r a o l a v e d : a l a n i f m u s n o c u r t n e p a l a i u t l e h C i e i ț a l u p o p r o l i i r ă d o p s o g ) a ( r o l i i r ă d o p s o g l u i c i v r e s n î L S F I ) b ( e c i l b u p r o l i i ț a r t s i n m d a i ) c ( : l a t i p a c e d ă t u r b a e r a m r o F e s u d o r p e p i i ț n e v b u s s u n m i e t i z o p m I s u d o r p e p r a i d e m r e t n i i l u u m u s n o c e t a n i t s e d ) 1 ( ă r u m a r e p i s, 1 2 3. m e s u d o r P ) A P C ( 278 9. 40. RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 Adaosurile de transport cuprind toate cheltuielile de transport achitate separat de cumpărător ș(cid:13)i incluse în utilizările produselor la preț de achiziție, dar nu în prețul de bază al producției unui fabricant sau în adaosurile comerciale ale unui comerciant cu ridicata sau amănuntul. Ele cuprind, mai ales: (a) costul transportului bunurilor de la locul unde se fabrică la locul de livrare, atunci când fabricantul plăteș(cid:13)te unei terțe părți pentru efectuarea acestui transport, cu condiția ca suma respectivă să fie facturată separat cumpărătorului; (b) costul transportului de bunuri organizat de fabricant, de comerciantul cu ridicata sau cu amănuntul, astfel încât cumpărătorul să achite separat cheltuielile de transport, chiar dacă transportul este efectuat de fabricant, de comerciantul cu ridicata sau cu amănuntul. Toate celelalte cheltuieli de transport ale bunurilor nu sunt înregistrate drept adaosuri de transport. Astfel: (a) dacă fabricantul transportă bunurile el însuș(cid:13)i, costul transportului este inclus în prețul de bază al producției sale; un astfel de transport constituie o activitate auxiliară, al cărei cost specific nu poate fi identificat drept cost de transport; (b) dacă fabricantul transportă bunurile fără ca serviciile de transport să fie facturate separat, cheltuielile de transport se includ în prețul de bază al producției sale; ele pot fi identificabile ca atare ș(cid:13)i pot fi înregistrate în consumul său intermediar; (c) atunci când comerciantul cu ridicata ș(cid:13)i comerciantul cu amănuntul organizează transportul de bunuri între locul unde ei le iau în posesie ș(cid:13)i cel unde le livrează altui cumpărător, costurile aferente acestui transport vor fi incluse în adaosul de transport cu condiția ca ele să nu fie facturate separat cumpărătorului. Ca ș(cid:13)i în cazul fabricantului, aceste costuri pot fi tratate drept o activitate auxiliară a comercianților cu ridicata sau cu amănuntul sau drept cumpărare a unui serviciu intermediar, făcând astfel parte din adaosul comercial ș(cid:13)i nu din cel de transport; (d) dacă o gospodărie cumpără bunuri pentru consumul său final ș(cid:13)i le transportă apelând la serviciile unei terțe unități, cheltuielile de transport corespunzătoare sunt contabilizate ca o cheltuială de consum final pentru un serviciu de transport ș(cid:13)i nu sunt incluse în adaosul comercial sau de transport. 9. 41. Tabelul 9. 7 oferă o imagine oarecum simplificată a matricei adaosului comercial ș(cid:13)i de transport, deoarece: (a) adaosul comercial ș(cid:13)i de transport nu sunt prezentate distinct. Aceste două tipuri de adaosuri ar putea fi prezentate pentru fiecare grupă de produse. O altă soluție constă în a dispune de tabele distincte, unul pentru adaosul comercial ș(cid:13)i altul pentru adaosul de transport; (b) în ceea ce priveș(cid:13)te adaosul comercial, ar trebuie să se facă o distincție între adaosul comerțului cu ridicata ș(cid:13)i cel din comerțul cu amănuntul, cu scopul de a ține cont de diferențele dintre prețurile lor. În alcătuirea tabelului, trebuie să nu se piardă din vedere faptul că vânzătorii cu ridicata pot să vândă, de asemenea, direct gospodăriilor (de exemplu, mobilă) ș(cid:13)i că vânzătorii cu amănuntul pot vinde ș(cid:13)i ramurilor (de exemplu, cafenelelor ș(cid:13)i restaurantelor); (c) pentru calculul ș(cid:13)i analiza adaosurilor comerciale pe produsele intrate în cheltuiala pentru consum final al gospodăriilor populației, se pot distinge, pentru fiecare grupă de produse principale, canalele de distribuție cele mai importante, pentru a se ține cont de diferențele în prețurile practicate. De fapt, distincția între comerțul cu ridicata ș(cid:13)i comerțul cu amănuntul este foarte grosieră. Astfel, de exemplu, o gospodărie îș(cid:13)i poate procura aceleaș(cid:13)i bunuri sau servicii de la supermarket, de la băcănie, de la florărie, de la un magazin universal ori din străinătate sau poate să le primească cu titlu de remunerare în natură. Pe de altă parte, pentru anumite produse, vânzările secundare pot reprezenta un volum important: este cazul, de exemplu, al țigărilor care pot fi cumpărate din cafenele, restaurante sau stații de benzină. Desigur, introducerea de distincții atât de fine nu este posibilă, decât dacă se dispune de informații suficiente pentru a estima, cel puțin global, importanța fiecărui canal de distribuție; (d) pentru calculul adaosului de transport, o distincție pe tipuri de transport (de ex. feroviar, aerian, maritim ș(cid:13)i fluvial, rutier) ar putea fi foarte utilă. 9. 42. Impozitele pe producție ș(cid:13)i importuri se compun din: (a) impozite pe produse (D. 21): 1. taxe de tip TVA (D. 211); 2. impozite ș(cid:13)i taxe de import, exclusiv TVA (D. 212); 3. impozite pe produse, exclusiv TVA ș(cid:13)i taxele de import (D. 214); (b) alte impozite pe producție (D. 29). Categorii similare sunt prevăzute pentru subvențiile pentru producție ș(cid:13)i importuri. Subvențiile sunt tratate ca impozite negative pe producție ș(cid:13)i importuri. Definițiile tuturor acestor categorii sunt prezentate la punctele 4. 14. -4. 39. 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 279 9. 43. Resursele la preț de bază cuprind alte impozite minus subvențiile pe producție. Pentru a trece de la preț de bază la preț de achiziție (sau invers, a se vedea punctul 9. 34), diferitele impozite ș(cid:13)i subvenții pe produse trebuie să se adauge, respectiv să se scadă (sau invers). 9. 44. TVA poate fi deductibilă, nedeductibilă sau pur ș(cid:13)i simplu nu se aplică: (a) TVA deductibilă se aplică de obicei la majoritatea consumului intermediar, formării brute de capital fix ș(cid:13)i unei părți din variația stocurilor; (b) TVA nedeductibilă se aplică adesea cheltuielii pentru consum final ș(cid:13)i unei părți din formarea brută de capital fix, din variația de stoc ș(cid:13)i din consumul intermediar; (c) TVA nu se aplică, în general, pentru: 1. exporturi (cel puțin celor către țările din afara Uniunii Europene); 2. bunurile ș(cid:13)i serviciile supuse unei rate zero a VAT, oricare ar fi utilizarea lor; 3. producătorii exceptați de la înscrierea în registrul TVA (micile întreprinderi, organizații religioase etc. ). 9. 45. SEC aplică sistemul de înregistrare fără TVA; toate resursele sunt evaluate la preț de bază, adică fără TVA facturată, în timp ce utilizările intermediare ș(cid:13)i finale sunt contabilizate la preț de achiziție, adică excluzând TVA deductibilă. 9. 46. Tabelul 9. 8. referitor la impozite minus subvenții pe produse este simplificat, deoarece: (a) nu este făcută nici o distincție între diferitele tipuri de impozite pe produse, iar subvențiile pe produse nu sunt prezentate separat; (b) cotele de impozite ș(cid:13)i subvențiile pot varia în funcție de canalele de distribuție; se convine a se face această din urmă distincție atunci când există informații pertinente ș(cid:13)i suficiente. 9. 47. Impozitele ș(cid:13)i subvențiile pe produse reprezintă sume datorate numai când sunt materializate prin estimare, declarație etc. de impozit sau reprezintă sumele efectiv vărsate (a se vedea punctul 4. 27. ). Impozitele (ș(cid:13)i subvențiile) pe produse sunt, în general, estimate pe produs, aplicând ratele de impozitare oficiale diverselor fluxuri. În continuare, ar trebui să se examineze diferențele constatate în raport cu sumele declarate sau cu sumele efectiv plătite: (a) Unele dintre aceste diferențe indică faptul că estimarea inițială a impozitelor pe produse nu respectă definițiile SEC: 1. în caz de scutire de impozit, estimarea inițială a impozitelor pe produse trebuie să fie prin urmare scăzută; 2. în caz de evaziune a plății impozitelor pe produse (de exemplu, atunci când taxa este obligatorie, dar nu este nici o declarație), estimarea inițială a impozitelor pe produse trebuie să fie prin urmare scăzută; 3. în caz de amendă, estimarea inițială a impozitelor pe produse trebuie să fie crescută. Corecțiile aduse estimării impozitelor pe produse au efecte asupra variabilelor care sunt estimate, adăugând sau scăzând estimarea impozitelor pe produse. Astfel, de exemplu, producția la preț de bază a unui grup de produse specifice poate fi estimată scăzând, inter alia, totalul impozitelor pe produse din utilizările estimate la preț de achiziție. Cu toate acestea, estimarea producției la preț de bază poate fi combinată, inter alia,ș(cid:13)i cu estimarea impozitelor pe produse pentru a evalua utilizările la preț de achiziție. (b) Se convine să nu se țină cont de o serie de alte tipuri de diferențe în stabilirea tabelelor resurselor ș(cid:13)i utilizărilor, cum sunt: 1. decalajele cronologice; plățile impozitelor pot, de exemplu, să conțină sume aferente mai multor ani; 2. situații de încetare a plății pe care le cunosc întreprinderile (falimente); sumele respective trebuie să fie înregistrate drept alte schimbări de volum ale activelor ș(cid:13)i pasivelor financiare ș(cid:13)i nu intră deci, în tabelele resurselor ș(cid:13)i utilizărilor. (c) În anumite cazuri, diferențele constatate pot, de asemenea, să prezinte o eroare importantă în estimarea inițială a impozitelor ș(cid:13)i subvențiilor pe produse, de exemplu, o subestimare a producției unui produs determinat. Într-o astfel de situație, o modificare a estimărilor fluxurilor de bunuri ș(cid:13)i servicii poate fi justificată. Atunci când utilizările pe produs la preț de achiziție sunt transformate în utilizări la preț de bază, este posibil de a se prezenta într-un post distinct corecția estimărilor inițiale ale impozitelor ș(cid:13)i subvențiilor pe produse. Cu toate acestea, pentru toate calculele intrări-ieș(cid:13)iri, va fi necesar să se distribuie această corecție pe produse, chiar dacă pentru aceasta trebuie recurs la o metodă matematică simplă (de exemplu, o repartizare proporțională). 280 9. 48. RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 Tabelul utilizărilor 9. 6 nu indică în ce măsură bunurile ș(cid:13)i serviciile utilizate au fost produse în țară sau importate. Această informație este indispensabilă pentru toate tipurile de analiză pentru care legătura dintre resursele ș(cid:13)i utilizările de bunuri ș(cid:13)i servicii în economia națională joacă un rol important. Este cazul analizei impactului variației exporturilor sau a cheltuielii de consum final asupra importurilor, producției interne ș(cid:13)i asupra diverselor variabile aferente, cum ar fi ocuparea forței de muncă. În realitate, se aplică la majoritatea analizelor indicate la punctele 9. 14. ș(cid:13)i 9. 15. De aceea, sistemul intrări-ieș(cid:13)iri conține ș(cid:13)i un tabel al utilizării produselor importate ș(cid:13)i un altul al utilizării bunurilor ș(cid:13)i serviciilor obținute din producția internă (a se vedea tabelele 9. 9 ș(cid:13)i 9. 10. ). 9. 49. Tabelul utilizării produselor importate trebuie întocmit exploatând toate informațiile disponibile în domeniu. Astfel, de exemplu, este posibil de cunoscut principalele întreprinderi care importă anumite produse sau volumul importurilor efectuate de unii producători. În general, cu toate acestea, în statisticile directe referitoare la utilizările importurilor rămân lacune ș(cid:13)i ele trebuie completate cu ipoteze formulate pentru fiecare grup de produse. 9. 50. Tabelul utilizării bunurilor ș(cid:13)i serviciilor obținute din producția internă poate fi astfel obținut scăzând din tabelul general al utilizărilor tabelul utilizării produselor importate. 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 281 ) 3 ( ∑ + ) 1 ( ∑ ) 5 ( ) 3 ( ∑ ) 4 ( e l a n i f i r ă z i l i t U ) f ( ) e ( ) d ( ) c ( ) b ( ) a ( ) 3 ( ) 1 ( ∑ ) 2 ( n … ). 1 v e R E C A N ( ) 1 ( e t a t i v i t c a e d i r u m a R … 4 3 2 1 r o l i r u t r o p m i r o l i r ă z i l i t u l u l e b a T — 9 9. l u l e b a T e d e t c e i b o i s, x i f l a t i p a c e d ă t u r b a e r a m r o f ) d ( : l a l a n i f l u m u s n o c u r t n e p a l a i u t l e h C r o l i i r ă d o p s o g l u i c i v r e s n î L S F I ) b ( i e i ț a l u p o p r o l i i r ă d o p s o g ) a ( e c i l b u p r o l i i ț a r t s i n m d a i ) c ( : l a t i p a c e d ă t u r b a e r a m r o F r o l i r u c o t s a i ț a i r a v ) e ( i r u t r o p x e ) f ( e r a o l a v e d ț e r p a l e l a n i f i r ă z i l i t u : e t a t r o p m i e s u d o r P : F I C e r a o l a v n î / e i ț i z i h c a a l i s, s u d o r p e p F I C e r a o l a v n î / e i ț i z i h c a e d ț e r p r a i d e m r e t n i m u s n o c : e t a t r o p m i e s u d o r P ) 1 ( ă r u m a r e p 1 2 3. m e s u d o r P ) A P C ( i r u t r o p m i l a t o T e t a t r o p m i r o l e s u d o r p e l a e l a n i f i r ă z i l i t u l a t o T - r o p m i e s u d o r p e d r a i d e m r e t n i m u s n o c l a t o T i i r o g e t a c e p ă r u m a r e p e t a t ) 2 ( ) 1 ( ∑ 282 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 ) 3 ( ∑ + ) 1 ( ∑ ) 5 ( ) 3 ( ∑ ) 4 ( e l a n i f i r ă z i l i t U ) f ( ) e ( ) d ( ) c ( ) b ( ) a ( ) 3 ( ) 1 ( ∑ ) 2 ( n … ) 1 ( ). 1 v e R E C A N (. e t a t i v i t c a e d i r u m a R … 3 2 1 ă z a b e d ț e r p a l e n r e t n i i e i ț c u d o r p r o l i r ă z i l i t u l u l e b a T — 0 1 9. l u l e b a T e d ț e r p a l e l a n i f i i r ă z i l i t u : ă n r e t n i a i ț c u d o r P : ă z a b e d e t c e i b o i s, x i f l a t i p a c e d ă t u r b a e r a m r o f ) d ( : l a l a n i f l u m u s n o c u r t n e p a l a i u t l e h C r o l i i r ă d o p s o g l u i c i v r e s n î L S F I ) b ( i e i ț a l u p o p r o l i i r ă d o p s o g ) a ( e c i l b u p r o l i i ț a r t s i n m d a i ) c ( : l a t i p a c e d ă t u r b a e r a m r o F r o l i r u c o t s a i ț a i r a v ) e ( i r u t r o p x e ) f ( e r a o l a v a l r a i d e m r e t n i m u s n o c : ă n r e t n i a i ț c u d o r P ă r u m a r e p i s, s u d o r p e p ă z a b e d ț e r p ) 1 ( 1 2 3. m e s u d o r P ) A P C ( e s u d o r p e p i i ț n e v b u s i s u n m e t i z o p m i l a t o T e s u d o r p e p i i ț n e v b u s s u n m i e t i z o p m I e s u d o r p e p i i ț n e v b u s s u n m i e t i z o p m I ) 4 ( e s u d o r p e p i i ț n e v b u s i s u n m e t i z o p m I e l a n i f r o l i r ă z i l i t u e t a n i t s e d ă r u m a r e p r a i d e m r e t n i i l u u m u s n o c e t a n i t s e d i r u t r o p m i l a t o T a l e t a t r o p m i r o l e s u d o r p e l a e l a n i f i r ă z i l i t U e n r e t n i e s u d o r p e d r a i d e m r e t n i m u s n o c l a t o T ) 3 ( e t a t r o p m i r o l e s u d o r p e l a i r ă z i l i t U ă z a b e d ț e r p ă r u m a r e p i r ă z i l i t u l a t o T i i r o g e t a c e p e l a n i f i r ă z i l i t u l a t o T e i ț i z i h c a e d ț e r p a l r a i d e m r e t n i m u s n o c l a t o T ) 5 ( ) 4 ( + ) 3 ( + ) 1 ( ∑ ă r u m a r e p ă r u m a r e p e t a g u ă d a i i r o l a v e l a e t n e n o p m o C ) 6 ( r o l i ț a j a g n a a e r a r e n u m e R ă r u m a r e p ă z a b e d ț e r p a l a i ț c u d o r P ă r u m a r e p ă t a g u ă d a a e r a o l a V ) 7 ( ) 8 ( ) 9 ( e i ț c u d o r p e p e l i i ț n e v b u s i s u n m e t i z o p m i e t l A e r a t a o p x e l n d i t e n l u t n e d e c x E x i f l a t i p a c e d l u m u s n o C ) 6 ( ∑ x i f l a t i p a c e d ă t u r b a e r a m r o F ă t a p u c o ă c n u m e d a ț r o F e x i f e v i t c a e d l u c o t S ) ) ( ( 6 ∑ + 4 + 3 + 1 ∑ ( ) ) ( ă n r e t n i e i ț c u d o r p l a t o T ț e r p a l e n r e t n i r o l e s u d o r p e l a e l a n i f i r ă z i l i t U e n r e t n i e s u d o r p e d r a i d e m r e t n i m u s n o c l a t o T ă z a b e d ă r u m a r e p ă z a b e d ț e r p a l ) 2 ( ) 1 ( ∑ 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 283 9. 51. Pentru scopuri mai specifice, tabelele resurselor ș(cid:13)i utilizărilor prezentate mai sus pot fi modificate prin recurgerea la clasificări suplimentare sau alternative. Iată câteva cazuri importante: (a) clasificări mai detaliate pe produse ș(cid:13)i pe ramuri bazate pe clasificările naționale sau permițând să se acopere nevoi specifice (de exemplu, analiza rolului cercetării ș(cid:13)i dezvoltării în economia națională); (b) o repartizare geografică mai detaliată a importurilor ș(cid:13)i exporturilor; comerțul intercomunitar poate fi repartizat pe țări, în timp ce schimburile cu terțe țări pot fi clasificate în funcție de marile zone economice ș(cid:13)i de anumite state mari (de ex. SUA ș(cid:13)i Japonia); (c) o clasificare a importurilor în: 1. importuri de produse care sunt fabricate ș(cid:13)i în țară („importuri concurențiale”); 2. importuri de produse care nu sunt fabricate în țară („importuri complementare”). Se poate presupune că ambele categorii de importuri au o relație diferită ș(cid:13)i un rol diferit față de economia națională. Putându-se substitui producției interne, importurile concurențiale pot face obiectul analizelor specifice ș(cid:13)i politicii economice; astfel, acestora le poate fi rezervată o categorie distinctă de utilizări finale (potențiale) în tabelul utilizărilor. Pentru ceea ce reprezintă importuri complementare, analizele se pot concentra în mod esențial asupra impactului variației prețurilor ș(cid:13)i volumului lor (de exemplu, în cazul unei crize petroliere) asupra economiei naționale; (d) o clasificare a remunerației angajaților stabilită pe baza unor criterii precum nivelul studiilor, lucru cu fracțiune de normă/normă întreagă, vârsta ș(cid:13)i sexul. Această clasificare poate fi aplicată ș(cid:13)i informațiilor suplimentare referitoare la forța de muncă. Tabelele resurselor ș(cid:13)i utilizărilor pot astfel să servească tuturor tipurilor de analize ale pieței forței de muncă; (e) o împărțire a remunerației angajaților în: 1. salarii, din care: — cotizații sociale în sarcina angajaților (1) 2. cotizații sociale în sarcina angajatorilor. Această distincție permite să se analizeze influența cotizațiilor sociale asupra costului forței de muncă ș(cid:13)i incidența acestor cotizații asupra excedentului brut de exploatare; (f) o clasificare a funcțiilor consumului final (COICOP pentru gospodăriile populației ș(cid:13)i CFAP pentru administrația publică). Clasificarea funcțională a acestor cheltuieli permite evaluarea impactului fiecărei funcții asupra restului economiei. Astfel, este posibil să se evalueze importanța cheltuielilor publice ș(cid:13)i private destinate sectoarelor: sănătate, transporturi ș(cid:13)i educație. Alt exemplu este analiza impactului cheltuielilor publice în materie de apărare asupra unor ramuri interioare, în special asupra producătorilor de avioane, de camioane ș(cid:13)i de armament; (g) o reclasare a formării de capital fix ș(cid:13)i a stocului de capital fix relativ la activele fixe care sunt închiriate de către proprietarii lor; în cazul leasingului de exploatare, de exemplu, activele fixe pot fi înregistrate ca aparținând utilizatorului (contrar înregistrării tip prevăzute de SEC). Obiectivul acestei reclasificări este acela de a face comparabile structura costurilor ramurilor care închiriază active fixe cu cea a ramurilor care posedă astfel de active. Pentru garantarea unei înregistrări contabile coerente, această reclasificare necesită ș(cid:13)i modificarea consumului intermediar al locatarului ș(cid:13)i a producției celui care închiriază cu suma chiriei activului fix respectiv; (h) o reclasare a forței de muncă ș(cid:13)i a remunerării angajaților pentru forța de muncă angajată prin subcontract ș(cid:13)i a persoanelor care muncesc prin intermediul agențiilor de muncă temporară: obiectul acestei reclasări îl constituie creș(cid:13)terea comparabilității structurii costurilor pe ramuri, procedând la înregistrarea persoanelor mai sus citate ca angajați ai ramurilor „în care ele lucrează efectiv”. Această reclasare antrenează ș(cid:13)i o modificare a conceptelor de consum intermediar ș(cid:13)i de producție ale ramurilor respective. (1) O estimare globală a acestui post poate fi necesară atunci când cotizațiile sociale ale angajaților nu se bazează numai pe salariile propriu-zise, ci ș(cid:13)i pe alte elemente de venit, pe vârstă ori starea civilă. 284 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 TABELE CARE COROBOREAZĂ TABELELE DE RESURSE Ș(cid:13) I UTILIZĂRI CU CONTURILE SECTOARELOR 9. 52. Informațiile conținute în tabelele resurselor ș(cid:13)i utilizărilor trebuie coroborate cu conturile sectoarelor astfel încât să existe o coerență reciprocă. Pentru aceasta se construieș(cid:13)te un tabel în care variabilele sunt încruciș(cid:13)ate pe ramură de activitate ș(cid:13)i pe sector (a se vedea tabelul 9. 11). TABELELE INTRĂRI-IEȘ(cid:13) IRI SIMETRICE 9. 53. În SEC, tabelul intrări-ieș(cid:13)iri produs × produs este cel mai important tabel intrări-ieș(cid:13)iri simetric (TII), fiind descris mai jos. 9. 54. Tabelul intrări-ieș(cid:13)iri produs × produs (a se vedea tabelele 9. 4 ș(cid:13)i 9. 12) poate fi întocmit prin convertirea, la preț de bază, a tabelelor resurselor ș(cid:13)i utilizărilor. Operațiunea necesită o schimbare de format întrucât se face trecerea de la două tabele asimetrice la unul singur simetric (a se vedea punctul 9. 09). Procesul de conversie se poate subdivide în trei etape: (a) alocarea produselor secundare din tabelul resurselor la ramurile la care ele constituie produse principale; 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 285 (b) în coloanele din tabelul utilizărilor, transformarea intrărilor ramurilor de activitate în intrări ale ramurilor omogene (fără agregarea liniilor); (c) dacă este necesar, agregarea produselor (liniilor) din noul tabel al utilizărilor pe ramurile omogene identificate în coloane. 9. 55. 9. 56. În realitate, etapa (a) constă în a efectua, în tabelul resurselor, transferurile de producție sub forma produselor secundare. Produsele secundare, constituind intrări „în afara diagonalei” în tabelul resurselor, se pot transforma relativ uș(cid:13)or. Aceste produse secundare se adaugă la ramurile la care ele constituie producția principală ș(cid:13)i se scad de la ramurile din care ele au provenit. Etapa (b) este mai complicată căci datele de bază referitoare la intrări privesc ramurile ș(cid:13)i nu produsele specifice fabricate de fiecare ramură. Conversia care urmează să fie efectuată constă în transferul intrărilor asociate producției secundare a unei ramuri, la ramura la care ele constituie producția principală (caracteristică). Acest transfer poate fi realizat în două feluri: 1. cu ajutorul informațiilor statistice ș(cid:13)i tehnice suplimentare; 2. prin formularea diverselor ipoteze. 9. 57. Informațiile statistice ș(cid:13)i tehnice suplimentare trebuie folosite cât mai mult posibil. Astfel, de exemplu, ar putea fi posibil să se obțină date specifice pentru intrările necesare fabricării anumitor produse. Având în vedere că informațiile de acest gen prezintă adesea lacune, va trebui ca, de cele mai multe ori, să se formuleze anumite ipoteze simple pentru a se putea realiza transferurile. 286 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 e r a o l a v e d e t c e i b o i s, x i f l a t i p a c e d ă t u r b a e r a m r o f ) d ( : l a t i p a c e d ă t u r b a e r a m r o F r o l i r u c o t s a i ț a i r a v ) e ( i r u t r o p x e ) f ( ) 3 ( ∑ + ) 1 ( ∑ ) 3 ( ∑ e l a n i f i r ă z i l i t U ) f ( ) e ( ) d ( ) c ( ) b ( ) a ( ) 5 ( ) 4 ( ) 3 ( ) 1 ( ∑ ) 2 ( n … e s u d o r P ) A P C ( ) 1 ( … 4 3 2 1 ) s u d o r p × s u d o r p ( ă z a b e d ț e r p a l c i r t e m i s i r i s, e i - i r ă r t n i l e b a T — 2 1 9. l u l e b a T : a l a n i f m u s n o c u r t n e p a l a i u t l e h C i e i ț a l u p o p r o l i i r ă d o p s o g ) a ( r o l i i r ă d o p s o g l u i c i v r e s n î L S F I ) b ( : ă z a b e d ț e r p a l e l a n i f i r ă z i l i t U e c i l b u p r o l i i ț a r t s i n m d a i ) c ( ) s u d o r p × s u d o r p ( ă z a b e d ț e r p a l r a i d e m r e t n i m u s n o C ) 1 ( 1 2 3. n e s u d o r P ) A P C ( e p i i ț n e v b u s s u n m i e t i z o p m i l a t o T e s u d o r p a l i r ă z i l i t u l a t o T e i ț i z i h c a e d ț e r p a l i r ă z i l i t u l a t o T ă z a b e d ț e r p e d i i r o g e t a c e p , e s u d o r p e p i i ț n e v b u s i s u n m e t i z o p m I e p e t a c l a f e d , e s u d o r p e p i i ț n e v b u s s u n m i e t i z o p m I ) 3 ( ă l a n i f e r a z i l i t u s u d o r p ) – ( e s u d o r p e p i i ț n e v b u S e s u d o r p e p e t i z o p m I i i r o g e t a c e p , e i ț i z i h c a e d ț e r p a l e l a n i f i r ă z i l i t u l a t o T e p , e i ț i z i h c a e d ț e r p a l r a i d e m r e t n i m u s n o c l a t o T ) 4 ( ) 3 ( + ) 1 ( ∑ s u d o r p i i r o g e t a c e p , ă z a b e d ț e r p a l e l a n i f i r ă z i l i t U s u d o r p e p ă z a b e d ț e r p a l r a i d e m r e t n i m u s n o c l a t o T ) 2 ( ) 1 ( ∑ s u d o r p e p e t a g u ă d a i i r o l a v e l a e t n e n o p m o C ) 5 ( e i ț c u d o r p e p e l i i ț n e v b u s i s u n m e t i z o p m i e t l A r o l i ț a j a g n a a e r a r e n u m e R e r a t a o p x e l e d t e n t n e d e c x E x i f l a t i p a c e d m u s n o C s u d o r p e p ă z a b e d ț e r p a l a i ț c u d o r P s u d o r p e p ă z a b e d ț e r p a l e s r u s e R s u d o r p e p F I C i r u t r o p m I s u d o r p e p ă t a g u ă d a a e r a o l a V ) 6 ( ) 7 ( ) 8 ( ) 9 ( ) 0 1 ( ) 5 ( ∑ + ) 4 ( + ) 3 ( + ) 1 ( ∑ ) 5 ( ∑ i r u t r o p m I ) 8 ( + ) 7 ( ∑ ă t a p u c o ă c n u m e d a ț r o f i r ă r t n I x i f l a t i p a c e d a e r a m r o F x i f l a t i p a c e d l u c o t S 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 287 9. 58. Transferul producției ș(cid:13)i al intrărilor intermediare corespunzătoare se bazează pe două tipuri de ipoteze tehnologice: (a) ipoteza unei tehnologii unice pe ramură de activitate, după care toate produsele fabricate de către UAE locale ale unei ramuri au aceeaș(cid:13)i combinație de intrări intermediare; (b) ipoteza unei tehnologii unice pe produs, conform căreia un produs din cadrul unei grupe de produse este obținut întotdeauna prin aceeaș(cid:13)i combinație de intrări intermediare, indiferent de ramura de activitate care îl produce. Nu este uș(cid:13)or de ales cea mai bună ipoteză ce poate fi reținută pentru fiecare caz. Alegerea trebuie făcută în funcție de structura ramurilor naționale (de exemplu, după gradul lor de specializare) ș(cid:13)i de omogenitatea tehnologiilor naționale aplicate pentru fabricarea produselor din aceeaș(cid:13)i grupă. Cizmele, de exemplu, pot fi fabricate din piele sau din plastic. Plecând de la ipoteza unei tehnologii unice pe produs pentru toate cizmele (sau la un nivel de agregare mai ridicat, pentru toată încălțămintea) pot apărea probleme, fiind necesar să se recurgă mai degrabă la ipoteza unei tehnologii unice pe ramură de activitate. Aplicarea pur ș(cid:13)i simplu a ipotezei unei tehnologii unice pe produs conduce adesea la rezultate inacceptabile, în măsura în care coeficienții intrări-ieș(cid:13)iri obținuți sunt improbabili, dacă nu imposibili (de exemplu, coeficienți negativi). Aceș(cid:13)ti coeficienți improbabili se pot explica prin erorile de măsurare ș(cid:13)i prin caracterul eterogen (din punct de vedere al gamei de produse) al ramurii de activitate pentru care produsul transferat constituie producția principală. Această dificultate poate fi depăș(cid:13)ită prin efectuarea de diverse ajustări, fie pe baza informațiilor suplimentare, fie prin adaptarea unei metode care să facă apel, în cea mai mare măsură, la logică ș(cid:13)i experiență. O altă soluție constă firesc în aplicarea ipotezei alternative a unei tehnologii unice pe ramură de activitate. În practică, cea mai bună strategie in alcătuirea tabelelor intrări-ieș(cid:13)iri simetrice constă în recurgerea la modelele tehnologice mixte, combinate cu informații suplimentare. 9. 59. 9. 60. 9. 61. Importanța rolului jucat de aceste ipoteze diferite depinde de amploarea producției secundare, care la rândul ei este influențată nu numai de maniera în care producția este organizată în economie, dar ș(cid:13)i de clasificarea produselor care este folosită. Cu cât această clasificare este mai detaliată, cu atât este de aș(cid:13)teptat să existe o producție secundară. Etapa (c) constă în agregarea produselor din noul tabel al utilizărilor pe ramurile de activitate din care au provenit, conform etapei (a). Această operație conduce la un tabel intrări-ieș(cid:13)iri simetric de tipul produs × subprodus. Dacă aceste modificări pornesc de la datele de bază privind UAE locale, datele care rezultă în urma acestor transformări se referă la „unități cu producție omogenă”. Clasificările utilizate în tabelul intrări-ieș(cid:13)iri simetric sunt identice cu cele utilizate în tabelele resurselor ș(cid:13)i utilizărilor, întrucât primul nu este, de fapt, decât o transformare a celor din urmă (în afara celei care se referă la clasificarea pe ramuri de activitate/ramuri omogene). 9. 62. Tabelul intrări-ieș(cid:13)iri simetric 9. 12 trebuie completat utilizând cel puțin alte două tabele: (a) o matrice detaliată cuprinzând utilizările importurilor; formatul acestui tabel este identic cu cel al tabelului importurilor care însoțeș(cid:13)te tabelele resurselor ș(cid:13)i utilizărilor (a se vedea tabelul 9. 10), mai puțin în cazul în care se recurge la o clasificare de tipul produs × produs; (b) un tabel intrări-ieș(cid:13)iri simetric pentru producția internă (tabelul 9. 13). Acest ultim tabel poate fi utilizat pentru calculul coeficienților cumulați, adică inversa lui Leontief. Conform tabelului 9. 13, inversa lui Leontief corespunde în fapt cu inversa matricei obținute scăzând din matricea unitară (I) matricea coeficienților tehnologici, ca în cazul (1,1). Inversa lui Leontief s-ar fi putut calcula ș(cid:13)i pentru producția internă ș(cid:13)i importurile concurențiale (a se vedea punctul 9. 51. ). În acest caz se porneș(cid:13)te de la ipoteza că importurile concurențiale au fost produse în acelaș(cid:13)i mod ca ș(cid:13)i produsele interne pe care le concurează. 288 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 ) 3 ( ∑ + ) 1 ( ∑ ) 3 ( ∑ e l a n i f i r ă z i l i t U ) f ( ) e ( ) d ( ) c ( ) b ( ) a ( ) 5 ( ) 4 ( ) 3 ( ) 1 ( ∑ ) 2 ( n … e s u d o r P ) A P C ( ) 1 ( … 4 3 2 1 ) s u d o r p × s u d o r p ( ă n r e t n i a i ț c u d o r p u r t n e p c i r t e m i s i r i s, e i - i r ă r t n i l e b a T — 3 1 9. l u l e b a T e d ț e r p a l e l a n i f i r ă z i l i t U ă n r e t n i a i ț c u d o r p u r t n e P : a l a n i f m u s n o c u r t n e p a l a i u t l e h C i e i ț a l u p o p r o l i i r ă d o p s o g ) a ( r o l i i r ă d o p s o g l u i c i v r e s n î L S F I ) b ( e c i l b u p r o l i i ț a r t s i n m d a i ) c ( : l a t i p a c e d ă t u r b a e r a m r o F : ă z a b e r a o l a v e d e t c e i b o i s, x i f l a t i p a c e d ă t u r b a e r a m r o f ) d ( r o l i r u c o t s a i ț a i r a v ) e ( i r u t r o p x e ) f ( ț e r p a l r a i d e m r e t n i m u s n o c : ă n r e t n i a i ț c u d o r p u r t n e P ) s u d o r p × s u d o r p ( ă z a b e d ) 1 ( 1 2 3. n e s u d o r P ) A P C ( e i ț c u d o r p l a t o T ă n r e t n i ă z a b e d ț e r p a l e n r e t n i r o l e s u d o r p e l a e l a n i f i r ă z i l i t U ț e r p a l e n r e t n i e s u d o r p e d r a i d e m r e t n i m u s n o c l a t o T ) 2 ( ) 1 ( ∑ s u d o r p e p , ă z a b e d i r u t r o p m i l a t o T e d ț e r p a l e t a t r o p m i r o l e s u d o r p e l a e l a n i f i r ă z i l i t U e p , e t a t r o p m i e s u d o r p e d r a i d e m r e t n i m u s n o c l a t o T ) 3 ( e t a t r o p m i r o l e s u d o r p e l a i r ă z i l i t U ă z a b s u d o r p e p i i ț n e v b u s s u n m i e t i z o p m i l a t o T e s u d o r p e l a n i f r o l i r ă z i l i t u s u d o r p e p , r a i d e m r e t n i i l u u m u s n o c e t a n i t s e d e s u d o r p e p i i ț n e v b u s s u n m i e t i z o p m I e t a n i t s e d , e s u d o r p e p i i ț n e v b u s s u n m i e t i z o p m I ) 4 ( e s u d o r p e p i i ț n e v b u s i s u n m e t i z o p m I i r ă z i l i t u l a t o T i i r o g e t a c e p , e l a n i f i r ă z i l i t u l a t o T e p , e i ț i z i h c a e d ț e r p a l r a i d e m r e t n i m u s n o c l a t o T ) 5 ( ) 4 ( + 3 ) ( + ) 1 ( ∑ s u d o r p e p , e t a g u ă d a i i r o l a v e l a e t n e n o p m o C ) 6 ( s u d o r p s u d o r p e p , ă z a b e d ț e r p a l a i ț c u d o r P s u d o r p e p , ă t a g u ă d a e r a o l a V ) 7 ( ) 8 ( ) 9 ( e i ț c u d o r p u r t n e p i i ț n e v b u s i s u n m e t i z o p m i e t l A r o l i ț a j a g n a a e r a r e n u m e R e r a t a o p x e l e d t e n t n e d e c x E x i f l a t i p a c e d m u s n o C ă t a p u c o ă c n u m e d a ț r o f i r ă r t n I x i f l a t i p a c e d ă t u r b e r a m r o F x i f l a t i p a c e d l u c o t S ) 6 ( ∑ + ) 4 ( + ) 3 ( + ) 1 ( ∑ ) 6 ( ∑ 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 289 CAPITOLUL 10 MĂSURAREA PREȚURILOR Ș(cid:13) I A VOLUMELOR 10. 01. Într-un sistem de conturi economice, toate fluxurile ș(cid:13)i stocurile sunt exprimate în unități monetare. Unitatea monetară este în realitate singurul numitor comun care poate servi la evaluarea extrem de diverselor operațiunilor care sunt înregistrate în conturi ș(cid:13)i la calculul soldurilor semnificative. Problema care se iveș(cid:13)te la recurgerea la o unitate monetară, ca unitate de măsură, este că această unitate nu este nici un etalon stabil ș(cid:13)i nici unul internațional. Una din preocupările esențiale ale analizei economice constă în a măsura creș(cid:13)terea economică în termeni de volum între diverse perioade. De aceea, trebuie făcută distincția în variația valorii anumitor agregate economice, între cele care exprimă simpla variație de preț ș(cid:13)i restul care sunt datorate unei componente de „volum”, numite „variație de volum”. Analiza economică se axează, de asemenea, pe efectuarea de comparații în spațiu, cu alte cuvinte între diferite economii naționale. În esență, aceasta înseamnă efectuarea de comparații internaționale ale nivelului de producție ș(cid:13)i ale venitului din punct de vedere al volumului, nivelul prețului prezintă, de asemenea, interes. Diferențele de valori observate între agregatele economice între două țări sau grupe de țări trebuie astfel descompuse încât să permită separarea diferențelor de volum ș(cid:13)i de preț. 10. 02. În ce priveș(cid:13)te comparațiile de fluxuri ș(cid:13)i de stocuri în timp, trebuie să se acorde o importanță egală determinării corecte a variațiilor prețurilor ș(cid:13)i variațiilor de volum. Pe termen scurt, observarea variațiilor de preț nu prezintă un interes mai scăzut decât măsurarea volumului cererii ș(cid:13)i ofertei. Pe termen lung, studiile de dezvoltare economică nu pot face abstracție de evoluția prețurilor relative referitoare la diferitele categorii de bunuri ș(cid:13)i servicii. Obiectivul principal nu constă numai în simpla obținere a măsurării complete a variațiilor de preț ș(cid:13)i de volum pentru principalele agregate, dar ș(cid:13)i asamblarea unui set de măsuri interdependente care permit analize sistematice ș(cid:13)i detaliate ale inflației ș(cid:13)i creș(cid:13)terii economice, ca ș(cid:13)i a fluctuațiilor lor. 10. 03. Regula generală pentru comparațiile în timp impune măsurători precise atât pentru componentele de volum, cât ș(cid:13)i de preț ale agregatelor economice. Având în vedere că diferența dintre formulele Laspeyres ș(cid:13)i Paasche este adeseori importantă în cazul acestui tip de comparare, singura care poate fi acceptabilă în acest scop este formula Fischer de indexare. 10. 04. Conturile economice au avantajul de a furniza un cadru potrivit construirii unui sistem de indici de volum ș(cid:13)i de preț ș(cid:13)i de a asigura coerența datelor statistice. Avantajele atribuite unei metode contabile se pot rezuma în felul următor: (a) pe plan conceptual, utilizarea unui cadru contabil, care să acopere ansamblul sistemului economic, impune o specificație coerentă a prețurilor ș(cid:13)i a volumului pentru diferite produse ș(cid:13)i fluxuri ale sistemului economic. Într-un asemenea cadru, de exemplu, pentru un anumit grup de produse date este indispensabil ca, atât în resurse, cât ș(cid:13)i în utilizări, conceptul de preț ș(cid:13)i de volum să fie definit în mod identic; (b) pe plan statistic, utilizarea cadrului conturilor economice impune constrângeri contabile care trebuie respectate, atât la prețuri curente, cât ș(cid:13)i constante, ș(cid:13)i în mod normal sunt necesare ajustări pentru asigurarea unei coerențe între datele de prețuri ș(cid:13)i de volum; (c) elaborarea unui sistem integrat de indici de preț ș(cid:13)i de volum în cadrul sistemului de conturi economice oferă contabilului național o posibilitate suplimentară de control. Presupunând existența unui ansamblu echilibrat al tabelelor resurselor ș(cid:13)i utilizărilor la prețuri curente, construirea unor astfel de tabele la prețuri constante permite automat deducerea unui sistem de indici de prețuri impliciți. Un control al verosimilității acestor indici poate conduce la revizuirea ș(cid:13)i corectarea datelor la prețuri constante ș(cid:13)i, dacă este cazul, a valorilor la prețuri curente; (d) în sfârș(cid:13)it, metoda contabilă permite măsurarea evoluției prețurilor ș(cid:13)i volumului pentru anumite solduri contabile, acestea fiind, prin definiție, obținute plecând de la alte elemente ale conturilor. 10. 05. În ciuda avantajelor legate de sistemul integrat bazat pe echilibrul — global ș(cid:13)i pe ramuri — al operațiunilor cu bunuri ș(cid:13)i servicii, trebuie recunoscut că indicii de preț ș(cid:13)i de volum astfel obținuți nu satisfac toate necesitățile ș(cid:13)i nici nu răspund la toate întrebările care se pot pune privind evoluția prețurilor sau a volumelor. Constrângerile contabile ș(cid:13)i alegerea formulelor de indici de preț ș(cid:13)i volum, cu toate că sunt indispensabile construirii unui sistem coerent, pot deveni uneori un impediment. Apare în aceeaș(cid:13)i măsură necesitatea să se dispună de informații pentru perioade mai scurte — lună sau trimestru. În acest caz, alte tipuri de indici de preț ș(cid:13)i de volum se pot dovedi folositori. 290 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 DOMENIUL DE APLICARE A INDICILOR DE PREȚ Ș(cid:13) I DE VOLUM ÎN SISTEMUL CONTURILOR 10. 06. Printre fluxurile care apar în conturile economice la prețuri curente există unele (referitoare în principal la produse) pentru care distincția efectuată între variațiile de preț ș(cid:13)i variațiile de volum este identică cu cea efectuată la nivel microeconomic. Pentru numeroase alte fluxuri din sistem, această distincție este mult mai puțin evidentă. În primul caz, fluxurile acoperă un ansamblu de operațiuni elementare cu bunuri ș(cid:13)i servicii, valoarea fiecăreia fiind egală cu produsul dintre un anumit număr de unități fizice ș(cid:13)i prețul lor unitar respectiv. Este suficient în acest caz să se cunoască descompunerea fluxului în cauză în operațiuni elementare pentru a determina variația sa medie în preț ș(cid:13)i în volum. În cel de al doilea caz, care se referă la un număr de operații de repartiție ș(cid:13)i de intermediere financiară, cât ș(cid:13)i la anumite solduri, cum ar fi valoarea adăugată, este dificil, chiar imposibil, de a descompune direct valorile curente în componentele lor de preț ș(cid:13)i volum; soluții specifice trebuie atunci adoptate. În acelaș(cid:13)i timp apare necesitatea măsurării puterii de cumpărare reale a unui anumit număr de agregate, cum ar fi remunerarea angajaților, venitul disponibil al gospodăriilor populației sau venitul național. Aceasta poate, de exemplu, să fie efectuată deflatând aceste agregate printr-un indice de preț al bunurilor ș(cid:13)i serviciilor care pot fi cumpărate. 10. 07. Trebuie subliniat că, obiectivul ș(cid:13)i metoda de calcul a puterii reale de cumpărare diferă fundamental de cele aplicate deflatării bunurilor ș(cid:13)i serviciilor, precum ș(cid:13)i soldurilor contabile. Pentru acestea din urmă, se poate stabili un sistem integrat de indici de prețuri ș(cid:13)i volum, ceea ce va fi util, printre altele, la măsurarea creș(cid:13)terii economice. Evaluarea în termeni reali a fluxului aparținând ultimei categorii face apel la indicii de preț ai altor fluxuri decât cei vizați, care pot să difere după obiectivul cercetării; în măsura în care evaluarea are un caracter convențional, nu va exista numai o posibilitate, ci mai multe, de a o realiza în cadrul unui sistem integrat de indici de preț ș(cid:13)i de volum. SISTEMUL INTEGRAT DE INDICI DE PREȚ Ș(cid:13) I DE VOLUM 10. 08. Împărțirea sistematică a variației valorilor curente în componentele sale „variația de preț” ș(cid:13)i „variația de volum” se limitează la fluxurile care reprezintă operațiile înregistrate în conturile de bunuriș(cid:13)i servicii (0) ș(cid:13)i în conturile de producție (l); departajarea este efectuată atât pentru datele pe ramuri, cât ș(cid:13)i pentru cele referitoare la economia totală. Fluxurile reprezentând soldurile contabile, cum ar fi valoarea adăugată, nu pot fi direct transformate în componente de preț ș(cid:13)i volum; aceasta nu poate fi făcută decât indirect, plecând de la fluxurile operațiunilor corespunzătoare. Utilizarea unui cadru contabil impune o dublă constrângere asupra procesului de elaborare a datelor: (a) echilibrul contului de bunuri ș(cid:13)i servicii trebuie, pentru fiecare perioadă de doi ani consecutivi, să fie realizat atât la prețuri constante, cât ș(cid:13)i la prețuri curente; (b) fiecare flux referitor la economia totală trebuie să fie egal cu suma fluxurilor corespunzătoare pentru diferitele ramuri. A treia constrângere, care nu este inerentă utilizării unui cadru contabil ci decurge dintr-o alegere deliberată, presupune ca fiecare variație de valoare a operațiunilor să fie atribuită fie unei variații de preț, fie unei variații de volum sau combinației dintre cele două. Dacă aceste trei condiții sunt îndeplinite, evaluarea conturilor de bunuri ș(cid:13)i servicii ș(cid:13)i a conturilor de producție la prețuri constante permite obținerea unui ansamblu integrat de indici de preț ș(cid:13)i volum. 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 291 10. 09. Mărimile luate în considerare pentru construirea unui astfel de ansamblu integrat sunt următoarele: Operațiuni pe produse Producție Producție de piață Producție pentru consum final propriu Altă producție necomercială Consum intermediar Cheltuiala pentru consum final Cheltuiala pentru consum final individual Cheltuiala pentru consum final colectiv Consum final efectiv Consum final individual efectiv Consum final colectiv efectiv Formare brută de capital Formare brută de capital fix Variația stocurilor Achiziții minus cedări de obiecte de Valoare Exporturi de bunuri ș(cid:13)i servicii Exporturi de bunuri Exporturi de servicii Importuri de bunuri ș(cid:13)i servicii Importuri de bunuri Importuri de servicii Impozite ș(cid:13)i subvenții pe produse Impozite pe produse, exclusiv TVA Subvenții pe produse TVA pe produse Consum de capital fix Solduri contabile Valoare adăugată Produs intern brut P. 11 P. 12 P. 13 P. 31 P. 32 P. 41 P. 42 P. 51 P. 52 P. 53 P. 61 P. 62 P. 71 P. 72 D. 212 ș(cid:13)i D. 214 D. 31 D. 211 P. 1 P. 2 P. 3 P. 4 P. 5 P. 6 P. 7 K. 1 B. 1 B. 1*b INDICI DE PREȚ Ș(cid:13) I DE VOLUM PENTRU ALTE AGREGATE 10. 10. În afara măsurilor de preț ș(cid:13)i de volum analizate mai sus, următoarele agregate pot fi, de asemenea, separate în propriile lor componente de preț ș(cid:13)i de volum, obiectivele unei astfel de evaluări fiind diverse. Stocuri Stoc de active fixe produse Remunerarea angajaților AN. 12 AN. 11 D. 1 Stocurile de la începutul ș(cid:13)i de la sfârș(cid:13)itul perioadei pot să fie evaluate la prețuri constante, pentru a estima variația lor în volum, în cursul perioadei considerate. Stocul de active fixe produse trebuie evaluat la prețuri constante pentru a estima coeficienții de capital capital/producție) ș(cid:13)i dispune de o bază pentru estimarea consumului de capital fix la prețuri constante. (rapoartele Remunerarea angajaților trebuie să fie calculată la prețuri constante pentru a putea măsura productivitatea; este, de asemenea, ș(cid:13)i cazul când producția a fost estimată recurgând la datele referitoare la intrările exprimate la prețuri constante. 10. 11. Remunerarea angajaților constituie un element de venit. Puterea de cumpărare poate fi evaluată în termeni reali, prin deflatare, cu ajutorul unui indice care reflectă prețurile produselor achiziționate de către angajați. Alte elemente de venit, cum ar fi venitul disponibil al gospodăriilor populației ș(cid:13)i venitul național, pot fi, de asemenea, măsurate în termeni reali recurgând la aceeaș(cid:13)i metodă generală. 292 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 PRINCIPII GENERALE DE MĂSURARE A INDICILOR DE PREȚ Ș(cid:13) I VOLUM DEFINIȚIA PREȚURILOR Ș(cid:13) I A VOLUMELOR PRODUSELOR DE PIAȚĂ 10. 12. Crearea unui sistem integrat de indici de preț ș(cid:13)i volum se bazează pe ipoteza că, pentru un bun sau un serviciu omogen dat, valoarea sa (v) este egală cu prețul unitar (p) înmulțit cu numărul de unități (q), adică: v = p × q 10. 13 Definiție: Prețul este definit ca fiind valoarea unei unități de produs, ale cărui cantități sunt perfect omogene, nu numai în sens fizic, dar ș(cid:13)i din punct de vedere al altor caracteristici calitative descrise la punctul 10. 16. Pentru a fi aditive în termeni economici, aceste cantități trebuie să fie identice ș(cid:13)i să aibă acelaș(cid:13)i preț unitar. Pentru fiecare agregat al operațiunilor cu bunuri ș(cid:13)i servicii prezentate în conturi, măsurile de preț ș(cid:13)i cantitate trebuie să fie stabilite astfel încât: indice de valoare = indice de preț × indice de volum, ceea ce înseamnă, că fiecare variație a valorii unui flux dat trebuie să fie atribuită fie unei variații de preț, fie unei variații de volum, fie unei combinații între acestea două. 10. 14. În cazul operațiunilor cu bunuri, este, în mod normal, simplu să se definească unitatea fizică care face obiectul operațiunii ș(cid:13)i în consecință prețul unitar. În câteva cazuri cu toate acestea, cum este cel al bunurilor de capital unice, este mai dificil ș(cid:13)i trebuie adoptate soluții specifice. În cazul operațiunilor cu servicii, este adesea mai dificil de cunoscut caracteristicile care determină unitățile fizice ș(cid:13)i astfel pot apărea divergențe asupra criteriilor care pot fi aplicate. Aceasta poate apare la unele ramuri importante, cum ar fi serviciile de intermediere financiară, comerțul cu ridicata ș(cid:13)i amănuntul, serviciile prestate în folosul întreprinderilor, învățământul, cercetarea ș(cid:13)i dezvoltarea, sănătatea sau activitățile de recreare. Dată fiind importanța crescândă a ramurilor de servicii, este esențial de găsit, în alegerea unităților fizice, soluții comune, chiar dacă ele sunt convenționale. DIFERENȚELE DE CALITATE Ș(cid:13) I DIFERENȚELE DE PREȚ 10. 15. Caracteristicile fizice ș(cid:13)i altele care se iau în considerare pentru identificarea produselor constituie diferențe de calitate ș(cid:13)i joacă un rol important, ridicând, în acelaș(cid:13)i timp, probleme statistice delicate. Realitatea este că pentru numeroase bunuri ș(cid:13)i servicii destinate unui consum determinat există mai multe variante corespunzând unor calități diferite ș(cid:13)i caracterizate prin prețuri unitare diferite. 10. 16. Diferențele de calitate se găsesc reflectate prin următorii factori: (a) caracteristici fizice; (b) locuri de livrare diferite; (c) momente de livrare diferite — în timpul zilei sau al anului; (d) diferențe la nivelul condițiilor de vânzare sau la nivelul circumstanțelor sau al cadrului în care bunurile ș(cid:13)i serviciile sunt furnizate. În condițiile unor caracteristici fizice date, diferențele care afectează alți factori fac ca unitățile fizice să nu fie identice în sens economic, iar valoarea lor să se modifice de la o unitate la alta. Aceste diferențe în valoare unitară sunt considerate ca diferențe de volum ș(cid:13)i nu ca diferențe de preț. În realitate, plata efectuată atunci când se achiziționează un bun nu acoperă numai prețul bunului, ci ș(cid:13)i pe cel al serviciilor asociate furnizării acelui produs. Se consideră astfel drept produse distincte bunurile identice vândute la prețuri diferite ș(cid:13)i în condiții diferite. Această concluzie este în mod clar reflectată în tabelele resurselor ș(cid:13)i utilizărilor, în care valoarea adaosului comercial ș(cid:13)i a adaosului de transport (care reprezintă principalele servicii asociate cu furnizarea de bunuri) este înregistrată separat. 10. 17. În cadrul unei piețe date ș(cid:13)i pentru aceeaș(cid:13)i perioadă, coexistența mai multor valori unitare pot fi considerate, cu excepția celor descrise la punctul 10. 19. , o dovadă a existenței diferențelor calitative. Astfel, diferitele modele ale aceleiaș(cid:13)i game de vehicule ș(cid:13)i chiar diferitele versiuni ale aceluiaș(cid:13)i model trebuie să fie tratate ca produse diferite, tot aș(cid:13)a cum o distincție trebuie să fie operată între călătoriile pe calea ferată, dacă ele sunt efectuate la prima clasă sau la a doua clasă. Stabilirea măsurărilor de preț ș(cid:13)i de volum impune un nomenclator de produse, la cel mai detaliat nivel posibil, astfel încât fiecare produs identificat în acest mod, să prezinte un maxim de omogenitate, oricare ar fi nivelul de dezagregare utilizat în prezentarea rezultatelor. 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 293 10. 18. Dimensiunea calitativă trebuie, în egală măsură, să fie luată în considerare atunci când este supusă unor variații în timp. O variație a calității datorate, de exemplu, modificării caracteristicilor fizice ale unui produs, va trebui considerată ca o variație de volum, ș(cid:13)i nu ca o variație de preț. Dar este la fel de necesar să se țină cont de efectele agregării: o variație în alcătuirea unui flux antrenând, de exemplu, o ameliorare a unei calități medii, va trebui să fie considerată ca o creș(cid:13)tere de volum ș(cid:13)i nu ca o creș(cid:13)tere de preț. Rezultă că pentru producție, efectele mutărilor între piețe pe care sunt practicate prețuri diferite, ca de exemplu piața internă/externă sau utilizările industriale/produsele de consum, vor fi tratate ca variație de volum ș(cid:13)i nu de preț. Rezultă în egală măsură că o variație de preț pentru un flux dat nu va putea să aibă loc decât în urma variațiilor de preț la nivelul operațiunilor luate individual. 10. 19. Definiție: Existența unor diferențe de valoare unitară constate nu reprezintă un indiciu al unor diferențe de calitate atunci când anumite circumstanțe sunt reunite — ș(cid:13)i anume, lipsa de informații sau a unei diferențieri de preț, ambele reflectând o libertate de alegere limitată sau existența unor piețe paralele. În aceste cazuri este necesar să se considere că diferen- țele de valoare unitară reprezintă diferențe de preț. 10. 20. Lipsa de informații înseamnă situația în care un cumpărător nu este corect informat de diferențele de preț în vigoare ș(cid:13)i riscă să achiziționeze un bun sau un serviciu la un preț superior celui pe care l-ar putea obține din alt loc. Această situație — sau situația inversă — poate în egală măsură să aibă loc atunci când prețul face obiectul unei negocieri sau a unei tocmeli între cumpărătorii ș(cid:13)i vânzătorii individuali. Pe de altă parte, diferența observată între prețul mediu al unui bun cumpărat la o piață sau un bazar — unde astfel de tocmeli sunt adesea întâlnite — ș(cid:13)i prețul aceluiaș(cid:13)i bun vândut într-un alt tip de comerț, cum ar fi un mare magazin, ar trebui în mod normal să fie tratată ca o reflectare a diferenței de calitate atribuită condițiilor diferite de vânzare. 10. 21. Discriminarea prin preț implică faptul că vânzătorii se găsesc într-o situație care le permite să factureze prețuri diferite unor categorii diferite de cumpărători, ș(cid:13)i aceasta pentru bunuri ș(cid:13)i servicii identice, vândute în condiții asemănătoare. Libertatea de alegere a unui cumpărător aparținând unei categorii particulare este, în acest caz, limitată, chiar inexistentă. Principiul adoptat aici constă în a considera aceste variații de preț ca o discriminare prin preț, pentru că prețuri diferite sunt facturate pentru unități identice vândute în condiții asemănătoare, pe o piață clar delimitată. Variațiile de preț datorate unei astfel de discriminări nu constituie diferențe de volum. Posibilitatea revinderii bunurilor pe o piață dată determină faptul că discriminarea prin preț pentru aceste tipuri de produse poate adesea să fie considerată ca nesemnificativă. Eventualele diferențe de preț ale produselor pot, în general, să fie imputate unei lipse de informații sau existenței piețelor paralele. În ramurile de servicii, ca de exemplu în sectorul de transporturi, producătorii pot să acorde avantaje tarifare grupurilor de persoane ale căror venituri sunt de obicei inferioare mediei, cum ar fi pensionarii sau studenții. Dacă aceș(cid:13)tia sunt liberi să călătorească la un moment dat unde doresc, acest lucru trebuie considerat drept o discriminare prin preț. Cu toate acestea, dacă ei beneficiază de tarife reduse cu condiția de a nu călători decât pe durata anumitor perioade, de obicei în afara orelor sau perioadelor de vârf, se estimează atunci că le este propusă o calitate mai slabă de transport. 10. 22. Diverse motive explică existența piețelor paralele: cumpărătorii pot să nu fie în măsură de a cumpăra atât cât doresc la un preț avantajos din cauza disponibilităților insuficiente la prețul respectiv; dar poate să existe o piață secundară, paralelă, unde prețurile sunt mai mari. Există de asemenea posibilitatea existenței unei piețe paralele, unde vânzătorii pot percepe prețuri inferioare pentru a evita în acest fel anumite taxe. Ș(cid:13) i în aceste cazuri variațiile de preț constituie o diferență de preț ș(cid:13)i nu de volum. 10. 23. Este posibilă modificarea structurii unui flux care să afecteze valoarea sa totală atunci când, în situația lipsei de informație, de discriminare prin preț ș(cid:13)i de existență a piețelor paralele, produse identice sunt vândute la prețuri diferite. Să presupunem că o anumită cantitate dintr-un produs sau dintr-un serviciu determinat este vândută la un preț inferior unei categorii specifice de cumpărători fără să fie nici o diferență în ceea ce priveș(cid:13)te natura produsului sau a serviciului propus, a locului, a momentului sau a condițiilor de vânzare ș(cid:13)i nici a vreunui alt factor. Orice diminuare ulterioară a cantității vândute la un preț inferior are ca efect ridicarea prețului mediu plătit de către cumpărătorii produselor sau serviciilor respective. Această variație trebuie înregistrată ca o creș(cid:13)tere de preț, nu de volum. PRINCIPII APLICABILE SERVICIILOR NECOMERCIALE 10. 24. Constituirea unui sistem comprehensiv de indici de preț ș(cid:13)i de volum care să acopere toate resursele ș(cid:13)i utilizările de bunuri ș(cid:13)i servicii este dificilă atunci când trebuie determinată producția de servicii necomerciale. Aceste servicii diferă de serviciile de piață prin faptul că nu sunt vândute la preț de piață ș(cid:13)i că valoarea lor la prețuri curente este calculată prin convenție ca sumă a costurilor suportate, adică a consumului intermediar, remunerării angajaților, altor impozite mai puțin subvențiile pe producție ș(cid:13)i a consumului de capital fix. 10. 25. În absența unui preț de piață unitar, variația „costului unitar” a unui serviciu necomercial poate fi considerată ca o bună aproximare a variației prețului său. Dacă serviciile necomerciale sunt consumate pe o bază individuală, este înprincipiu posibil să se estimeze 294 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 cantitățile, care sunt omogene ș(cid:13)i reflectă utilizarea acestor servicii, ș(cid:13)i să se aplice apoi costurile unitare ale unui an de bază pentru obținerea de date exprimate la prețuri constante. Cu acest tip de măsurare a producției este posibilă analiza variațiilor de productivitate pentru serviciile necomerciale individuale. În ce priveș(cid:13)te serviciile colective, nu este în general posibil să se fixeze costul unitar, nici să se precizeze cantitățile care reflectă utilizarea lor. Utilizatorii trebuie să țină cont de aceasta atunci când încearcă să determine prin metode indirecte variațiile de productivitate pentru serviciile colective. 10. 26. În cadrul conturilor economice, este esențial să se adopte principiul conform căruia producția ș(cid:13)i consumul de servicii necomerciale, la fel ca ș(cid:13)i producția ș(cid:13)i consumul de servicii de piață, trebuie să fie definite pe baza fluxurilor reale ale acestor bunuri ș(cid:13)i servicii ș(cid:13)i nu pe baza rezultatelor finale obținute datorită utilizării lor. Aceste rezultate dependente, de asemenea, de mulți alți factori, nu sunt posibil de măsurat, cum ar fi de exemplu volumul serviciilor din învățământ prin creș(cid:13)terea nivelului de educație sau volumul serviciilor de sănătate prin creș(cid:13)terea nivelului de sănătate al populației. PRINCIPII DE EVALUARE A VALORII ADĂUGATE Ș(cid:13) I A PRODUSULUI INTERN BRUT 10. 27. Valoarea adăugată, care constituie soldul contului de producție, este singura care face parte din sistemul integrat de indici de preț ș(cid:13)i volum. Caracteristicile foarte particulare ale acestui sold trebuie cu toate acestea să fie evidențiate, la fel ca ș(cid:13)i importanța indicilor de preț ș(cid:13)i de volum pe care îi utilizează. Contrar diverselor fluxuri de bunuri ș(cid:13)i de servicii, valoarea adăugată nu reprezintă o categorie de operații definite în mod precis. Nu este, aș(cid:13)adar, posibil de a o diviza într-o componentă de preț ș(cid:13)i o componentă de volum. 10. 28. Definiție: Valoarea adăugată la prețuri constante se defineș(cid:13)te ca diferența între producția în prețuri constante ș(cid:13)i consumul inter- mediar la prețuri constante. Astfel: VA = ∑P(0)Q(1) – ∑p(0)q(1) unde P ș(cid:13)i Q corespund prețurilor ș(cid:13)i cantităților pentru producție, iar p ș(cid:13)i q sunt prețurile ș(cid:13)i cantitățile pentru consumul intermediar. Metoda teoretică corectă pentru calcularea valorii adăugate la prețuri constante constă în a proceda la o dublă deflatare, adică la deflatarea separată a celor două fluxuri din contul de producție (producția ș(cid:13)i consumul intermediar) ș(cid:13)i de a calcula soldul acestor două fluxuri deja reevaluate. 10. 29. În anumite cazuri, atunci când datele statistice sunt incomplete sau insuficient de fiabile, se poate dovedi necesară recurgerea la un indicator unic. Dacă se dispune de date statistice satisfăcătoare cu privire la valoarea adăugată la prețuri curente, în loc de a proceda la o dublă deflatare este posibilă deflatarea directă a valorii adăugate curente printr-un indice de preț al producției. Acest lucru impune stabilirea drept ipoteză a faptului că evoluția de preț a consumului intermediar este aceeaș(cid:13)i cu cea de preț a producției. O altă metodă posibilă constă în extrapolarea valorii adăugate a anului de bază printr-un indice de volum al producției. Acest indice de volum poate fi calculat, fie direct plecând de la datele cantitative, fie deflatând valoarea curentă a producției printr-un indice de preț corespunzător. Această metodă pleacă de la ipoteza că variațiile de volum sunt identice pentru producție ș(cid:13)i pentru consum intermediar. Pentru anumite ramuri de servicii de piață ș(cid:13)i necomerciale, cum ar fi serviciile financiare, serviciile pentru întreprinderi, învățământ sau apărare, poate fi imposibil de a dispune de estimări satisfăcătoare ale variațiilor de preț sau de volum ale producției; în acest caz, variațiile valorii adăugate la prețuri constante pot fi estimate în funcție de variația remunerării angajaților utilizând rate constante ale salariului ș(cid:13)i un consum de capital fix la prețuri constante. Este posibil ca persoanele responsabile cu stabilirea datelor să fie constrânse să adopte astfel de metode, chiar dacă nu există nici un motiv întemeiat pentru a presupune că productivitatea muncii rămâne neschimbată pe termen scurt sau lung. 10. 30. Astfel, prin natura lor, indicii de volum ș(cid:13)i de preț utilizați pentru estimarea valorii adăugate sunt în mod clar diferiți de indicii corespunzători utilizați pentru fluxurile de bunuri ș(cid:13)i servicii. Acelaș(cid:13)i lucru este valabil ș(cid:13)i pentru indicii de preț ș(cid:13)i de volum ai soldurilor agregate, cum este produsul intern brut. Acesta corespunde sumei tuturor valorilor adăugate diminuate cu SIFIM, adică cu suma soldurilor, la care se adaugă toate impozitele, minus subvențiile pe produse; din alt punct de vedere, produsul intern brut poate fi considerat ca reprezentând soldul între totalul utilizărilor finale ș(cid:13)i importuri. DIFICULTĂȚI LA APLICAREA PRINCIPIILOR GENERALE 10. 31. Aplicarea la diferitele fluxuri din sistem a principiilor referitoare la preț ș(cid:13)i volum necesită specificarea soluțiilor adoptate pentru anumite probleme care pot rezulta. 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 295 APLICARE GENERALĂ 10. 32. Necesitatea de a cunoaș(cid:13)te care factori, dintre cei descriș(cid:13)i la punctul precedent, explică diferențele de preț apare de fiecare dată când sunt studiate seriile cronologice ale datelor valorii ș(cid:13)i când trebuie să se distingă variațiile de preț de cele de volum. Aceasta presupune că ș(cid:13)i în cazul unui nivel de analiză detaliat seriile de date cantitative pot oferi numai măsuri aproximative ale variației de volum, pentru că ele nu reflectă într-un mod satisfăcător variațiile care pot interveni în componența diferitelor tipuri de calitate. Astfel, de exemplu, un număr constant de unități fizice înregistrat pentru un flux dat va duce în realitate la subestimarea variației de volum, dacă se modifică componența în favoarea unităților care au o calitate superioară. Modificările astfel operate la nivelul unei calități medii trebuie să fie înregistrate sub forma unei creș(cid:13)teri a indicelui de volum. În general, cea mai bună metodă de estimare a variațiilor de volum ale fluxurilor de bunuri ș(cid:13)i servicii constă în deflatarea datelor care reprezintă valoarea cu ajutorul indicilor de preț. Orice variație de calitate medie fiind corect reflectată în seriile în valoare, împărțirea printr-un indice de preț reprezentativ, ajustat pentru a ține cont de variațiile calitative, permite obținerea unui indice corect de volum. 10. 33. Deflatarea cu ajutorul indicilor de preț nu constituie întotdeauna una dintre cele mai bune soluții în practică, astfel că ș(cid:13)i alte metode trebuie să fie adoptate. Seriile în valoare pot fi, de exemplu, obținute prin multiplicarea datelor de preț ș(cid:13)i cantitate; datele la prețuri constante pot fi astfel obținute recurgându-se la prețul anului de bază. Alternativ, ar putea exista anumite serii în valoare care să fie de o calitate inferioară sau să fie dificil de obținut indici de preț fiabili. Estimarea poate fi atunci efectuată plecând de la indicatorii cantitativi. În aceste cazuri trebuie să se aibă grijă ca raportarea cantităților să se facă la produse cât se poate de omogene. Dacă nici una dintre metodele descrise nu este aplicabilă, datele la prețuri constante referitoare la producție ar trebui stabilite pornind de la estimarea intrărilor la prețuri constante. 10. 34. Pentru serviciile necomerciale, metoda constând în deflatarea valorilor cu ajutorul indicilor de preț nu poate fi aplicată, astfel că alte soluții trebuie să fie adoptate. Acestea fac obiectul punctelor 10. 41. -10. 46. APLICARE LA FLUXURI SPECIFICE Fluxuri de bunuri ș(cid:13)i servicii de piață 10. 35. Dintre toate fluxurile unei economii, fluxurile de bunuri ș(cid:13)i servicii de piață pot cel mai bine descompune variația valorii lor într-o variație de volum ș(cid:13)i o variație de preț. În vederea unei astfel de descompuneri trebuie făcută o distincție clară între: (a) fluxurile care reprezintă operații realizate pe piață, la un preț determinat; (b) fluxurile care reprezintă producția pentru consumul final propriu (de exemplu, producția pentru consumul propriu de produse agricole ș(cid:13)i serviciile de locuințe produse de către proprietarii-ocupanți); (c) fluxurile ale căror valori sunt definite ca un sold între operațiile de bunuri ș(cid:13)i servicii (cum ar fi adaosul comercial); (d) fluxurile ale căror valori sunt definite ca un sold între operațiile de repartiție ș(cid:13)i/sau operațiile financiare (cum ar fi serviciile de intermediere financiară indirect măsurate ș(cid:13)i serviciile de asigurare). 10. 36. Fluxurile din categoria (a) sunt de departe cele mai numeroase ș(cid:13)i mai obiș(cid:13)nuite. Variațiile de valoare ale acestor fluxuri pot, datorită naturii lor, să fie scindate în variații de volum ș(cid:13)i de preț. Metoda generală de deflatare a valorii curente a acestor fluxuri printr-un indice de preț este aplicabilă de fiecare dată când bunurile ș(cid:13)i serviciile pot fi exprimate sub formă de unități care, în cea mai mare parte, rămân omogene de la un an la altul. 10. 37. Fluxurile din categoria (b), care reprezintă operații fictive, se caracterizează prin absența unui preț real al tranzacțiilor. Este cazul produselor agricole pentru consumul final propriu ș(cid:13)i al bunurilor destinate formării capitalului fix în cont propriu. În ceea ce priveș(cid:13)te serviciile, cea mai importantă categorie se referă la locuințele ocupate de proprietari. Valorile corespunzătoare acestor fluxuri imputate trebuie obținute utilizând prețurile aplicate pe piață produselor similare, deflatorul rămânând în consecință neschimbat. Având în vedere că este necesară evaluarea producției lucrărilor de construcții în cont propriu plecând de la costul producției mai degrabă decât de la prețuri, deflatorul trebuie ajustat pentru a ține cont de aceasta. 10. 38. Cele mai importante fluxuri din categoria (c) sunt cele a căror valoare la prețuri curente este obținută sub forma soldului între valorile celor două fluxuri de bunuri. Este cazul adaosului comercial, a cărui valoare, la prețuri curente, se defineș(cid:13)te ca diferență între prețul real sau imputat practicat pentru un bun achiziționat în scopul revinderii de către un comerciant cu ridicata sau cu amănuntul ș(cid:13)i prețul care ar trebui să fie plătit de distribuitor pentru înlocuirea bunului în momentul în care acesta a fost vândut sau cedat, oricare ar fi modul în care s-a realizat aceasta. Valoarea adaosului comercial la prețuri constante poate fi obținută, în egală măsură, sub formă de sold, deducând din valoarea la prețuri constante a bunurilor revândute prin comerț, valoarea la prețuri constante a bunurilor achiziționate în scopul revinderii. O altă metodă de măsurare ar fi extrapolarea adaosului comercial din anul de bază, fie pe baza volumului de vânzări, fie pe baza volumului de cumpărări efectuat de către comercianții cu ridicata ș(cid:13)i comercianții cu amănuntul. Pentru obținerea de rezultate corecte, această metodă trebuie să țină cont de faptul că adaosul comercial variază pentru diferite produse ș(cid:13)i utilizări. Tabelul resurselor ș(cid:13)i utilizărilor reflectă clar acest lucru. 296 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 10. 39. Categoria (c) include, de asemenea, producția de servicii a agențiilor de voiaj, măsurată ca valoare a serviciilor facturate (cheltuieli ș(cid:13)i comisioane). Valoarea acestor servicii poate fi, de asemenea, calculată ca diferență între două fluxuri — valoarea totală plătită de către cumpărător ș(cid:13)i cheltuielile de transport ș(cid:13)i cazare suportate de către producător. Valoarea volumului poate fi obținută sub forma diferenței dintre cele două fluxuri calculate la prețuri constante. Alternativ, se poate defini valoarea cheltuielilor ș(cid:13)i a comisioanelor ca preț unitar al tipului de transport sau de cazare organizat, iar indicatorul de volum al prețului plătit pentru servicii variază în aceeaș(cid:13)i direcție cu fluxurile respective. 10. 40. Fluxurile din categoria (d) constă din serviciile de intermediere financiară; mai fac parte, de asemenea, ș(cid:13)i serviciile întreprinderilor de asigurare ș(cid:13)i fondurilor de pensii. Serviciile de intermediere financiară sunt furnizate de către bănci ș(cid:13)i alte societăți financiare ș(cid:13)i constau în împrumuturi de bani acordate întreprinderilor sau gospodăriilor populației, în oferirea de mijloace sigure ș(cid:13)i convenabile de economisire, de păstrare a banilor ș(cid:13)i a altor obiecte de valoare la loc sigur, de vânzare ș(cid:13)i cumpărare a devizelor străine, de compensare a cecurilor, de furnizare de informații economice generale, de negociere a efectelor mobiliare ș(cid:13)i de oferire a serviciilor de consultanță în domeniul investițiilor. În anumite cazuri, aceste servicii pot fi definite cu uș(cid:13)urință ș(cid:13)i pot determina vărsăminte de sume precise cum ar fi, de exemplu, închirierea de către bănci a spațiilor speciale de depozitare sau când sunt percepute comisioane în legătură cu emisiunile de acțiuni, obligațiuni sau împrumuturi. Valoarea curentă a operațiunilor poate fi apoi definită, precum ș(cid:13)i prețurile ș(cid:13)i cantitățile necesare pentru măsurarea variației prețului ș(cid:13)i a volumului. Oricum, o împărțire în componenta de preț ș(cid:13)i de volum pentru serviciile de intermediere financiară măsurate indirectș(cid:13)i pentru serviciile de asigurări se poate face de obicei pe baza anumitor convenții, datorită caracterului lor arbitrar. Fluxuri de servicii non-piață 10. 41. Serviciile necomerciale realizate de administrațiile publice ș(cid:13)i de instituțiile fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor populației (IFSLSGP) acoperă o gamă largă de servicii, în acelaș(cid:13)i timp necesare ș(cid:13)i utile societății. Ele se împart în două mari categorii: (a) servicii furnizate persoanelor ca indivizi (individualizabile), adică cele ai căror consumatori sau beneficiari pot fi identificați în mod individual. Consumul unor asemenea servicii presupune o inițiativă personală din partea celor interesați; (b) servicii pur colective, adică serviciile consumate în mod colectiv de către ansamblul populației. 10. 42. Serviciile individualizabile pot fi acordate persoanelor luate în mod individual (este cazul serviciilor de sănătate) sau grupurilor de persoane (este cazul învățământului). După natura lor, aceste servicii pot fi furnizate pe o bază de piață sau necomercială; în multe cazuri, consumatorul poate beneficia de acest gen de servicii fie adresându-se unei unități producătoare de servicii de piață (achitându-i acesteia prețul serviciului), fie recurgând la o unitate producătoare de servicii necomerciale aparținând administrației publice, sau unei instituții fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor populației (beneficiind în acest caz de gratuitate sau cvasigratuitate pentru aceste servicii). Pentru unitățile producătoare de servicii de piață, metoda care ar trebui utilizată constă în deflatarea valorilor curente prin indici de preț, deoarece s-a demonstrat foarte clar că variațiile suferite prin compunerea unui ansamblu de produse afectate de prețuri diferite influențează mai mult volumele decât prețurile. Pentru serviciile individualizabile necomerciale estimările producției ar putea să se bazeze pe indicatori cantitativi. În cazul educației, aceș(cid:13)tia ar putea să se raporteze la numărul de ore frecventate de către elevi în clasă sau în activitatea de pregătire individuală, în timp ce pentru serviciile de sănătate necomerciale aceș(cid:13)ti indicatori trebuie să reflecte tratamentul în mediul spitalicesc sau vizitele la doctori sau la personalul medical de calificare medie. Ș(cid:13) i într-un caz ș(cid:13)i în altul, dimensiunea calitativă se reflectă în volumul resurselor alocate fiecărui elev sau fiecărui pacient. Trebuie urmărit ca datele utilizate să se obțină la un nivel de detaliere destul de ridicat, în aș(cid:13)a fel încât fiecare indicator care face obiectul calculelor să fie cât mai omogen posibil din punct de vedere al costurilor. Numai în acest caz variațiile care afectează compoziția unui ansamblu de produse apar ca variații de volum. Variațiile de volum al producției ș(cid:13)i al consumului de servicii individualizabile ar trebui, în principiu, să fie măsurate pe baza utilizării acestor servicii; se va evita în acest fel, de a se face apel, pentru servicii de aceeaș(cid:13)i natură, la criterii diferite, după cum acestea au un caracter de piață sau necomercial. Orice variație de calitate trebuie, bineînțeles, tratată ca o variație de volum; dar acest lucru se aplică în egală măsurăt pentru serviciile destinate pieței, cât ș(cid:13)i pentru serviciile individualizabile necomerciale. 10. 43. Serviciile pur colective sunt produse de către administrațiile publice în beneficiul întregii populații. Acestea acoperă, de fapt, o vastă gamă de activități, cum ar fi serviciile de administrație generală, de apărare națională, de relații externe, de justiție ș(cid:13)i de poliție, de urbanism ș(cid:13)i de mediu, de politică economică etc. Fiind servicii consumate colectiv, în mod indirect ș(cid:13)i continuu, volumul producției acestora nu se poate măsura prin amploarea gradului de utilizare. 10. 44. În practică poate fi imposibil să se obțină indicatori cantitativi fiabili pentru serviciile individualizabile necomerciale, fiind necesară prin urmare măsurarea în termeni de volum a acestora, recurgând la aceleaș(cid:13)i metode ca cele aplicate serviciilor pur colective. În aceste situații este necesar să se pornească de la o evaluare la prețuri constante a diferitelor elemente de cost al producției, adică: (a) consumul intermediar; (b) remunerarea angajaților; 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 297 (c) alte impozite pe producție, mai puțin alte subvenții pe producție; (d) consumul de capital fix. Recurgerea la măsurarea intrărilor intermediare pentru estimarea producției face imposibilă orice analiză a productivității. 10. 45. Calculul consumului intermediar la prețuri constante nu ridică probleme teoretice particulare, dat fiind că acest consum intermediar se raportează la bunuri ș(cid:13)i servicii de piață. Acest calcul se poate efectua fie prin deflatarea valorilor curente printr-un indice al prețurilor de consum intermediar, fie pornind de la cantitățile reevaluate la prețurile din anul de bază. 10. 46. Calculul la prețuri constante a remunerării angajaților ș(cid:13)i a consumului de capital fix al ramurilor serviciilor necomerciale se efectuează prin metodele generale descrisă la punctele10. 53. ș(cid:13)i 10. 54. de mai jos. Alte impozite pe producție sunt, adesea, de o asemenea natură încât este posibil de a le lega de un indicator de volum, cum ar fi volumul forței de muncă, numărul vehiculelor utilizate etc. Impozite ș(cid:13)i subvenții pe produse ș(cid:13)i importuri 10. 47. Deș(cid:13)i limitat în principal la operațiunile cu bunuri ș(cid:13)i servicii, sistemul integrat al indicilor de preț ș(cid:13)i de volum nu exclude posibilitatea de a se calcula mărimea variațiilor de preț ș(cid:13)i de volum pentru anumite alte operațiuni. Această posibilitate există, mai ales, în cazul impozitelor ș(cid:13)i al subvențiilor direct legate de cantitatea sau valoarea bunurilor ș(cid:13)i a serviciilor care fac obiectul anumitor operațiuni. Aceste valori sunt reluate în mod explicit în tabelul resurselor ș(cid:13)i utilizărilor. Aplicând regulile descrise mai sus este posibilă obținerea măsurării prețului ș(cid:13)i a volumului pentru categoriile de impozite ș(cid:13)i subvenții înregistrate în conturile de bunuri ș(cid:13)i servicii, adică: (a) impozite pe produse, exclusiv TVA (D. 212 ș(cid:13)i D. 214); (b) subvenții pe produse (D. 31); (c) TVA pe produse (D. 211). 10. 48. Cazul cel mai simplu este cel al impozitelor care reprezintă un total nominal fix pe unitatea de cantitate a produsului care face obiectul unei operațiuni. Valoarea venitului obținut dintr-un astfel de impozit depinde de: (a) cantitatea produselor implicate în operațiune; (b) valoarea prelevată pe unitate, adică prețul de impozitare. Descompunerea variației valorii în cele două componente ale sale nu ridică practic nici o dificultate. Variația volumului este determinată de modificarea cantităților de produse impozitate; variația prețului corespunde variației valorii prelevate pe unitate, adică modificării prețului de impozitare. 10. 49. Un caz mai frecvent este acela când impozitul reprezintă un anumit procent din valoarea operațiunii. Valoarea venitului obținut dintr-un astfel de impozit este deci în funcție de: (a) cantitatea produselor implicate în operațiune; (b) prețul produselor implicate în operațiune; (c) cota de impozitare (exprimată în procente). Prețul impozitării este deci obținut aplicând cota de impozitare la prețul produsului. Variația în venitul obținut dintr-un astfel de impozit poate fi de asemenea scindată într-o variație de volum, determinată de evoluția cantităților produselor impozitate, ș(cid:13)i într-o variație de preț corespunzătoare evoluției prețului impozitării (b × c). 10. 50. Valoarea impozitelor pe produse (cu excepția TVA) (D. 215 ș(cid:13)i D. 214) este măsurată din punct de vedere al volumului aplicând la cantitățile de produse fabricate sau importate prețurile de impozitare ale anului de bază sau aplicând la valoarea producției sau a importurilor, reevaluate la prețurile anului de bază, cotele de impozitare ale anului de bază. Nu trebuie pierdut din vedere faptul că prețul de impozitare poate fi diferit în funcție de utilizări. Acest aspect este luat în considerare la alcătuirea tabelului de resurse ș(cid:13)i utilizări. 10. 51. La fel, valoarea subvențiilor pe produse (D. 31) este măsurată din punct de vedere al volumului aplicând la cantitățile de produse fabricate sau importate „prețurile de subvenție” ale anului de bază sau aplicând la valoarea producției sau a importurilor, reevaluate la prețurile anului de bază, cotele de subvenție ale anului de bază, ținând cont de existența diferitelor prețuri de subvenție în funcție de utilizări. 298 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 10. 52. TVA pe produse (D. 211) este calculată pe o bază netă, atât pentru ansamblul economiei, cât ș(cid:13)i la nivelul diferitelor ramuri ș(cid:13)i al altor utilizatori ș(cid:13)i nu priveș(cid:13)te decât TVA nedeductibilă. Aceasta se defineș(cid:13)te ca diferență între TVA facturată asupra produselor ș(cid:13)i TVA deductibilă de către utilizatorii acestor produse. Este, de asemenea, posibil de a defini TVA pe produse ca sumă a tuturor valorilor nedeductibile care trebuie plătite de utilizatori. TVA nedeductibilă la prețuri constante poate fi calculată aplicând cotele de TVA în vigoare în anul de bază la fluxurile exprimate la prețurile anului de bază. Orice variație a cotei de TVA intervenită în cursul anului curent se va reflecta deci în indicele de preț ș(cid:13)i nu în indicele de volum al TVA nedeductibile. Partea de TVA deductibilă din TVA facturată, ș(cid:13)i în consecință TVA nedeductibilă, poate varia din următoarele motive: (a) fie ca urmare a unei modificări a dreptului de a deduce TVA rezultând din modificări aduse legislației sau reglementărilor fiscale, cu efect imediat sau nu; (b) fie structura utilizărilor de produse s-a modificat (de exemplu, în cazul unei creș(cid:13)teri a utilizărilor pentru care TVA poate să fie dedusă). O schimbare în valoarea TVA deductibile ca urmare a modificării drepturilor de deductibilitate, trebuie să fie tratată, conform metodei prezentate, ca o variație a prețului impozitării, la fel ca ș(cid:13)i variația cotei de TVA facturate. În schimb, o variație a valorii TVA deductibile ca urmare a unei modificări a structurii utilizărilor produsului reprezintă o variație de volum a TVA deductibile, ceea ce va trebui să fie reflectată prin indicele de volum al TVA pe produse. Consumul de capital fix 10. 53. Calculul măsurilor de volum pentru consumul de capital fix ridică puține probleme atât timp cât se dispune de o informație corectă asupra componenței stocului bunurilor ce formează capitalul fix. Metoda inventarului permanent, utilizată de către cea mai mare parte a țărilor, implică deja, pentru evaluarea consumului de capital fix la prețuri curente, necesitatea calculării stocurilor de bunuri de capital fix la prețuri constante. Într-adevăr, pentru a trece de la evaluarea la costul de achiziție inițial la o evaluare la preț de înlocuire, este necesar de a aduce mai întâi valoarea bunurilor de capital achiziționate în cursul diferitelor perioade la un mod de evaluare omogen, adică la prețurile unui an de bază. Indicii de preț ș(cid:13)i de volum obținuți în aceste scopuri vor putea, deci, să servească la stabilirea valorii consumului de capital fix la prețuri constante ș(cid:13)i a indicelui de preț corespunzător. În cazul lipsei inventarului permanent al stocului de bunuri de capital fix, variația consumului de capital fix la prețuri constante poate fi obținută prin deflatarea datelor la prețuri curente cu indicii de preț derivați din datele privind formarea brută de capital fix pe produs. În acest scop, trebuie ținut cont de structura vechimii activelor fixe achiziționate. Remunerarea angajaților 10. 54. Pentru măsurarea volumului intrărilor de muncă salariată, unitatea cantitativă a remunerării angajaților poate fi considerată ca fiind echivalentă cu o oră de muncă pentru un tip ș(cid:13)i un nivel de calificare date. Ca ș(cid:13)i în cazul bunurilor ș(cid:13)i serviciilor, trebuie să se țină cont de existența diferitelor calități de muncă ș(cid:13)i cantitățile relative trebuie deci să fie calculate pentru fiecare tip de muncă. Prețul asociat fiecărui tip de muncă corespunde remunerării unei ore de muncă, care, evident, variază în funcție de tipurile de muncă. O măsurare de volum a muncii efectuate poate fi calculată ca medie ponderată a cantităților relative corespunzătoare diferitelor tipuri de muncă, coeficienții de ponderare fiind constituiți din valoarea remunerației angajaților pentru anul precedent sau anul de bază stabilit. Alternativ, poate fi calculat un indice al ratei salariului sub forma unei medii ponderate a variațiilor intervenite în mărimea salariului orar al diferitelor tipuri de muncă, utilizând din nou remunerarea angajaților drept coeficienți de ponderare. Dacă un indice de volum de tipul Laspeyres este calculat indirect deflatând variațiile remunerației angajaților la valori curente cu un indice de variație medie a salariului orar, acest din urmă indice trebuie să fie tip Paasche. 10. 55. Pentru măsurarea puterii de cumpărare reale a remunerației angajaților, acest flux poate fi deflatat cu un indice exprimând utilizările rezultate din aceste câș(cid:13)tiguri. Indicele de preț ales în mod normal corespunde deflatorului implicit al cheltuielilor de consum individual sau indicelui prețurilor de consum. Stocurile de active fixe produse ș(cid:13)i variația stocurilor 10. 56. Fie că este vorba de evaluarea stării stocurilor de active fixe produse, fie de variația stocurilor, este necesar să se dispună de date la prețuri constante. Pentru primele, utilizarea metodei inventarului permanent permite de a dispune de datele necesare calculului coeficienților de capital. În celelalte cazuri, informația referitoare la valorile stocurilor de active poate fi obținută de la producători, deflatarea fiind efectuată prin intermediul indicilor de preț utilizați pentru formarea de capital fix, ținând cont de structura vechimii stocurilor. 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 299 Variația stocurilor este măsurată ca valoare a intrărilor în stocuri, diminuată cu valoarea ieș(cid:13)irilor din stocuri, ș(cid:13)i valoarea pierderilor curente de bunuri stocate în cursul unei perioade date. Deflatarea acestor diferite componente permite obținerea estimărilor la prețuri constante. Atunci când variațiile de preț ș(cid:13)i de volum ale stocurilor sunt relativ regulate este, de asemenea, posibil de a se obține estimări ale variațiilor stocurilor, multiplicând variația în volum a acestora cu prețurile medii ale anului curent sau ale anului de bază. O alternativă care permite, de asemenea, de a verifica exactitatea rezultatelor obținute prin metoda precedentă, constă în estimarea variației stocurilor ca diferență între valoarea stocurilor la începutul ș(cid:13)i la sfârș(cid:13)itul perioadei considerate. În acest scop, valoarea stocurilor, mai puțin reevaluarea aș(cid:13)a cum este dată de conturile producătorilor, trebuie să fie reevaluată ș(cid:13)i exprimată la prețuri medii fie prin raportare la anul curent, fie prin raportare la anul de bază. Dacă este vorba de anul curent, valoarea obținută măsoară variațiile în volum ale stocurilor, la prețuri curente. Dacă prețurile medii corespund anului de bază, atunci valoarea obținută exprimă variațiile în volum ale stocurilor la prețurile anului de bază. Măsurarea venitului real din economie 10. 57. Nu este posibilă descompunerea fluxurilor de venituri într-o componentă de preț ș(cid:13)i o componentă de cantitate; din acest motiv, măsurarea prețului ș(cid:13)i a volumului nu poate fi definită în acelaș(cid:13)i mod ca fluxurile ș(cid:13)i stocurile descrise mai sus. Fluxurile de venituri pot fi măsurate în termeni reali numai dacă se alege un coș(cid:13) de bunuri ș(cid:13)i servicii pentru achiziționarea căruia se cheltuie venitul în mod tipic ș(cid:13)i se foloseș(cid:13)te indicele de preț pentru acest coș(cid:13) ca deflator al veniturilor curente. O asemenea alegere este întotdeauna arbitrară, în sensul că venitul nu este decât rar cheltuit în mod specific pentru efectuarea de achiziții în cursul perioadei respective. O parte poate fi economisită pentru achiziții ulterioare sau achizițiile din timpul perioadei de referință pot fi, în parte, achitate din economii anterioare. 10. 58. Produsul intern brut la prețuri constante măsoară ansamblul producției (mai puțin consumul intermediar) din economia națională în termeni de volum. Venitul real total al rezidenților este influențat nu numai de volumul producției, dar ș(cid:13)i de rata de schimb a exporturilor față de importurile din restul lumii. Dacă termenii schimbului se ameliorează, atunci un volum mai mic de exporturi va fi necesar pentru a plăti un anumit volum de importuri, permițând ca la un anumit nivel al producției interne o parte din bunuri ș(cid:13)i servicii să fie scoase din exporturi ș(cid:13)i dirijate spre consum sau formare de capital. 10. 59. Venitul intern brut real poate fi obținut prin însumarea excedentului comercial ș(cid:13)i a cifrelor în volum ale produsului intern brut. Excedentul — sau eventual deficitul — comercial se defineș(cid:13)te în felul următor: T = X – M P –[ X Px – M Pm] adică este egal cu soldul curent al exporturilor mai puțin importurile, deflatat cu un indice de preț P ș(cid:13)i diminuat cu diferența dintre valoarea deflatată a exporturilor ș(cid:13)i valoarea deflatată a importurilor. Alegerea unui deflator P cât mai apropiat de particularitățile balanței comerciale curente trebuie să fie realizată de diferitele autorități statistice naționale, acestea luând în considerare caracteristicile țării respective. Atunci când există o anumită incertitudine legată de alegerea acestui deflator, media indicilor de preț a importurilor (Pm)ș(cid:13)i a exporturilor (Px) constituie, probabil, un deflator adecvat. 10. 60. Diverse agregate ale venitului real sunt astfel identificate ș(cid:13)i definite: Produs intern brut la prețuri constante plus = plus excedentul sau deficitul comercial rezultat din variațiile termenilor de schimb venitul intern brut real veniturile reale primare primite din restul lumii minus veniturile reale primare plătite restului lumii = plus venitul național brut real transferuri curente reale primite din restul lumii minus transferuri curente reale plătite restului lumii = venitul național brut real disponibil minus consumul de capital fix la prețuri constante = venitul național net real disponibil. 300 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 Pentru a putea reflecta diversele agregate ale venitului național în termeni reali, este indicată deflatarea veniturilor primare ș(cid:13)i a transferurilor primite din restul lumii ș(cid:13)i vărsate restului lumii cu un indice al cheltuielii finale interne brute. Venitul național real disponibil poate fi exprimat într-o bază netă, prin deducerea din valoarea sa brută a consumului de capital fix la prețuri constante. ALEGEREA FORMULELOR INDICELUI Ș(cid:13) I A ANULUI DE BAZĂ 10. 61. Realizarea unui sistem integrat de indici de preț ș(cid:13)i de volum implică alegerea deliberată a tipurilor de indici ce vor fi utilizați. 10. 62. Cea mai bună metodă de a măsura variațiile în volum ale unui an față de altul constă în a alege un indice de volum Fisher, care se defineș(cid:13)te ca o medie geometrică a indicilor Laspeyres ș(cid:13)i Paashe. Variațiile în volum pe perioade mai lungi pot fi obținute prin înlănțuire, adică cumulând variațiile în volum ale unui an față de altul. 10. 63. Cea mai bună metodă de măsurare a variațiilor de preț ale unui an față de altul constă în recurgerea la un indice de preț Fisher. Variațiile de preț pe perioade mai lungi pot fi obținute prin înlănțuirea variațiilor de preț ale unui an față de altul. 10. 64. Indicii în lanț construiți pe baza indicilor de volum Laspeyres, utilizați în măsurarea variațiilor în volum, ș(cid:13)i pe baza indicilor de preț Paashe pentru măsurarea variațiilor de preț ale unui an față de altul, pot constitui un înlocuitor acceptabil al indicilor Fisher. 10. 65. Deș(cid:13)i indicii în lanț constituie cea mai bună măsurare a volumelor ș(cid:13)i a prețurilor, trebuie admis faptul ca absența aditivității poate fi un serios inconvenient pentru numeroase analize. Un agregat se defineș(cid:13)te ca sumă a componentelor sale. Proprietatea de aditivitate impune ca această identitate să fie respectată atunci când valorile unui agregat ș(cid:13)i ale componentelor sale, în cursul unei anumite perioade de referință, sunt extrapolate în timp prin intermediul unei serii de indici de volum. 10. 66. Pentru principalele agregate se recomandă prin urmare a se calcula date la prețuri constante dezagregate, ceea ce înseamnă a proceda la o evaluare directă a cantităților curente la prețurile anului de bază, în plus față de indicii în lanț. Estimarea datelor la prețuri constante trebuie să aibă loc la nivelul detaliat cel mai fin posibil, dacă se doreș(cid:13)te ca aceste date să fie coerente în cadrul unui sistem integrat de măsurare a prețului ș(cid:13)i volumului. Tabelele resurselor ș(cid:13)i utilizărilor constituie cadrul central, conceptual ș(cid:13)i statistic al tuturor evaluărilor la prețuri constante. Datele adiționale provin din tabele suplimentare. Pentru seriile la prețuri constante este necesară schimbarea, în mod regulat, a anului de bază. SEC adoptă principiul schimbării anului de bază la fiecare cinci ani, începând cu 1995. Atunci când se schimbă baza, se obiș(cid:13)nuieș(cid:13)te să se lege datele din baza veche cu cele din baza nouă mai degrabă decât să se efectueze o rebazare retroactivă. În caz de actualizare a anului de bază, înlănțuirea indicilor poate avea ca efect suprimarea aditivității. 10. 67. Atunci când valorile unui an de bază sunt extrapolate cu ajutorul indicilor de volum în lanț, se va conveni să se explice utilizatorilor motivul absenței aditivității din tabele. Datele „la prețuri constante” neaditive sunt publicate fără nici o ajustare. Această metodă asigură transparența ș(cid:13)i permite utilizatorilor să aprofundeze mai bine importanța problemei. Acest mod de a proceda nu exclude posibilitatea ca, în anumite circumstanțe, responsabilii cu elaborarea datelor să estimeze că e preferabil să se elimine discrepanțele pentru a ameliora coerența globală a datelor. COMPARABILITATEA INTERNAȚIONALĂ A INDICILOR DE PREȚ Ș(cid:13) I DE VOLUM 10. 68. Pentru a realiza comparații de preț ș(cid:13)i de volum la nivel internațional, trebuie să se depăș(cid:13)ească dificultatea pusă de existența unor monede naționale diferite. Dat fiind că ratele de schimb sunt insuficient de stabile pentru acest scop ș(cid:13)i faptul că ele nu reflectă într-un mod corect diferențele între puterile de cumpărare, este necesar să se recurgă la o metodă similară celei utilizate pentru comparațiile în timp, în cadrul aceleiaș(cid:13)i țări. Indicii de preț ș(cid:13)i de volum trebuie deci să fie stabiliți pentru perechi de țări, aplicând aceleaș(cid:13)i tipuri de formule ale indicilor, ca în cazul măsurării variațiilor de la o perioadă la alta. Una sau alta dintre cele două țări (A sau B) poate fi utilizată pentru stabilirea coeficienților de ponderare: astfel, se va putea, din punctul de vedere al țării A să se stabilească un indice de tip Laspeyres cu coeficienți de ponderare corespunzători țării A, sau un indice de tip Paashe, utilizând coeficienți de ponderare obținuți din țara B. 10. 69. Dacă economiile naționale din două țări sunt net diferite una de cealaltă, diferența dintre cei doi indici poate fi foarte importantă, iar în acest caz rezultatele vor depinde într-un mod prea accentuat de țara care a fost aleasă. Pentru a recurge la asemenea comparații binare, SEC impune stabilirea unei medii între cele două țări, sub forma unui indice Fisher. 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 301 10. 70. Comparațiile cantitative directe între situații economice care prezintă puține puncte comune sunt, prin esență, dificil de realizat ș(cid:13)i metoda de deflatare a valorilor curente cu ajutorul indicilor de preț va constitui, în acest caz, cea mai bună soluție. Acest principiu se aplică, de altfel, mai mult pentru comparațiile în spațiu decât pentru cele în timp. O specificare ș(cid:13)i o identificare corectă a produselor va permite calcularea coeficienților de preț plecând de la anchetele de prețuri organizate în fiecare țară. Prețurile, fiind indicate în monedele naționale, interpretarea acestor coeficienți de preț determină luarea în considerare a noțiunii de paritate a puterii de cumpărare (PPC). Pentru un produs dat, PPC între monedele respective ale țărilor A ș(cid:13)i B se defineș(cid:13)te ca numărul de unități din moneda țării B necesare pentru a cumpăra, în această țară B, aceeaș(cid:13)i cantitate de produse care se poate cumpăra în țara A, cu o unitate de monedă a țării A. PPC pentru grupele de produse ș(cid:13)i pentru nivelele de agregare superioare, ajungând până la PIB, sunt obținute ponderând PPC ale diferitelor produse cu partea din cheltuiala totală destinată fiecărui produs. Pentru a obține un indice de preț între cele două țări, indicele PPC trebuie să fie împărțit cu rata de schimb curentă între cele două devize. 10. 71. Pentru serviciile necomerciale, comparațiile internaționale se găsesc în situația de a se confrunta cu aceleaș(cid:13)i probleme ca la comparațiile în timp. Aceasta înseamnă că pentru măsurarea ieș(cid:13)irilor este utilizată suma intrărilor. Metoda folosită în prezent în comparațiile internaționale constă în calculul PPC pe baza coeficienților de preț caracteristici ai principalelor componente ale acestor intrări. Această metodă, care necesită recurgerea la comparații ale volumului intrărilor, nu ține seama de diferențele de productivitate ce caracterizează producția serviciilor necomerciale în țările care fac obiectul comparației. Deci, este necesar să fie puse la punct metode care să permită în schimb recurgerea la comparații ale volumului producției (ieș(cid:13)irilor) de servicii necomerciale. Acest lucru ar trebui, în principiu, să fie posibil pentru serviciile necomerciale individualizabile, metoda generală fiind aceeaș(cid:13)i cu cea folosită pentru comparațiile în timp. 10. 72. SEC recunoaș(cid:13)te necesitatea procedării la comparații internaționale ale prețului ș(cid:13)i volumului. Principalul obiectiv constă în efectuarea comparațiilor de volum ale PIB ș(cid:13)i utilizărilor sale; criteriul de tranzitivitate trebuie, din acest punct de vedere, respectat. Tranzitivitatea înseamnă că indicele direct stabilit pentru țara C, plecând de la țara A, este egal cu indicele indirect obținut prin multiplicarea indicelui direct referitor la țara B ș(cid:13)i stabilit plecând de la țara A cu indicele direct referitor la țara C ș(cid:13)i stabilit plecând de la țara B. 10. 73. Metoda adoptată de SEC pentru calculul unei serii de măsurare multilaterală a volumului ș(cid:13)i a PPC porneș(cid:13)te de la comparații binare între toate perechile posibile de țări considerate. Deș(cid:13)i indicii Fisher folosiți în acest scop nu sunt tranzitivi, este posibilă derivarea unei serii de indici tranzitivi foarte apropiați de indicii Fisher inițiali, folosind tehnica tradițională a celor mai mici pătrate. Minimizarea diferențelor între indicii Fisher inițiali ș(cid:13)i indicii tranzitivi doriți duce la aș(cid:13)a numita formulă EKS. 10. 74. Indicele EKS foloseș(cid:13)te toți indicii indirecți ce leagă o țară i de o țară k, cât ș(cid:13)i indicele direct existent între cele două țari. Este o medie geometrică între indicele direct ce leagă i de k ș(cid:13)i fiecare indice indirect posibil ce leagă cele două țări iș(cid:13)i k. Coeficientul de ponderare aplicat indicelui direct este egal cu de două ori coeficientul de ponderare al fiecărui indice indirect. Tranzitivitatea este asigurată prin posibilitatea de participare a fiecărei țări din bloc la indicele EKS stabilit pentru oricare dintre perechile de țări considerate. 302 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 CAPITOLUL 11 POPULAȚIA Ș(cid:13) I FORȚA DE MUNCĂ 11. 01. Unele comparații între țări sau între ramuri de activitate sau sectoare ale aceleiaș(cid:13)i economii devin semnificative numai dacă agregatele din contabilitatea națională (de ex. produsul intern brut, consumul final al gospodăriilor populației, valoarea adăugată a unei ramuri de activitate, remunerația angajaților) sunt raportate la numărul de locuitori ș(cid:13)i la variabilele reprezentative ale forței de muncă ocupate. Este deci necesar de a dispune de definițiile populației totale, a populației ocupate, a locurilor de muncă, a totalului orelor lucrate, a echivalentului în timp complet ș(cid:13)i a volumului muncii salariate cu remunerare constantă, care să fie strâns legate de conceptele utilizate în contabilitatea națională. 11. 02. Aceste noțiuni sunt definite în sistem pe baza conceptelor de teritoriu economic ș(cid:13)i centru de interes. 11. 03. Intrările referitoare la forța de muncă trebuie să fie clasificate pe baza acelor unități statistice care sunt utilizate ș(cid:13)i pentru analiza producției, anume unitatea tip de activitate locală ș(cid:13)i unitatea instituțională. 11. 04. Agregatele la care se raportează cifrele privind populația ș(cid:13)i forța de muncă reprezintă totaluri anuale. Prin urmare, trebuie să se utilizeze valorile medii ale populației ș(cid:13)i forței de muncă în cursul anului. În cazul anchetelor efectuate în mai multe etape în cursul anului, se reține media rezultatelor obținute la diverse date de referință. Atunci când se face o singură anchetă este important să se asigure că perioada utilizată este pe deplin reprezentativă; ultimele informații disponibile asupra variațiilor observate în cursul anului trebuie să fie utilizate pentru a estima datele privind întregul an. De exemplu, pentru estimarea forței de muncă ocupate medii trebuie ținut cont de faptul că anumite persoane nu muncesc în tot timpul anului (lucrătorii ocazionali ș(cid:13)i/sau sezonieri). POPULAȚIA TOTALĂ 11. 05. Definiție: La o dată determinată, populația totală a unei țări cuprinde totalitatea persoanelor, având cetățenia respectivă sau cetățenie străină, stabilite în mod definitiv pe teritoriul economic al țării, chiar dacă acestea sunt temporar absente. În anumite cazuri, media anuală a numărului de locuitori poate servi ca bază adecvată pentru estimarea variabilelor contabilității naționale sau pentru comparații. 11. 06. Populația totală utilizată în contabilitatea națională este definită după conceptul reș(cid:13)edinței (a se vedea capitolul referitor la unități ș(cid:13)i gruparea unităților). Prin persoană stabilită definitiv se înțelege orice persoană care se găseș(cid:13)te sau are intenția de a se afla pe teritoriul economic al unei țări pe o perioadă de cel puțin un an. Prin persoană temporar absentă se înțelege orice persoană stabilită într-o țară, dar care stă sau are intenția să stea în restul lumii pe o perioadă de cel mult un an. Toate persoanele care aparțin aceleiaș(cid:13)i gospodării (1) sunt rezidente acolo unde aceasta are centrul său de interes economic, adică acolo unde gospodăria posedă un spațiu de locuit sau o serie de spații de locuit pe care membrii săi le tratează sau utilizează ca reș(cid:13)edință principală. Un membru al unei gospodării rezidente continuă să fie rezident chiar dacă efectuează frecvent călătorii în afara teritoriului economic, pentru că centrul său de interes economic continuă să se situeze pe teritoriul economic unde se află gospodăria. 11. 07. Populația totală a unei țări cuprinde: (a) cetățenii proprii, stabiliți în țară; (b) propriile persoane civile care se află în străinătate pentru o perioadă mai mică de un an (lucrători de frontieră, lucrători sezonieri, turiș(cid:13)ti, persoane la tratament etc. ); (1) Noțiunea de gospodărie este definită la capitolul „Unități ș(cid:13)i grupări de unități”. 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 303 (c) persoanele civile străine stabilite în țară pentru o perioadă de cel puțin un an (inclusiv personalul instituțiilor Comunităților Europene ș(cid:13)i al organizațiilor internaționale civile situate pe teritoriul geografic al țării); (d) personalul militar străin (2) activând pe lângă organizații militare internaționale situate pe teritoriul geografic al țării; (e) personalul de asistență tehnică străin (2) în misiune de lungă durată în respectiva țară ș(cid:13)i care este considerat ca fiind angajat de guvernul gazdă în numele guvernului sau al organizației internaționale care finanțează de fapt activitatea sa. Prin convenție, populația totală cuprinde de asemenea, indiferent de durata ș(cid:13)ederii în afara țării: (a) studenții naționali, indiferent de durata studiilor lor în străinătate; (b) membrii (2) forțelor armate naționale staționate în restul lumii; (c) cetățenii proprii (2) care fac parte din personalul bazelor ș(cid:13)tiințifice naționale stabilite în afara teritoriului geografic al țării; (d) cetățenii proprii (2) care fac parte din personalul misiunilor diplomatice din străinătate; (e) cetățenii proprii (2) care sunt membri ai echipajelor navelor de pescuit, altor nave, aeronave ș(cid:13)i platforme plutitoare activând parțial sau în întregime în afara teritoriului economic. 11. 08. Invers, din populația totală a unei țări se exclud: (a) civilii străini aflați în țară pentru o perioadă mai mică de un an (lucrători de frontieră, lucrători sezonieri, turiș(cid:13)ti, persoane la tratament etc. ); (b) persoanele civile proprii aflați în străinătate pentru o perioadă mai mare de un an; (c) personalul militari național activând pe lângă organizații internaționale situate în restul lumii; (d) personalul național de asistență tehnică aflat în misiune de lungă durată în străinătate ș(cid:13)i care este considerat ca angajat de guvernul gazdă în numele guvernului sau al organizației internaționale care finanțează de fapt activitatea sa ș(cid:13)i, prin convenție, (a) studenții străini, indiferent de durata studiilor lor în țară; (b) membrii forțelor armate ale unei țări străine, staționați în țară; (c) personalul străin al bazelor ș(cid:13)tiințifice străine stabilite pe teritoriul geografic al țării; (d) membrii misiunilor diplomatice străine aflate la post în țara respectivă. 11. 09. Populația definită mai sus se diferențiază de populația prezentă (sau de facto) care corespunde persoanelor efectiv prezente pe teritoriul geografic al unei țări, la o dată determinată. POPULAȚIA ACTIVĂ DIN PUNCT DE VEDERE ECONOMIC 11. 10. Definiție: Populația activă din punct de vedere economic cuprinde toate persoanele de ambele sexe, peste o anumită vârstă deter- minată, care furnizează, pe o perioadă de referință specifică, forța de muncă necesară activităților de producție (aș(cid:13)a cum sunt definite în limitele producției din sistem). Ea cuprinde toate persoanele care reunesc condițiile necesare pen- tru a fi considerate ca persoane având o ocupație (angajați sau lucrători care desfăș(cid:13)oară o activitate independentă) sau ca ș(cid:13)omeri. (2) Inclusiv membrii însoțitori din gospodăriile lor. 304 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 „Angajații” ș(cid:13)i „lucrătorii care desfăș(cid:13)oară o activitate independentă” sunt definiți în titlul „Populația ocupată”. „Ș(cid:13) omerii” sunt definiți în titlul „Ș(cid:13) omaj”. POPULAȚIA OCUPATĂ 11. 11. Definiție: Populația ocupată cuprinde toate persoanele — atât angajați, cât ș(cid:13)i lucrători care desfăș(cid:13)oară o activitate indepen- dentă — care exercită o activitate productivă în cadrul limitelor producției din sistemul contabilității naționale. ANGAJAȚII (3) 11. 12. Definiție: Prin angajați, sunt definite toate persoanele care muncesc, pe baza unui contract, pentru o altă unitate instituțională rezidentă ș(cid:13)i primesc o remunerație (înregistrată în D. 1 Remunerarea angajaților). Există o relație între patron ș(cid:13)i angajat atunci când există un contract, formal sau neformal, între o întreprindere ș(cid:13)i o persoană, încheiat în mod normal pe bază voluntară de ambele părți, conform căruia persoana munceș(cid:13)te pentru întreprindere în schimbul unei remunerații în numerar sau în natură. Angajații sunt clasificați în această categorie cu condiția ca ei să nu exercite în acelaș(cid:13)i timp, cu titlu principal, o activitate independentă; în caz contrar ei sunt încadrați în categoria „lucrători care desfăș(cid:13)oară o activitate independentă”. 11. 13. Se includ următoarele categorii: (a) persoanele angajate de un angajator printr-un contract de muncă (lucrători manuali ș(cid:13)i nemanuali, personal de conducere, personal gospodăresc, persoane exercitând o activitate productivă remunerată în cadrul programelor de creare de locuri de muncă); (b) funcționarii publici ș(cid:13)i alți angajați guvernamentali în cazul cărora condițiile de angajare sunt stipulate printr-un statut de drept public; (c) forțele armate, constând din cei înrolați pe termen lung ș(cid:13)i scurt ș(cid:13)i de asemenea recruții (inclusiv recruții care prestează o activitate în scopuri civile); (d) preoții, dacă sunt direct retribuiți de administrația publică sau instituții fără scop lucrativ; (e) proprietarii societăților ș(cid:13)i cvasi-societăților, dacă aceș(cid:13)tia lucrează în aceste întreprinderi; (f) studenții care sunt angajați în mod formal pentru a contribui la procesele de producție ale unei întreprinderi în schimbul unui salariu ș(cid:13)i/sau calificării; (g) lucrătorii la domiciliu (4) cu condiția încheierii unui acord explicit în baza căruia să fie plătiți pe baza muncii efectuate, adică a cantității de muncă care reprezintă contribuția lor la procesul de producție al întreprinderii; (h) lucrătorii cu incapacitate de muncă, cu condiția să existe o relație formală sau neformală angajator-salariat; (i) persoanele angajate de către agențiile de muncă temporară, care trebuie să fie incluse în ramura de activitate a agenției care angajează ș(cid:13)i nu în aceea a întreprinderii pentru care ele lucrează efectiv. Pentru analiza intrări-ieș(cid:13)iri, o reclasare a acestor persoane ș(cid:13)i a costurilor legate de munca lor poate să fie luată în considerare (a se vedea punctul 9. 51). 11. 14. În egală măsură sunt considerate ca angajați persoanele care absentează temporar de la locul lor de muncă, cu condiția ca ele să aibă un angajament formal. Acest angajament formal trebuie să fie determinat de unul sau mai multe dintre criteriile următoare: (a) plata neîntreruptă a salariului; (3) Noțiunea de „angajați” corespunde definiției de „forță de muncă plătită” utilizată de către Organizația Internațională a Muncii. (4) Un lucrător la domiciliu este o persoană care acceptă să lucreze pentru o întreprindere sau să furnizeze o anumită cantitate de bunuri ș(cid:13)i servicii unei întreprinderi la termenele prevăzute într-un acord sau contract încheiat cu acea întreprindere, dar al cărei loc de muncă nu este în acea întreprindere. 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 305 (b) o asigurare de revenire la locul de muncă la sfârș(cid:13)itul situației de excepție sau un acord cu privire la data revenirii; (c) durata absenței de la locul de muncă care, după cum este cazul, poate fi perioada în care lucrătorii primesc o indemnizație fără obligația de a accepta un alt loc de muncă. Sunt cuprinse aici persoanele care absentează temporar de la muncă din motive de boală, accident, concediu de odihnă sau vacanță, grevă a angajaților sau grevă patronală, concedii de studii sau de pregătire profesională, concedii de maternitate sau paternitate, reducere a activității economice, dezorganizare sau suspendare provizorie a muncii din cauza intemperiilor, defecțiunilor mecanice sau electrice sau lipsei de materii prime sau combustibil sau orice altă absență temporară, cu învoire sau nu. LUCRĂTORII CARE DESFĂȘ(cid:13) OARĂ O ACTIVITATE INDEPENDENTĂ 11. 15. Definiție: Prin lucrători care desfăș(cid:13)oară o activitate independentă se înțeleg persoanele care sunt singurii proprietari sau coproprietari de întreprinderi fără personalitate juridică în care muncesc, cu excepția întreprinderilor fără personali- tate juridică clasate în cvasi-societăți. Lucrătorii care desfăș(cid:13)oară o activitate independentă sunt clasificați în această rubrică dacă ei nu exercită în acelaș(cid:13)i timp ș(cid:13)i cu titlu principal o muncă salariată, caz în care sunt cuprinș(cid:13)i în categoria „angajați”. Poate exista situația ca ei să nu fie temporar prezenți la muncă în cursul perioadei de referință pentru un motiv oarecare. Remunerația primită de lucrătorii care desfăș(cid:13)oară o activitate independentă constituie un venit mixt. 11. 16. Lucrătorii care desfăș(cid:13)oară o activitate independentă includ, de asemenea, următoarele categorii de persoane: (a) lucrătorii familiali neremunerați, inclusiv aceia care lucrează în întreprinderi fără personalitate juridică angajate în întregime sau parțial în producția de piață; (b) lucrătorii la domiciliu, al căror venit este în funcție de valoarea produselor rezultate din procesul de producție pentru care ei sunt responsabili, indiferent de volumul muncii lor; (c) lucrătorii care exercită, atât individual, cât ș(cid:13)i colectiv, activități de producție cu privire exclusiv la consumul final propriu sau formarea de capital propriu. De asemenea, din categoria lucrătorilor care desfăș(cid:13)oară o activitate independentă fac parte lucrătorii voluntari, neremunerați, dacă activitățile lor pe bază de voluntariat sunt producătoare de bunuri (de exemplu, construcția unei locuințe, a unui edificiu de cult sau a altei clădiri). În cazul în care activitățile voluntare conduc la o producție de servicii (de exemplu, îngrijirea persoanelor, servicii de curățenie, prestate fără remunerație), lucrătorii implicați nu sunt incluș(cid:13)i în rândul populației ocupate, pentru că aceste servicii voluntare nu constituie producție (a se vedea punctul 3. 08. ). În cazul producției de servicii legate de locuințele ocupate de proprietarii acestora nu este o intrare de forță de muncă, întrucât proprietarii ocupanți ai locuințelor nu sunt considerați lucrători care desfăș(cid:13)oară o activitate independentă. POPULAȚIA OCUPATĂ Ș(cid:13) I REZIDENȚA 11. 17. Compararea rezultatului activității unităților productive cu populația ocupată nu se poate face decât dacă aceasta din urmă cuprinde atât rezidenții, cât ș(cid:13)i nerezidenții care lucrează pentru unitățile productive rezidente. În consecință, populația ocupată trebuie să includă în egală măsură următoarele categorii de persoane: (a) lucrătorii de frontieră nerezidenți, adică persoanele care traversează zilnic frontiera pentru a veni să muncească pe teritoriul economic; (b) lucrătorii sezonieri nerezidenți, adică persoanele care se instalează pe teritoriul economic pentru a exercita, pe o perioadă mai mică de un an, o activitate în cadrul ramurilor unde periodic este necesar un supliment de mână de lucru; (c) membrii forțelor armate naționale staționați în restul lumii; (d) cetățenii naționali care lucrează la bazele ș(cid:13)tiințifice naționale situate în afara teritoriului geografic al țării; (e) cetățenii proprii care fac parte din personalul misiunilor diplomatice din străinătate; 306 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 (f) membrii echipajelor navelor de pescuit, altor nave, aeronave, platforme plutitoare exploatate de unitățile rezidente; (g) angajații locali ai organelor de administrație publică situate în afara teritoriului economic. 11. 18. Pe de altă parte, următorii sunt excluș(cid:13)i din rândul populației ocupate: (a) lucrătorii de frontieră ș(cid:13)i sezonieri rezidenți, adică cei care lucrează pe un alt teritoriu economic; (b) cetățenii proprii care fac parte din echipajele navelor de pescuit, altor nave, aeronave ș(cid:13)i platforme plutitoare exploatate de unități nerezidente; (c) angajații locali ai agențiilor guvernamentale străine situate pe teritoriul geografic al țării; (d) personalul instituțiilor Comunităților Europene ș(cid:13)i al organizațiilor internaționale civile situate pe teritoriul geografic al țării (inclusiv angajații locali recrutați direct); (e) membrii forțelor armate care lucrează în cadrul organizațiilor militare internaționale situate pe teritoriul geografic al țării; (f) cetățenii proprii care lucrează la bazele ș(cid:13)tiințifice străine constituite pe teritoriul economic. 11. 19. Pentru a permite trecerea la conceptele utilizate în general în statisticile privind forța de muncă (populația ocupată la scară națională), SEC prevede evidențierea separată a următoarelor rubrici: (a) persoanele încorporate pentru serviciul militar (necuprinse în statisticile privind forța de muncă dar incluse în SEC la serviciile administrației publice); (b) rezidenții care lucrează la unități producătoare nerezidente (cuprinș(cid:13)i în statisticile privind forța de muncă, dar neincluș(cid:13)i în populația ocupată după cum se defineș(cid:13)te în SEC); (c) nerezidenții care lucrează la unități producătoare rezidente (necuprinș(cid:13)i în statisticile privind forța de muncă, dar incluș(cid:13)i în populația ocupată după cum se defineș(cid:13)te în SEC); (d) lucrătorii rezidenți care locuiesc permanent în cadrul unei instituții; (e) lucrătorii rezidenți care nu au atins vârsta specificată pentru a fi recenzați în statisticile privind forța de muncă. Ș(cid:13) OMAJUL 11. 20. Definiție: Conform normelor stabilite de Organizația Internațională a Muncii (a 13-a Conferință internațională a statisticienilor din domeniul muncii), în categoria de ș(cid:13)omeri sunt incluse toate persoanele care au depăș(cid:13)it o anumită vârstă ș(cid:13)i care, în cursul perioadei de referință erau: (a) „fără ocupație”, adică nu aveau un loc de muncă remunerat sau care desfăș(cid:13)oară o activitate independentă; (b) „disponibili pentru a munci”, adică erau disponibili pentru a ocupa un loc de muncă remunerat sau care desfă- ș(cid:13)oară o activitate independentă în perioada de referință; (c) „în căutarea unui loc de muncă”, adică cei care au întreprins demersurile specifice într-o perioadă recentă, deter- minată, pentru a căuta un loc de muncă remunerat sau care desfăș(cid:13)oară o activitate independentă. Demersurile specifice pot include: înregistrarea la un birou public sau privat de plasare; cereri de angajare; solicitarea de informații privind posibilitatea angajării în cadrul unor spații de lucru, ferme sau la poarta uzinelor, piețe sau în alte locuri unde se recrutează în mod obiș(cid:13)nuit lucrători; publicarea sau răspunsul la anunțuri în ziare; căutările prin relații personale; căutarea de terenuri, de imobile, de maș(cid:13)ini sau echipamente pentru crearea de întreprinderi proprii; demersurile pentru obținerea resurselor financiare, a permiselor, a licențelor etc. 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 307 11. 21. Definiție: Rata ș(cid:13)omajului reflectă procentajul persoanelor fără un loc de muncă în totalul populației active. Rata ș(cid:13)omajului este calculată pe sexe/categorii de vârstă care la rândul lor pot fi încruciș(cid:13)ate altor variabile demografice, precum starea civilă, nivelul de calificare sau naționalitatea. LOCURI DE MUNCĂ 11. 22. Definiție: Un loc de muncă se defineș(cid:13)te drept un contract explicit sau implicit încheiat (5) între o persoană ș(cid:13)i o unitate instituțională rezidentă pentru prestarea unei munci (6) exercitate contra unei remunerări (7) pentru o durată deter- minată sau până la dispoziții contrare. Această definiție cuprinde atât locurile de muncă ale angajaților (persoanele la care se face referire aparțin unei alte unități instituționale decât cea din care face parte angajatorul), cât ș(cid:13)i cele ale lucrătorilor care desfăș(cid:13)oară o activitate independentă (persoanele la care se face referire aparțin aceleiaș(cid:13)i unități instituționale ca ș(cid:13)i angajatorul). 11. 23. Noțiunea de loc de muncă diferă de cea de populație ocupată, definită mai sus, în sensul că: (a) include al doilea, al treilea etc. loc de muncă deținut de aceeaș(cid:13)i persoană, care pot fi exercitate fie una în continuarea celeilalte în cursul unei perioade de referință (în mod obiș(cid:13)nuit o săptămână), fie în paralel, când o persoană are, de exemplu, o slujbă ziua ș(cid:13)i o alta seara; (b) pe de altă parte, exclude persoanele care temporar nu sunt la locul de muncă, dar care au un „ataș(cid:13)ament formal față de locul lor de muncă” sub forma, de exemplu, a unei „asigurări de revenire la muncă sau un acord privind data revenirii”. Asemenea acorduri încheiate între un angajator ș(cid:13)i o persoană în ș(cid:13)omaj temporar sau plecată din unitate în vederea pregătirii profesionale nu sunt luate în calculul numărului de locuri de muncă din cadrul sistemului. LOCURI DE MUNCĂ Ș(cid:13) İ REZIDENȚĂ 11. 24. Un loc de muncă pe teritoriul economic al țării reprezintă un contract explicit sau implicit încheiat între o persoană (care poate fi rezident pe un alt teritoriu economic) ș(cid:13)i o unitate instituțională cu locul de reș(cid:13)edință în țară. Pentru a măsura mâna de lucru ocupată în economie, se ține cont numai de rezidența unității instituționale a producătorului, deoarece numai producătorii rezidenți contribuie la formarea produsului intern brut. 11. 25. Mai mult: (a) locurile de muncă sunt incluse în calculul locurilor de muncă existente pe teritoriul economic atunci când angajații unui producător rezident lucrează temporar pe un alt teritoriu economic ș(cid:13)i când natura ș(cid:13)i durata activității nu justifică tratarea acesteia drept unitate rezidentă fictivă celuilalt teritoriu; (b) locurile de muncă sunt excluse de la calculul locurilor de muncă existente pe teritoriul economic când munca se prestează pentru unități instituționale nerezidente, adică unități care au centrul de interes în altă țară ș(cid:13)i nu au intenția de a exercita o activitate pe teritoriul național pe parcursul unei perioade de cel puțin un an; (c) locurile de muncă ale personalului organizațiilor internaționale ș(cid:13)i ale personalului recrutat local care lucrează în serviciul ambasadelor străine sunt excluse din calcul, deoarece unitățile angajatoare nu sunt rezidente. TOTALUL ORELOR LUCRATE 11. 26. Definiție: Totalul orelor lucrate reprezintă suma orelor efectiv lucrate în calitate de salariat sau lucrător care desfăș(cid:13)oară o acti- vitate independentă în cursul perioadei contabile, în cadrul limitelor producției. (5) Contractul explicit sau implicit se referă la aportul de forță de muncă ș(cid:13)i nu la furnizarea unui bun sau serviciu. (6) Muncă înseamnă o activitate care contribuie la producția de bunuri sau servicii în limitele producției. În principiu, legalitatea prestării muncii ș(cid:13)i vârsta muncitorului sunt irelevante. (7) Remunerarea trebuie interpretată aici în sens larg, incluzând venitul mixt al lucrătorilor care desfăș(cid:13)oară o activitate independentă. 308 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 Având în vedere că se dă o definiție largă a angajaților, incluzând lucrătorii care temporar nu sunt prezenți la lucru, dar ș(cid:13)i-au exprimat un ataș(cid:13)ament formal față de acesta, precum ș(cid:13)i angajații cu fracțiune de normă, SEC recomandă ca măsură potrivită de calcul a productivității numărul total de ore lucrate ș(cid:13)i nu numărul de persoane. În cadrul sistemului se preferă totalul orelor lucrate ca măsură a forței de muncă ocupate. 11. 27. Conform normelor stabilite de Organizația Internațională a Muncii (a 10-a Conferință internațională a statisticienilor din domeniul muncii), totalul orelor efectiv lucrate cuprinde: (a) orele lucrate efectiv în timpul perioadelor normale de lucru; (b) orele efectuate în plus față de orele lucrate în timpul perioadelor normale de lucru ș(cid:13)i în general remunerate la tarife superioare baremului normal (ore suplimentare); (c) timpul petrecut la locul de muncă ș(cid:13)i afectat pentru: pregătirea locului de muncă, lucrări de reparații ș(cid:13)i întreținere, pregătirea ș(cid:13)i curățarea instrumentelor, precum ș(cid:13)i întocmirea chitanțelor, facturilor, a fiș(cid:13)elor privind orele lucrate ș(cid:13)i a altor rapoarte; (d) timpul petrecut la locul de muncă ca timp mort din cauză, de exemplu, a lipsei ocazionale de lucru, defectării maș(cid:13)inilor sau accidentelor sau timpul petrecut la locul de muncă fără a se presta nici o muncă, dar care se remunerează în baza unui contract de muncă garantat; (e) timpul corespunzător unor perioade scurte de pauză la locul de muncă, inclusiv pauzele de lucru pentru gustări. 11. 28. Pe de altă parte, orele efectiv lucrate nu includ: (a) orele remunerate dar neefectuate, cum ar fi concediile anuale plătite, zilele de sărbătoare ș(cid:13)i concediile de boală; (b) pauzele pentru masă; (c) orele consacrate drumului de la domiciliu la locul de muncă, chiar ș(cid:13)i când sunt plătite (de exemplu, în sectorul construcțiilor). Cu toate acestea deplasările organizate în timpul orelor de muncă fac parte din orele lucrate. 11. 29. Totalul orelor lucrate corespunde sumei orelor efectiv lucrate în timpul perioadei contabile de către angajații ș(cid:13)i lucrătorii care desfăș(cid:13)oară o activitate independentă de pe teritoriul economic: (a) inclusiv munca prestată în afara teritoriului economic în contul unităților instituționale angajatoare rezidente care nu au nici un centru de interes economic în străinătate; (b) exclusiv munca prestată pentru unități instituționale angajatoare străine care nu au nici un centru de interes economic în cadrul teritoriului economic. 11. 30. Numeroasele anchete efectuate în cadrul întreprinderilor urmăresc orele remunerate ș(cid:13)i nu orele lucrate. În aceste cazuri, orele lucrate trebuie să fie evaluate pentru fiecare grupă de locuri de muncă, utilizând toate informațiile disponibile privind concediile plătite etc. 11. 31. Pentru analiza unui ciclu economic poate fi utilă ajustarea totalului orelor lucrate prin adoptarea unui număr standard de zile de lucru pe an. ECHIVALENT NORMĂ ÎNTREAGĂ 11. 32. Definiție: Populația ocupată echivalent normă întreagă, care este egală cu numărul de locuri de muncă echivalent normă întreagă, se defineș(cid:13)te ca numărul total de ore lucrate împărțite la media anuală a orelor lucrate în locuri de muncă normă întreagă pe teritoriul economic. 11. 33. Această definiție nu descrie neapărat modul în care conceptul este evaluat: deoarece durata programului de lucru cu normă întreagă a evoluat pe parcursul timpului ș(cid:13)i diferă de la o ramură de activitate la alta, trebuie folosite metode care să stabilească, pentru fiecare grupă de activitate, proporția medie ș(cid:13)i numărul mediu de ore lucrate în alte activități, altele decât cele care utilizează forța de muncă cu normă întreagă. In primul rând trebuie evaluată o săptămână normală cu normă întreagă, pe fiecare grupă de activitate. Dacă este posibil, o grupă de activitate poate fi definită într-o ramură de activitate pe baza sexului ș(cid:13)i/sau tipului de muncă 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 309 efectuat. Numărul de ore convenit contractual constituie pentru activitățile salariate criteriile adecvate pentru stabilirea acestor cifre. Echivalentul normă întreagă se calculează separat pentru fiecare grupă de activitate, iar apoi este totalizat. 11. 34. Cu toate că numărul de ore lucrate constituie modalitatea cea mai bună de măsurare a forței de muncă ocupate, echivalentul normă întreagă are avantajul de a fi mai uș(cid:13)or de estimat ș(cid:13)i de a uș(cid:13)ura comparațiile internaționale cu țările care nu pot calcula decât populația ocupată echivalent normă întreagă. VOLUMUL MUNCII SALARIATE CU REMUNERARE CONSTANTĂ 11. 35. Definiție: Volumul muncii salariate cu remunerare constantă măsoară aporturile curente de mână de lucru evaluate la nivelurile remunerării ocupațiilor salariate în vigoare în cursul unei perioade de referință determinate. 11. 36. Remunerarea angajaților la prețuri curente divizată cu volumul de muncă salariată la prețuri constante dă un indice implicit al costului salarial comparabil cu indicele implicit al prețurilor utilizărilor finale. 11. 37. Conceptul volumului de muncă salariată cu remunerare constantă serveș(cid:13)te la exprimarea schimbărilor intervenite în cadrul forței de muncă (de exemplu, miș(cid:13)carea de la lucrătorii cu salarii mici către lucrătorii cu salarii mai mari). Pentru ca să fie pertinentă ș(cid:13)i utilă, analiza ar trebui să fie realizată pe ramuri de activitate. 310 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 CAPITOLUL 12 CONTURI ECONOMICE TRIMESTRIALE 12. 01. Parte integrantă a sistemului de conturi naționale, conturile economice trimestriale servesc, între altele, la analiza anului curent ș(cid:13)i la calculul estimărilor provizorii pentru anul precedent. Conturile trimestriale economice constituie un ansamblu coerent de operații, de conturi ș(cid:13)i solduri contabile, acoperind atât sfera financiară, cât ș(cid:13)i nefinanciară, fiind înregistrate trimestrial. Ele adoptă aceleaș(cid:13)i principii, definiții ș(cid:13)i structuri ca ș(cid:13)i conturile anuale, sub rezerva anumitor modificări datorate perioadei acoperite. 12. 02. Importanța conturilor economice trimestriale ține în mod esențial de faptul că ele constituie singurul ansamblu coerent de indicatori disponibil în scurt timp ș(cid:13)i apt să furnizeze o imagine globală pe termen scurt a activității economice, atât pentru mediul financiar, cât ș(cid:13)i nefinanciar. 12. 03. Perioada acoperită de conturile trimestriale ș(cid:13)i necesitatea de a dispune de informații fiabile cât mai repede posibil conferă acestor conturi caracteristici specifice care se referă la alegerea metodelor statistice care urmează a fi aplicate, luarea în calcul a variațiilor sezoniere, cercetarea coerenței dintre conturile trimestriale ș(cid:13)i conturile anuale precum ș(cid:13)i particularități legate de perioada de referință. Aceste caracteristici vor fi studiate detaliat în manualul conturilor trimestriale pe care Eurostat are intenția de a-l publica înainte de intrarea în vigoare a prezentei metodologii. 12. 04. Metodele statistice utilizate pentru elaborarea conturilor trimestriale se pot deosebi sensibil câteodată de cele folosite pentru conturile anuale. Ele se pot clasifica în două mari categorii: proceduri directe ș(cid:13)i proceduri indirecte. Recurgerea la procedurile directe depinde de disponibilitatea, la intervale trimestriale, cu ajutorul simplificărilor care se impun, a aceloraș(cid:13)i surse de date ca acelea care servesc la elaborarea conturilor anuale. Pe de altă parte, procedurile indirecte se bazează pe dezagregarea datelor anuale cu ajutorul tehnicilor matematice sau statistice, făcându-se apel la indicatorii de referință care permit extrapolări pentru anul curent. Alegerea între diversele proceduri indirecte trebuie să țină cont mai presus de toate de obligația minimizării erorii de previziune pentru anul curent pentru ca estimările anuale provizorii să fie cât mai apropiate de cifrele definitive. Această alegere va depinde printre altele de informațiile trimestriale disponibile. 12. 05. Seriile de conturi trimestriale foarte adesea indică variații pe termen foarte scurt, datorate condițiilor climatice, obiș(cid:13)nuințelor sociale, legislației etc. , pe care le denumim adesea variații sezoniere. Deș(cid:13)i caracterul sezonier face parte integrantă din datele trimestriale, el este adesea un obstacol în identificarea ș(cid:13)i analiza corectă a componentei ciclice a unei tendințe. De aici necesitatea de a elabora atât conturile brute, cât ș(cid:13)i conturile corectate ale variațiilor sezoniere, trebuind să fie asigurată coerența contabilă a cifrelor corectate în funcție de variațiile sezoniere. O problemă similară cu ajustarea sezonieră este aceea a corecțiilor care trebuie aduse pentru a se ține cont de variația numărului de zile lucrate. Aceasta va fi, de asemenea, abordată în detaliu în manualul Eurostat. 12. 06. Deoarece conturile trimestriale adoptă acelaș(cid:13)i cadru ca ș(cid:13)i conturile anuale, trebuie să fie compatibile cu acestea în timp. Pentru variabilele de flux, trebuie deci ca pentru fiecare an, suma celor patru rezultate trimestriale să fie egală cu totalul anual. In principiu, nimic nu împiedică îndeplinirea acestei condiții pentru anii precedenți. Pentru anul în curs însă se pune problema priorității cronologice între datele anuale ș(cid:13)i cele trimestriale, ultimele fiind în mod normal disponibile mai repede. Această problemă poate fi rezolvată hotărând ca estimările provizorii ale cifrelor anuale să fie obținute prin agregarea datelor trimestriale. Atunci când informațiile anuale devin disponibile antrenând o revizuire a cifrelor provizorii, trebuie să se modifice în consecință datele trimestriale. În unele sisteme, conturile anuale sunt un subprodus al contabilității trimestriale ș(cid:13)i nu se procedează la un exercițiu anual separat. 12. 07. Coerența cronologică trebuie să fie asigurată pentru datele brute ș(cid:13)i, într-o modalitate compatibilă cu procedurile de corecție a variațiilor sezoniere, de asemenea pentru cifrele ajustate. 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 311 12. 08. Dacă în principiu, majoritatea operațiunilor ș(cid:13)i soldurilor contabile se repartizează în mod relativ regulat între diferitele trimestre, există anumite operațiuni care se concentrează asupra unuia sau a două trimestre ale anului. Este cazul, de exemplu, al impozitelor pe venit, al dividendelor sau al dobânzilor. Tratarea acestor cazuri particulare depinde mult de felul în care sunt obținute cifrele corespondente. 12. 09. Din punct de vedere teoretic, nimic nu se opune ca o prezentare identică cu aceea a conturilor anuale să fie adoptată ș(cid:13)i pentru conturile trimestriale. În practică, în orice caz, este util a se proceda la diverse simplificări ș(cid:13)i agregări de o manieră care să permită obținerea de date trimestriale fiabile, într-un timp foarte scurt (a se vedea programul de transmitere de date ș(cid:13)i sumarul tabelelor furnizate în cadrul SEC 1955). 312 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 CAPITOLUL 13 CONTURILE REGIONALE 13. 01. Conturile regionale reprezintă o versiune la nivel regional a conturilor economiei naționale. Conturile regionale utilizează conceptele folosite pentru conturile economiei naționale, dacă nu se indică altfel în această secțiune. 13. 02. Construirea unui ansamblu complet al conturilor regionale presupune a trata fiecare regiune ca o entitate economică distinctă. În acest context, operațiunile pe care o regiune le realizează cu alte regiuni devin un fel de operațiuni cu exteriorul. Este de la sine înțeles că operațiunile exterioare ale unei regiuni se subdivid în două: operațiuni cu celelalte regiuni din țară ș(cid:13)i operațiuni care au loc cu restul lumii. 13. 03. Problemele conceptuale (a se vedea punctele 13. 10. -13. 14. ) privind elaborarea conturilor regionale explică, în parte, de ce acestea sunt limitate numai la înregistrarea activităților de producție pe ramuri de activitate ș(cid:13)i la construirea conturilor pentru anumite sectoare instituționale, de exemplu, sectorul „gospodăriile populației”. TERITORIUL REGIONAL 13. 04. Economia regională a unei țări face parte din economia sa națională. Aceasta din urmă este definită în termenii unităților instituționale. Ea cuprinde toate unitățile instituționale care îș(cid:13)i au centrul de interes pe teritoriul economic (a se vedea punctul 2. 04. ). Dacă teritoriul economic este constituit, prin esență, de teritoriul geografic, cele două nu coincid exact (a se vedea punctul 2. 05. ). Teritoriul economic al unei țări poate fi împărțit în mai multe teritorii regionale ș(cid:13)i un teritoriu extraregional. 13. 05. Teritoriul regional cuprinde: (a) regiunea, care face parte din teritoriul geografic al unei țări; (b) incintele zonelor libere, inclusiv antrepozitele ș(cid:13)i uzinele aflate sub control vamal ș(cid:13)i care sunt situate în aceste regiuni. 13. 06. Teritoriul extraregional este constituit din părți ale teritoriului economic al unei țări care nu pot fi atribuite direct unei singure regiuni. El cuprinde: (a) spațiul aerian național, apele teritoriale ș(cid:13)i platforma continentală situată în apele internaționale asupra cărora țara dispune de drepturi exclusive; (b) enclavele teritoriale, adică teritoriile geografice situate în restul lumii ș(cid:13)i utilizate în virtutea unor tratate internaționale sau acorduri între state, de către administrațiile publice ale țării (ambasade, consulate, baze militare, baze ș(cid:13)tiințifice etc. ); (c) zăcămintele de petrol, gaze naturale etc. situate în apele internaționale, în afara platformei continentale a țării, care sunt exploatate de către unități rezidente. 13. 07. Nomenclatorul unităților teritoriale statistice (NUTS) furnizează o defalcare unică ș(cid:13)i uniformă a teritoriului economic al Uniunii Europene. NUTS reprezintă clasificarea teritorială în vederea elaborării conturilor regionale. UNITĂȚILE Ș(cid:13) I REZIDENȚA 13. 08. Se deosebesc două tipuri de unități. În primul rând, unitatea cu activitate economică locală (UAE locală) pentru analiza fluxurilor care intervin în procesele de producție ș(cid:13)i în consecință în utilizarea bunurilor ș(cid:13)i serviciilor. În al doilea rând, unitatea instituțională pentru analiza fluxurilor afectând veniturile, capitalul, operațiunile financiare, alte fluxuri ș(cid:13)i bilanțurile. 13. 09. UAE locală este partea din unitatea cu activitate economică relevantă la nivel local. Unitatea locală este o unitate instituțională producând bunuri ș(cid:13)i servicii sau o parte a acesteia situată într-un loc identificat din punct de vedere geografic (a se vedea punctul 2. 106. ). Ca urmare, în principiu, este posibil să se determine fără nici o ambiguitate rezidența regională a unei UAE locale. 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 313 Pentru operațiunile care au o legătură cu activitatea de producție, este indispensabil de a se inventaria fluxurile între mai multe UAE locale, aparținând aceleiaș(cid:13)i unități instituționale, dar situate în regiuni diferite. SEC recomandă includerea livrărilor între unitățile locale în definiția producției ș(cid:13)i acest lucru este cu deosebire important în contabilitatea regională. 13. 10. Pentru elaborarea conturilor regionale se disting două tipuri de unități instituționale. Primul tip este unitatea uniregională, care îș(cid:13)i are centrul de interes economic ș(cid:13)i care exercită cea mai mare parte a activităților într-o singură regiune. Unitățile uniregionale regrupează gospodăriile populației, societățile ale căror UAE locale sunt toate situate în aceeaș(cid:13)i regiune, administrațiile statelor federale ș(cid:13)i administrațiile locale, cel puțin o parte din asigurările sociale ș(cid:13)i numeroase instituții fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor populației. Al doilea tip de unitate instituțională este unitatea pluriregională, al cărei centru de interes economic este situat în mai multe regiuni. Numeroasele societăți ș(cid:13)i un anumit număr de întreprinderi fără scop lucrativ se găsesc în această situație. De asemenea, este cazul, în cea mai mare parte, al unităților instituționale ale căror activități se desfăș(cid:13)oară pe întreg teritoriul țării, cum ar fi administrația centrală ș(cid:13)i un număr mic de societăți în general în situația de monopoluri sau cvasimonopoluri precum societățile naționale de cale ferată sau de electricitate. 13. 11. Toate operațiunile unităților instituționale uniregionale sunt alocate regiunii în care ele îș(cid:13)i au centrul de interes economic. Pentru gospodăriile populației, centrul de interes economic corespunde regiunii unde trăiesc ș(cid:13)i nu regiunii unde lucrează. Alte unități uniregionale sunt considerate a-ș(cid:13)i avea centrul de interes economic în regiunea în care ele sunt situate. 13. 12. Anumite operațiuni ale unităților pluriregionale nu pot fi regionalizate decât cel mult în teorie. Este cazul, în cea mai mare parte, al operațiunilor de repartiție ș(cid:13)i a celor financiare. Prin urmare, soldurile contabile ale unităților pluriregionale nu pot fi definite fără ambiguitate la nivel regional. 13. 13. Ar exista o posibilitate care constă în repartizarea între regiuni a tuturor operațiunilor unităților pluriregionale, după o anumită regulă empirică. Cu toate acestea, s-a căzut de acord să nu se considere această metodă ca o soluție deosebit de practică. Ea presupune, de fapt, o adaptare conceptuală a SEC, deoarece argumentele care împiedică includerea unei secvențe complete de conturi pentru UAE locale/ramurile de activitate în cadrul central interzic în principiu să se repartizeze, în totalitate, ansamblul unităților instituționale ș(cid:13)i al conturilor lor între diferitele regiuni, pentru că în principiu, acest lucru ar presupune construirea unui ansamblu complet de conturi pentru UAE locale. 13. 14. Considerațiile precedente limitează sistemul conturilor regionale la următoarele elemente: (a) agregate regionale referitoare la activitățile productive, pe ramuri de activitate: 1. valoarea adăugată brută; 2. remunerarea salariaților; 3. populația ocupată; 4. salariați; 5. formarea brută de capital fix; (b) produsul intern brut regional (PIBR); (c) conturile regionale ale gospodăriilor populației. METODE DE REGIONALIZARE 13. 15. Contabilitatea regională se rezumă la operațiunile unităților care sunt rezidente într-un teritoriu regional. În ansamblu, regionalizarea se poate face după metodele ascendente, descendente sau mixte. Aceste metode sunt descrise mai jos: (a) Metoda ascendentă („de jos în sus”) Metoda ascendentă de estimare presupune a se pleca de la informațiile relative ale unităților rezidente dintr-o regiune ș(cid:13)i apoi a le însuma, până la obținerea totalului regional al agregatului respectiv. Suma valorilor regionale trebuie să fie egală cu valoarea națională. 314 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 (b) Metoda descendentă („de sus în jos”) Metoda descendentă presupune a repartiza o cifră națională între diferitele regiuni, fără a căuta să se izoleze rezultatele individuale ale unităților rezidente; această repartizare are loc cu ajutorul unei chei de repartiție, reflectând pe cât posibil caracteristicile estimate. Metoda se numeș(cid:13)te descendentă pentru că agregatul este atribuit unei regiuni ș(cid:13)i nu unei unități individuale. Cu toate acestea, se recurge la noțiunea de unitate rezidentă pentru a garanta o acoperire regională corectă a cheii de repartiție utilizate. (c) Metoda mixtă Metoda ascendentă poate fi aplicată ca atare numai în rare cazuri. Se admite, în consecință, să se recurgă ș(cid:13)i la metode mixte. Astfel, de exemplu, se poate găsi o variabilă sau un ansamblu agregat de variabile care nu pot fi regionalizate prin intermediul metodei ascendente decât la nivelul 1 al NUTS ș(cid:13)i deci pentru nivelele 2 ș(cid:13)i 3 se recurge la metoda descendentă. 13. 16. În principiu, metoda ascendentă are avantajul de a face direct apel la sursele de date pertinente la nivel regional. Avantajul metodei descendente este coerența numerică garantată între conturile naționale ș(cid:13)i cele regionale. Cu toate acestea, ea prezintă ș(cid:13)i inconvenientul de a furniza estimări care nu sunt calculate plecând de la datele directe, ci prin intermediul unei chei care se presupune a fi corelată cu fenomenul măsurat. 13. 17. Atunci când acest lucru este posibil, se recomandă ca valorile regionale, care din punct de vedere conceptual corespund exact cu valorile naționale, să fie estimate direct prin intermediul metodei ascendente. Metoda descendentă nu furnizează o bază de date solidă ș(cid:13)i fiabilă care să permită aprecierea exactității estimărilor, în timp ce metoda ascendentă atrage atenția asupra unei posibile neconcordanțe cu totalul național. PRINCIPALELE AGREGATE PE RAMURI DE ACTIVITATE 13. 18. O ramură de activitate la nivel regional cuprinde toate UAE locale, care exercită o activitate economică identică sau similară în acea regiune (a se vedea punctul 2. 108. ). Unitatea locală este unitatea care serveș(cid:13)te drept bază de calcul pentru datele referitoare la activitățile de producție (producție, consum intermediar etc. ). 13. 19. În general, agregatele referitoare la activitățile de producție trebuie să fie repartizate regiunii în care unitatea care efectuează operațiunile respective îș(cid:13)i are rezidența. Locul de rezidență a UAE locale este un criteriu esențial pentru repartizarea acestor agregate unei regiuni determinate. 13. 20. Criteriul general de repartizare a formării brute de capital unei regiuni este acela al proprietății, după exemplul conturilor naționale (a se vedea punctul 2. 05, nota de subsol 1). Activele fixe care aparțin unei unități pluriregionale sunt repartizate UAE locale care le utilizează. Ca ș(cid:13)i în conturile naționale, activele fixe primite în locație simplă sunt înregistrate în regiunea proprietarului lor iar cele luate în contract de leasing în regiunea utilizatorului. 13. 21. În practică, este posibil să se dispună doar de informații la nivelul unităților care cuprind mai multe UAE locale angajate în diferite activități ș(cid:13)i/sau regiuni diferite. În acest caz, se recurge la utilizarea indicatorilor disponibili (cum ar fi remunerarea salariaților sau populația ocupată din regiune) pentru regionalizarea datelor pe ramuri de activitate. 13. 22. Când se face referire la definiția UAE locală, trebuie avute în vedere următoarele trei situații: (a) o activitate de producție care necesită un volum semnificativ de mână de lucru (1), realizată într-un loc bine stabilit, care nu ridică nici o problemă. Cu toate acestea, în anumite cazuri se impun câteva clarificări (a se vedea punctele 13. 24. -13. 27. ); (b) o activitate de producție care nu necesită un volum semnificativ de mână de lucru, este exercitată într-un loc bine stabilit, nu este considerată ca o UAE locală distinctă, iar producția corespunzătoare trebuie să fie repartizată unității locale responsabile cu gestionarea acestei producții; (1) În prezentul context, se consideră volum semnificativ de mână de lucru cel puțin echivalentul anual al unui lucrător cu jumătate de normă. 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 315 (c) o activitate de producție care nu se derulează într-un loc stabilit impune a se recurge la conceptul de rezidență la nivel național. 13. 23. Activitățile auxiliare nu sunt izolate astfel încât să formeze entități distincte sau nu sunt separate de activitățile sau entitățile principale ori secundare pe care le servesc (a se vedea punctul 2. 104. ). În consecință, activitățile auxiliare trebuie integrate în UAE locale pe care le servesc. Activitățile auxiliare pot să se desfăș(cid:13)oare în locuri distincte, situate în alte regiuni decât în acelea în care sunt stabilite unitățile locale pe care le servesc. Aplicarea strictă a regulii mai sus menționate pentru repartizarea geografică a activităților auxiliare ar duce la o subestimare a agregatelor calculate pentru regiunile în care sunt concentrate activitățile auxiliare. În consecință, conform principiului rezidenței, activitățile auxiliare trebuie să fie atribuite regiunii în care au loc; ele rămân în cadrul aceleiaș(cid:13)i ramuri de activitate a UAE locale pe care o servesc. 13. 24. Metodele de regionalizare necesită anumite clarificări pentru unele ramuri de activitate, cum ar fi: (a) construcții; (b) transporturi, depozitare ș(cid:13)i comunicații; (c) intermedieri financiare. 13. 25. În ceea ce priveș(cid:13)te construcțiile, ș(cid:13)antierele trebuie să fie tratate ca UAE locale independente, atunci când activitatea lor este semnificativă (a se vedea punctul 2. 09. , nota de subsol 4). Având în vedere mobilitatea unor echipamente (de exemplu, stivuitoare, macarale) între unitățile locale ale aceleiaș(cid:13)i UAE ș(cid:13)i absența informației la nivelul ș(cid:13)antierelor, se recomandă a se aloca formarea brută de capital fix în aceste echipamente sediului UAE. 13. 26. Pentru transporturi, inclusiv prin conducte, este important să se definească UAE locale cărora trebuie să le fie atribuite producția ș(cid:13)i formarea de capital. Pentru transporturile terestre (exclusiv transportul pe căile ferate) producția ș(cid:13)i formarea de capital trebuie să fie atribuite depourilor sau unităților locale similare unde sunt păstrate echipamentele. Pentru transportul maritim ș(cid:13)i fluvial producția ș(cid:13)i utilajele mobile trebuie să fie atribuite portului de care aparține unitatea. În ceea ce priveș(cid:13)te rețelele de conducte, acestea trebuie să fie atribuite UAE locale care le exploatează. Referitor la transporturile feroviare ș(cid:13)i aeriene, trebuie utilizată o metodă descendentă, permițând repartizarea agregatelor naționale între diferitele regiuni cu ajutorul indicatorilor corespunzători. Remunerarea salariaților trebuie să fie atribuită regiunii unde lucrează personalul. Excedentul brut de exploatare trebuie să fie repartizat între regiuni pe baza indicatorilor referitori la activitatea liniilor feroviare sau aeriene. În domeniul comunicațiilor, cabinele ș(cid:13)i aparatele telefonice, liniile de telecomunicații ș(cid:13)i altele nu îndeplinesc decât un rol logistic. În consecință, ele nu constituie o entitate distinctă ș(cid:13)i trebuie să fie imputate UAE locale, care este responsabilă cu gestionarea lor, la fel ca ș(cid:13)i investițiile în infrastructură. 13. 27. Referitor la intermedierea financiară, repartizarea valorii adăugate trebuie să se bazeze pe venituri. Remunerarea salariaților va fi imputată UAE locale care utilizează respectivul personal. Excedentul brut de exploatare al instituțiilor de credit va fi repartizat între UAE locale, proporțional cu totalul împrumuturilor ș(cid:13)i al depozitelor, iar cel al întreprinderilor de asigurări proporțional cu primele încasate. Formarea brută de capital fix fiind în cea mai mare parte formată din clădiri, trebuie să fie atribuită regiunii în care acestea sunt situate. 13. 28. Producția trebuie să fie evaluată la prețurile de bază (a se vedea punctul 3. 47. ). Produsele incluse în consumul intermediar trebuie să fie evaluate la prețurile de achiziție din momentul integrării lor în procesul de producție (a se vedea punctul 3. 72. ). În consecință, valoarea adăugată brută pe ramuri de activitate este evaluată la prețurile de bază. Formarea brută de capital fix este evaluată la prețurile de achiziție, incluzând cheltuielile de instalare ș(cid:13)i alte cheltuieli cu transferul proprietății. Atunci când este produsă pentru contul propriu, ea este evaluată la prețurile de bază ale activelor fixe similare sau, în lipsa lor, la costurile de producție (a se vedea punctul 3 113. ). 13. 29. Echivalentul regional al PIB este PIBR (produsul intern brut regional). PIBR este evaluat la prețurile pieței, prin însumarea valorilor regionalizate ale impozitelor, minus subvențiile pe produse ș(cid:13)i import, cu valoarea adăugată pe regiune la prețurile de bază. Suma PIBR la preț de piață pe regiune, inclusiv PIBR al teritoriului extraregional, este egală cu PIB la preț de piață. 316 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 CONTURILE SECTORULUI GOSPODĂRIILE POPULAȚIEI 13. 30. Produsul intern brut al unei regiuni este rezultatul activităților de producție ale UAE locale rezidente în regiune. Procesele de distribuire sau redistribuire a veniturilor determină alte solduri contabile semnificative, cum ar fi veniturile primare ș(cid:13)i veniturile disponibile. Din motivele menționate la punctele 13. 10. -13. 14. , în contabilitatea regională conceptele despre venituri sunt limitate la gospodăriile populației. 13. 31. Conturile regionale ale gospodăriilor populației reprezintă varianta regională a conturilor existente la nivelul național. Din considerente practice există doar următoarele conturi: (a) contul de distribuire primară a venitului; (b) contul de distribuire secundară a venitului. În general, ambele conturi servesc la măsurarea venitului primar ș(cid:13)i a venitului disponibil al gospodăriilor populației rezidente într-o regiune dată. 13. 32. Conturile regionale ale gospodăriilor populației se bazează pe gospodăriile populației rezidente pe un teritoriu regional determinat. Definiția gospodăriilor populației ca unități instituționale cât ș(cid:13)i cea a sectorului instituțional al gospodăriilor populației sunt prezentate la punctele 2. 13. , 2. 16. , 2. 75. ș(cid:13)i 2. 76. Suma membrilor gospodăriilor populației rezidente dintr-o regiune corespunde populației totale rezidente a regiunii. 13. 33. În general, regulile pentru determinarea rezidenței gospodăriilor populației la nivel național se aplică ș(cid:13)i conturilor regionale ale gospodăriilor populației. Cu toate acestea, în ceea ce priveș(cid:13)te rezidența studenților ș(cid:13)i a bolnavilor internați pentru o perioadă mai lungă, există o excepție atunci când regiunea care-i primeș(cid:13)te este situată în aceeaș(cid:13)i țară. În contabilitatea regională aceste persoane sunt tratate ca rezidenți ai regiunii în care sunt primiți dacă ei stau acolo pe o perioadă mai mare de un an. 13. 34. În conturile regionale ale gospodăriilor populației, trebuie făcute două considerații cu privire la gospodăriile care posedă o întreprindere nonprofit, teren ș(cid:13)i/sau o a doua locuință într-o altă regiune: (a) cazul unei gospodării care posedă o întreprindere nonprofit (care nu este considerată ca o cvasi-societate la nivel național) într-o altă regiune: întreprinderea nonprofit este considerată ca rezidentă (unitate fictivă) în regiunea gazdă. Ca urmare, venitul mixt provenit din calculul agregatelor pe ramuri de activitate face parte din venitul mixt al regiunii gazdă. Însă venitul mixt înregistrat în contul de afectare a veniturilor primare ale gospodăriilor pe regiuni trebuie să fie egal cu venitul mixt total obținut de gospodăriile rezidente într-o regiune, oricare ar fi regiunea în care acest venit este generat; (b) cazul unei gospodării care posedă un teren ș(cid:13)i/sau o a doua locuință într-o altă regiune: terenul ș(cid:13)i/sau cea de-a doua locuință sunt ș(cid:13)i ele considerate unități fictive rezidente în regiunea gazdă. În consecință, arendele ș(cid:13)i chiriile plătite de către locatarii terenului ș(cid:13)i/sau ai locuinței sunt vărsate acestei unități fictive. Dacă cea de-a doua locuință este utilizată de către proprietar cu scopul de consum final propriu, valoarea chiriei trebuie să fie înregistrată ca un export între regiuni, din regiunea în care este situată locuința către regiunea de rezidență a proprietarului. Aceasta din urmă importă deci un serviciu ș(cid:13)i îl utilizează cu titlu de cheltuială pentru consum final al gospodăriilor populației. Ca ș(cid:13)i în cazul veniturilor mixte, excedentul de exploatare provenind din acest proces de producție diferă de excedentul de exploatare care apare în conturile de distribuire a veniturilor primare ale gospodăriilor, cu toate că la nivelul economiei totale cele două sunt egale. 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 317 ANEXA I SERVICIILE DE INTERMEDIERE FINANCIARĂ INDIRECT MĂSURATE (SIFIM) MODIFICĂRI DE ADUS TEXTULUI SEC ÎN CAZUL REPARTIZĂRII SIFIM Capitolul 1 1. 13. litera (d) 1. 25. Capitolul 3 3. 70. litera (j) 3. 76. litera (e) 3. 142. litera (h) Se elimină textul literei (d) care urmează după „SCN conține de asemenea multe convenții speci- fice, ca de exemplu:” „înregistrarea utilizării serviciilor de interme- diere financiară indirect măsurate ca un consum intermediar al unui sector fictiv sau al unei ramuri de activitate fictivă. ” Se înlocuieș(cid:13)te cu: „repartizarea utilizării serviciilor de interme- diere financiară indirect măsurate (SIFIM) între sectoarele/ramurile de activitate benefi- ciare. ” La sfârș(cid:13)itul paragrafului care începe cu „Unele dintre principalele diferențe în materie de concepte sunt:”: Se elimină: „exclusiv pentru totalul economiei: ansamblul serviciilor de intermediere financiară indirect măsurate către producătorii rezidenți. ” furnizate (SIFIM) de „(i) utilizarea serviciilor de intermediere financiară indirect măsurate (SIFIM) se repartizează acum pe sectoarele/ramurile de activitate beneficiare ș(cid:13)i nu se mai alocă unui sector fictiv sau ramuri de activitate fictivă. Ca urmare, utilizările SIFIM nu se mai înregistrează, prin convenție, în între- gime la consumul intermediar, ci pot figura ș(cid:13)i la consumul final ș(cid:13)i la exporturi. Acest lucru înseamnă că pot apare ș(cid:13)i importuri de SIFIM. ” Se înlocuieș(cid:13)te cu: „utilizarea serviciilor de intermediere financi- ară indirect măsurate către producătorii rezidenți. ” (SIFIM) de Se adaugă după „serviciile de intermediere finan- ciară facturate direct”: „ș(cid:13)i partea de servicii de intermediere financi- ară indirect măsurate care este folosită pentru consumul final al gospodăriilor populației;” Se adaugă imediat după „serviciile financiare după valoarea comisioanelor ș(cid:13)i taxelor facturate expli- cit”: „(h) partea de servicii de intermediere financi- de indirect măsurate utilizată ară nerezidenti;” 318 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 Capitolul 4 4. 51. Capitolul 8 8. 09. 8. 14. taxele Se elimină: „Valoarea serviciilor furnizate de intermediarii financiari nefiind repartizată între clienții lor, plățile efective sau încasarea dobânzilor de către/de la intermediarii financiari nu sunt corectate pentru a elimina adaosul care repre- zintă de implicite intermediarii financiari. Este nevoie aș(cid:13)adar de un post de ajustare în contul de alocare a veni- turilor primare al intermediarilor financiari ș(cid:13)i în cel al unei ramuri de activitate fictive, căreia îi este atribuită, prin convenție, întreaga producție a intermediarilor financiari, cu titlu de consum intermediar. ” percepute Se înlocuieș(cid:13)te cu: „Valoarea serviciilor furnizate de intermediarii financiari fiind repartizată între clienții lor, plățile efective sau încasarea dobânzilor de către/de la intermediarii financiari trebuie corectate pentru a elimina adaosul care repre- zintă de implicite taxele intermediarii financiari. Valoarea dobânzii plătită de debitori intermediarilor financiari trebuie diminuată cu valoarea estimată a taxe- lor datorate, iar valoarea dobânzii primite de depunători trebuie majorată în mod asemănă- tor. Taxele sunt considerate drept plată pen- intermediarii tru serviciile prestate financiari clienților lor ș(cid:13)i nu ca o plată a dobânzii. ” percepute de La cifrele prezentate se adaugă: Tabelele A. I. 1 si A. I. 2 care prezintă consecin- țele repartizării SIFIM asupra datelor prezen- tate în capitolul 8 „Secvența de conturi ș(cid:13)i soldurile contabile” (exemplul numeric). Se înlocuieș(cid:13)te cu: „Având în vedere ca producția serviciilor de intermediere financiara indirect măsurate (SIFIM) este repartizată între sectoarele bene- ficiare, anumite părți ale plății dobânzii sunt reclasificate la remunerări de servicii. Aceasta reclasificare are consecințe asupra valorii pro- ducției ș(cid:13)i a consumului intermediar (ca ș(cid:13)i asu- pra valorii si consumului final). ” importurilor, exporturilor Se elimină: „Având în vedere că producția serviciilor de intermediere financiară indirect măsurate (SIFIM) nu este repartizată între sectoarele beneficiare, întreaga valoare a producției de astfel de servicii este tratată ca un consum intermediar al unui sector fictiv cu o producție nulă ș(cid:13)i o valoare adăugată negativă, egală cu consumul intermediar, dar cu semn schimbat. În acest fel, totalul valorii adăugate a ansam- blului sectoarelor instituționale ș(cid:13)i ramurilor de activitate se reduce cu această sumă. Pentru a uș(cid:13)ura prezentarea conturilor, există posibilita- tea de a nu insera o coloană suplimentară pen- tru sectorul fictiv, ci de a lua în calcul cifra corespunzătoare din coloana totalului econo- miei. ” 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 319 8. 24. Capitolul 9 9. 25. litera (a) Se elimină: „Având în vedere că serviciile de intermediere financiară indirect măsurate (SIFIM) nu sunt repartizate între sectoarele beneficiare, datele înregistrate la poziția dobânzi reprezintă dobânzile efectiv plătite ș(cid:13)i primite. În resurse este operată o ajustare, cu semn negativ, în coloana societăților financiare, ș(cid:13)i cu semn pozitiv, în coloana care corespunde sectorului fictiv. Pentru a simplifica prezentarea conturi- lor, există posibilitatea de a nu insera o coloană suplimentară pentru sectorul fictiv, ci de a lua în calcul cifra corespunzătoare în coloana totalului economiei. ”. Se înlocuieș(cid:13)te cu: „Având în vedere că producția de serviciilor de intermediere financiară indirect măsurate (SIFIM) este repartizată între sectoarele bene- ficiare, postul «dobânzi» din contul de alocare a veniturilor primare corespunde dobânzilor de primit ș(cid:13)i de plătit după scăderea SIFIM din sumele efective de plătit de către debitori ș(cid:13)i adăugarea SIFIM la sumele efective de primit de către creditori. ” Se elimină: „consumul intermediar pe ramuri de activitate include utilizarea serviciilor de intermediere financiară indirect măsurate care sunt înregis- trate la o ramură de activitate fictivă (a se vedea punctul 9. 33. )” 9. 25. litera (b) Se elimină: „minus utilizarea serviciilor de intermediere financiară indirect măsurate (înregistrate într-o ramura de activitate fictiva, a se vedea punctul 9. 33. )” 9. 33. Se elimină: „În toate tabelele resurselor ș(cid:13)i utilizărilor, la clasificarea ramurilor de activitate - NACE Rev. 1, se adaugă o ramură de activitate fictivă pen- tru utilizarea serviciilor de intermediere finan- ciară indirect măsurate. În tabelul resurselor, nu este contabilizată nici o operație pentru În tabelul această ramură de activitate. utilizărilor, totalul utilizărilor de servicii de intermediere financiară indirect măsurate se înregistrează la consumul intermediar al aces- tei ramuri de activitate fictive. Având în vedere că nu efectuează nici o altă operațiune, excedentul net de exploatare al acestei ramuri este negativ, fiind egal cu valoarea consumului său intermediar; toate celelalte componente ale valorii adăugate sunt nule. În consecință, valoarea adăugată brută totală a acestei ramuri este egală cu excedentul său net de exploatare (negativ). ” 320 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 i l u u t i n e v a e d l u t n o C. I 2 2 i i c i v r e s e d i r u t r o p m I 2 7 P. e s r u s e R i r u t n o C l a t o T i r u n u B i s, i i c i v r e s - i l i t u ( ) i r ă z 2 S. 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. 2 S. l u t s e R i i m u l l a t o T - o c e e i m o n P G S L S F I - o p s o G e l i i r ă d - u p o p i e i ț a l - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p - e i c o S - e i c o S i ț ă t - n a n i f e r a i c i ț ă t - n a n i f e n e r a i c e l i b a t n o c i r u d o s l i s, i n u i ț a r e p O - e i c o S - e i c o S i ț ă t i ț ă t - n a n i f e n - n a n i f e r a i c e r a i c - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p - o p s o G e l i i r ă d - u p o p i e i ț a l P G S L S F I l a t o T - o c e e i m o n l u t s e R i i m u l i l a i c r e m o c e n i i r o t ă c u d o r p u r t n e p e l i r ă c i f i d o m v i s u l c n i , e l a n o i ț u t i t s n i e r a o t c e s e p M I F I S i i r ă z i t r a p e r e l e ț n i c e s n o C 1. I. A l u l e b a T / e i ț c u d o r p e d l u t n o C i s, i r u n u b i i c i v r e s e n r e t x e 4 7 5 0 3 l u t n o C. 1 1. I I e r e c u d o r p e d 0 3 4 i i c i v r e s e d i r u t r o p x E 2 6 P. 4 7 5 3 6 8 4 a i ț c u d o r P 1 P. 0 3 0 3 8 4 8 1 - e r a t a o l p x e n i d t n e d e c x E. 2 B 8 1 - 8 4 0 3 n r e t x e 8 4 8 1 - l d o s / ă t a g u ă d a a e r a o l a V. 1 B 8 1 - 8 4 0 3 2 - r a i d e m r e t n i l u m u s n o C 2 P. 8 1 0 6 0 3 7 2 i r u n u B - i v r e s ). s e r ( i s, i i c 2 l a t o T i r u t n o C i r ă z i l i t U 2 4 7 2 0 3 0 3 e d l u t n o C. I / e i ț c u d o r p e d l u t n o C i s, i r u n u b i i c i v r e s e n r e t x e l u t n o C. 1 1. I I e r e c u d o r p e d i l u u t i n e v a i l u u t i n e v a e r a c o l a e d r o l i r u t i n e v e r a m i r p 2 2 e r i u b i r t s i d e d a ă r a d n u c e s l u t n o C 2. I I 2 2 2 2 2 2 l u t n o C. 2 1. I I 0 3 2 1 2 9 0 2 7 1 1 9 4 4 1 6 0 1 3 3 i z n â b o D 1 4 D. 6 5 6 0 1 5 3 4 1 5 3 1 2 - 8 4 1 4 - e r a m i r p r o l i r u t i n e v l u d l o S. 5 B 1 4 - 8 4 1 2 - 5 3 5 3 1 2 - 8 4 1 4 - l i b i n o p s i d l u t i n e V. 6 B 1 4 - 8 4 1 2 - 5 3 6 1 1 7 1 2 3 1 0 3 2 l u t n o C. 2 1. I I 2 2 2 2 2 2 2 2 a e r a c o l a e d r o l i r u t i n e v e r a m i r p e r i u b i r t s i d e d l u t n o C. 2. I I a ă r a d n u c e s i l u u t i n e v 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 321 i l u u t i n e v l u t n o C 4. I I a e r a z i l i t u e d i r u t n o C l a t o T i r u n u B i s, i i c i v r e s - i l i t u ( ) i r ă z ) e r a u n i t n o c ( i l a i c r e m o c e n i i r o t ă c u d o r p u r t n e p e l i r ă c i f i d o m v i s u l c n i , e l a n o i ț u t i t s n i e r a o t c e s e p M I F I S i i r ă z i t r a p e r e l e ț n i c e s n o C 1. I. A l u l e b a T e s r u s e R 2 S. 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. 2 S. l u t s e R i i m u l l a t o T - o c e e i m o n P G S L S F I - o p s o G e l i i r ă d - a l u p o p i e i ț - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p - e i c o S i ț ă t - n a n i f e r a i c - e i c o S i ț ă t - n a n i f e n e r a i c e l i b a t n o c i r u d o s l i s, i n u i ț a r e p O - e i c o S i ț ă t - n a n i f e n e r a i c - e i c o S i ț ă t - n a n i f e r a i c - i m d A i i ț a r t s i n e c i l b u p - o p s o G e l i i r ă d - a l u p o p l a t o T - o c e i e i ț P G S L S F I e i m o n l u t s e R i i m u l ). s e r ( - i v r e s i r u n u B i s, i i c l a n i f m u s n o c u r t n e p a l a i u t l e h C 3 P. 6 9 1 3 8 2 n r e t x e d l o s / e t e n e l i i m o n o c E n 8 B. 1 4 - 8 4 7 2 - 6 1 2 - 6 - 6 l a t o T i r u t n o C i r ă z i l i t U 8 2 l u t n o C 4. I I a e r a z i l i t u e d i l u u t i n e v i r u t n o C l a t o T i r u n u B i s, i i c i v r e s ). s e r ( l u t s e R i i m u l l a t o T - o c e e i m o n P G S L S F I - o p s o G - i m d A - e i c o S e l l i r ă d - u p o p i e i ț a l - s i n i i ț a r t e c i l b u p i ț ă t - n a n i f e r a i c e r a i c i ț ă t e i c o S - n a n i f e n - i m o N l a n e l i b a t n o c i r u d o s l i s, i n u i ț a r e p O - i m o N l a n i ț ă t e i c o S - n a n i f e n e r a i c - e i c o S - i m d A - o p s o G i ț ă t - n a n i f e r a i c - s i n i i ț a r t e c i l b u p e l i i r ă d - u p o p i e i ț a l P G S L S F I e i m o n l a t o T - o c e l u t s e R i i m u l 2. S 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. 2 S. e s r u s e R v i t c i f r o t c e s r u g n i s n u e p M I F I S i i r ă z i t r a p e r e l e ț n i c e s n o C : 2. I. A l u l e b a T i r u n u B i s, i i c i v r e s ). s e r ( l a t o T i r u t n o C i r ă z i l i t U i l u u t i n e v a l u t n o C. 1 1. I I e r e c u d o r p e d e i ț c u d o r p e d l u t n o C. I 8 4 8 4 8 4 8 4 8 4 8 4 8 4 n r e t x e l d o s / ă t a g u ă d a 8 4 - a e r a o l a V. 1 B 8 4 - 8 4 - e r a t a o l p x e n i d t n e d e c x E. 2 B 8 4 - 8 4 8 4 e i ț c u d o r P 1 P. r a i d e m r e t n i l u m u s n o C 2 P. 8 4 8 4 8 4 e d l u t n o C. I e i ț c u d o r p a e r e c u d o r p e d l u t n o C i l u u t i n e v. 1 1. I I 322 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 i r u t n o C l a t o T i r u n u B i s, i i c i v r e s ). s e r ( l u t s e R i i m u l l a t o T - o c e e i m o n P G S L S F I - o p s o G - i m d A - e i c o S e l l i r ă d - u p o p i e i ț a l - s i n i i ț a r t e c i l b u p i ț ă t - n a n i f e r a i c e r a i c i ț ă t e i c o S - n a n i f e n - i m o N l a n e l i b a t n o c i r u d o s l i s, i n u i ț a r e p O - i m o N l a n i ț ă t e i c o S - n a n i f e n e r a i c - e i c o S - i m d A - o p s o G i ț ă t - n a n i f e r a i c - s i n i i ț a r t e l i i r ă d - u p o p l a t o T - o c e e c i l b u p i e i ț a l P G S L S F I e i m o n l u t s e R i i m u l 2. S 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. 2 S. e s r u s e R ) e r a u n i t n o c ( v i t c i f r o t c e s r u g n i s n u e p M I F I S i i r ă z i t r a p e r e l e ț n i c e s n o C : 2. I. A l u l e b a T i r u n u B i s, i i c i v r e s ). s e r ( l a t o T i r u t n o C i r ă z i l i t U l u t n o C. 2 1. I I 2 2 2 2 2 0 0 2 5 3 3 2 1 5 2 1 5 2 i z n â b o D 1 4 D. 6 6 7 7 9 3 7 1 7 6 0 2 6 1 2 2 2 l u t n o C. 2 1. I I i l u u t i n e v i l u u t i n e v a e r a c o l a e d r o l i r u t i n e v l u t n o C 2. I I e r i u b i r t s i d e d a ă r a d n u c e s 8 4 - 8 4 M I F I S u r t n e p e r a t s u A j 9 1 1 P. 6 - 6 - 2 - 2 - 6 1 7 2 - 8 4 1 4 - e r a m i r p r o l i r u t i n e v l u d l o S. 5 B 1 4 - 8 4 7 2 - 6 1 6 1 7 2 - 8 4 1 4 - l i b i n o p s i d l u t i n e V. 6 B 1 4 - 8 4 7 2 - 6 1 2 - 2 - 6 - 6 - l u t n o C 4. I I a e r a z i l i t u e d n r e t x e d l o s / e t e n i i m o n o c E n 8 B. 1 4 - 8 4 7 2 - 6 1 2 - 6 - 6 a e r a c o l a e d r o l i r u t i n e v e r a m i r p l u t n o C 2. I I e r i u b i r t s i d e d a ă r a d n u c e s i l u u t i n e v l u t n o C 4. I I a e r a z i l i t u e d i l u u t i n e v 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 323 ANEXA II CONTRACTUL DE LEASING, ÎNCHIRIEREA Ș(cid:13) I CONTRACTUL DE ÎNCHIRIERE-VÂNZARE A BUNURILOR DE FOLOSINȚĂ ÎNDELUNGATĂ DEFINIȚII 1. Pentru obținerea dreptului de utilizare a unui bun de folosință îndelungată, o unitate instituțională poate să recurgă, în afară de cumpărarea acestuia, la o simplă închiriere, la un contract de leasing sau la un acord de închiriere-vânzare. În toate cele trei cazuri unitatea instituțională respectivă obține dreptul de utilizare a unui bun de folosință îndelungată, chiar dacă, din punct de vedere juridic, bunul rămâne în proprietatea altei unități. Închirierea 2. Atunci când o unitate instituțională A are drept de proprietate asupra unui bun de folosință îndelungată ș(cid:13)i transferă dreptul de utilizare a acestui bun unei alte unități B, unitatea A este denumită „locator” iar B „locatar”. Sumele plătite de unitatea B unității A în schimbul dreptului de utilizare se numesc „chirii”. Locatorul poate fi producătorul sau vânzătorul bunului de folosință îndelungată sau poate fi o filială a acestuia; poate fi, de asemenea, o unitate total independentă, care nu are nici o legătură nici cu producătorul sau cu vânzătorul. Se pot închiria toate tipurile de bunuri de folosință îndelungată - de la clădiri ș(cid:13)i alte construcții până la bunuri de consum - iar drepturile de folosire ale acestora prin închiriere pot fi obținute de orice fel de unitate instituțională. SEC face distincție între simpla închiriere ș(cid:13)i leasing, pe care le tratează în mod complet diferit. Închirierea simplă 3. În cazul închirierii simple, locatarul obține dreptul de utilizare a unui bun de folosință îndelungată pe o anumită perioadă, care poate avea o durată mai mare sau mai mică, ș(cid:13)i care nu este neapărat stabilită în avans. La sfârș(cid:13)itul perioadei de închiriere, locatorul urmăreș(cid:13)te să-ș(cid:13)i recupereze bunul său, mai mult sau mai puțin în aceeaș(cid:13)i stare în care se prezenta când l-a închiriat, ținând cont ș(cid:13)i de uzura normală. El are deci posibilitatea de a-l închiria din nou unui alt locatar, sau de a-l utiliza în alt fel. Prin urmare, perioada de închiriere nu cuprinde întreaga sau ceea mai mare parte a duratei de viață economică a bunului. O unitate care dă cu chirie bunuri de folosință îndelungată posedă cunoș(cid:13)tințe de specialitate despre aceste bunuri. Ea îș(cid:13)i constituie un stoc cu astfel de bunuri pentru a le închiria la cerere sau cu o întârziere minimă. În general, ea oferă o varietate de modele la alegere. Pentru păstrarea bunurilor de închiriat din stoc într-o stare bună de funcționare, locatorul trebuie să se ocupe de toate lucrările de întreținere ș(cid:13)i reparații ale bunurilor care urmează să fie închiriate. De obicei, acesta îș(cid:13)i asumă ș(cid:13)i răspunderea pentru repararea ș(cid:13)i întreținerea bunurilor, precum ș(cid:13)i înlocuirea lor în cazul defectării survenite în perioada de închiriere. Închirierea simplă nu cuprinde cazurile de închiriere care includ ș(cid:13)i furnizarea personalului care se ocupă de operarea bunului respectiv ș(cid:13)i nici închirierea de active neproduse, acestea fiind clasificate în altă parte (a se vedea punctul 7). Contractul de leasing 4. În cazul contractului de leasing, locatarul obține dreptul de utilizare a bunului de folosință îndelungată pe o perioadă stabilită în avans, relativ lungă, în schimbul plății de chirii. Existența contractului de leasing este legată de transferul de facto - dar nu ș(cid:13)i de jure - al tuturor riscurilor ș(cid:13)i avantajelor legate de proprietatea asupra unui bun, de la locator la locatar. În cazul leasingului, perioada de închiriere acoperă întreaga sau aproape întreaga durată de viață economică a bunului de folosință îndelungată. La sfârș(cid:13)itul perioadei de închiriere, locatarul poate opta de obicei pentru cumpărarea bunului respectiv la un preț simbolic. Nu este nevoie ca locatorul să posede nici o competență legată de bunul respectiv. Acesta nu oferă locatarului nici un serviciu de reparație, întreținere sau înlocuire a bunului în caz de defectare. În general, bunul este ales de către locatar ș(cid:13)i îi este furnizat direct de către producător sau vânzător. Rolul unității care închiriază este strict de natură financiară. SEC ține cont de realitatea economică privind leasingul, înregistrându-l astfel: locatorul acordă un împrumut locatarului, care-i permite acestuia să cumpere un bun de folosință îndelungată ș(cid:13)i să devină proprietarul lui de facto. SEC consideră deci că bunul de folosință îndelungată se află în proprietatea locatarului de la începutul perioadei de închiriere. Chiriile efectiv vărsate de locatar locatorului trebuie subdivizate într-o componentă de rambursare a principalului ș(cid:13)i o alta de plată a dobânzii pentru împrumutul fictiv acordat. 324 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 Contractul de închiriere-vânzare 5. În cazul acordului de închiriere-vânzare, un bun de folosință îndelungată este vândut unui cumpărător în baza unui anumit număr de plăți viitoare convenite. Cumpărătorul intră imediat în posesia bunului, deș(cid:13)i, din punct de vedere juridic, acesta este încă în proprietatea vânzătorului sau uniții care închiriază, ca o garanție, până la vărsarea întregii sume convenite. Acordul de închiriere-vânzare se limitează, în general, la bunuri de consum de folosință îndelungată, majoritatea cumpărătorilor fiind gospodăriile populației. Unitățile care operează contracte de închiriere-vânzare sunt, de regulă, unități instituționale distincte care lucrează în strânsă cooperare cu vânzătorii de bunuri de folosință îndelungată. ÎNREGISTRAREA CONTABILĂ Închirierea simplă 6. 7. Un bun de folosință îndelungată cumpărat de un locator în scopul de a-l închiria face parte din formarea brută de capital fix a acestei unități (P. 51) ș(cid:13)i este înregistrat în bilanț ca activ fix corporal (AN. 111) pe întreaga sa durată de viață economică. Consumul de capital fix (K. 1) ulterior pentru acest bun se înregistrează, în mod corespunzător, în conturile acestuia. Chiriile primite de locator se înregistrează în contul său de producție, la producția de servicii de închirieri (P. 1). Dacă locatarul este un producător, chiriile vărsate de acesta se înregistrează la consumul său intermediar (P. 2). În cazul în care locatarul face parte din gospodăriile populației, în calitate de consumator final, chiriile vărsate de acesta se înregistrează la cheltuiala pentru consumul final (P. 3). În NACE Rev. 1 închirierea simplă de bunuri imobiliare este clasificată în clasa 70. 20 „Închirierea bunurilor aflate în proprietate proprie”, în timp ce închirierile altor bunuri durabile este clasificată la diviziunea 71 „Închirierea maș(cid:13)inilor ș(cid:13)i echipamentelor fără operator ș(cid:13)i a bunurilor de uz personal ș(cid:13)i gospodăresc”. Închirierea simplă nu cuprinde închirierea de maș(cid:13)ini ș(cid:13)i echipamente cu operator, care se clasifică în funcție de serviciile prestate de operator ș(cid:13)i echipament. Astfel, spre exemplu, închirierea unui camion cu ș(cid:13)ofer se clasifică la clasa 60. 24 „Transport rutier de mărfuri”. Din punct de vedere instituțional, societățile care efectuează astfel de închirieri sunt clasificate în sectorul S. 11 „Societăți nefinanciare”, deș(cid:13)i unele unități care închiriază pot face parte din sectorul S. 14 „Gospodăriile populației”. Dacă locatorul este rezident iar locatarul este nerezident, chiriile se înregistrează ca exporturi de servicii (P. 62). Având în vedere că bunul închiriat continuând să figureze în bilanțul unei unități rezidente (locatorul), bunul nu apare în nici unul dintre conturile restului lumii. Dacă locatorul este nerezident, iar locatarul rezident, chiriile se înregistrează la importuri de servicii (P. 72). În acest caz, se consideră că bunul însuș(cid:13)i nu pătrunde pe teritoriul economic (ci doar serviciile aferente acestuia). În acest fel, bunul închiriat nu va apare nici în conturile restului lumii, nici într-un alt cont. Contractul de leasing 8. 9. Atunci când locatarul este producător, bunul de folosință îndelungată se înregistrează la formarea sa brută de capital fix (P. 51) la începutul perioadei de închiriere. Pe parcursul întregii perioade de închiriere (în afara cazului în care locatarul nu respectă plata chiriilor), bunul figurează ca activ fix corporal (AN. 111), în bilanțul locatarului, iar consumul de capital fix ulterior (K. 1) figurează în conturile locatarului. La sfârș(cid:13)itul perioadei de închiriere, (i) fie locatarul cumpără bunul la valoarea sa reziduală, iar acesta rămâne în bilanțul său, (ii) fie locatorul îș(cid:13)i recuperează bunul, caz în care acesta se înregistrează ca cifră negativă la formarea brută de capital fix în contabilitatea locatarului ș(cid:13)i astfel bunul iese din bilanțul acestuia ș(cid:13)i intră în cel al locatorului sau al unui terț căruia i-a fost vândut. În cazul în care locatarul este o gospodărie a populației în calitate de consumator final, se consideră că bunul de folosință îndelungată este cumpărat de locatar pentru consumul său final la începutul perioadei de închiriere. Aceasta înseamnă că prețul de achiziție al bunului închiriat face parte din cheltuielile de consum final (P. 3) ale locatarului la începutul perioadei contabile ș(cid:13)i că bunul apare înregistrat doar la postul excepțional „Bunuri de folosință îndelungată” din bilanțul acestuia. Se consideră că locatorul acordă un credit fictiv locatarului (F. 4). Principalul creditului este prețul de achiziție al bunului închiriat la care se adaugă eventualele cheltuieli de transfer. Creditul imputat ș(cid:13)i neachitat (AF. 4) figurează ca activ financiar în bilanțul locatorului ș(cid:13)i ca pasiv financiar în cel al locatarului. Se considerăcă chiriile 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 325 plătite cuprind două componente: rambursarea principalului (F. 4) ș(cid:13)i dobânzile (D. 41), iar ultima plată coincide cu terminarea leasingului. 10. Rata dobânzii pentru creditul fictiv se calculează implicit, astfel încât plățile cumulate pe întreaga perioadă de leasing să corespundă exact cu valoarea principalului. Atunci când chiriile rămân constante de la o perioadă la alta, partea de dobândă se va diminua progresiv, în timp ce partea corespunzătoare rambursării principalului urmează o evoluție inversă, la fel ca ș(cid:13)i în cazul unui împrumut rambursabil în tranș(cid:13)e egale. Când se cunoaș(cid:13)te valoarea principalului, a chiriilor, cât ș(cid:13)i durata perioadei de leasing pentru fiecare contract, este uș(cid:13)or de calculat, cu ajutorul formulei tip, rata dobânzii ș(cid:13)i sumele de rambursat pentru principal ș(cid:13)i dobânzi. Dacă nu există date detaliate disponibile pentru fiecare contract de leasing, caz frecvent întâlnit în practică, se recurge la ipoteze rezonabile pentru aceste calcule. În multe țări, în contabilitatea de întreprindere, contractul de leasing este tratat în acest fel, ceea ce facilitează obținerea situației datelor. 11. Activitatea productivă a societăților de leasing financiar este intermedierea financiară. În general, aceste societăți nu facturează separat serviciile de intermediere pe care le prestează. Producția lor este constituită aș(cid:13)adar, exclusiv sau în principal, din servicii de intermediere financiară indirect măsurate (SIFIM) a căror valoare se calculează în acelaș(cid:13)i fel ca ș(cid:13)i cea a altor servicii de intermediere financiară, adică scăzând dobânzile de plătit din veniturile din proprietate de primit, cu excepția veniturilor din proprietate obținute din plasamentul de fonduri proprii (1). Unele societăți de leasing contractează angajamente în numele altor unități independente; în acest caz, dobânzile se cunosc, iar calculul SIFIM este simplu. Alte societăți de leasing contractează angajamente numai în numele societăților lor mamă, caz în care dobânzile de plătit sunt mai greu de aflat. În acest caz, aceste dobânzi trebuie estimate cu ajutorul unei rate ad-hoc adecvate a dobânzii. Societățile de leasing se încadrează în subsectorul instituțional S. 123 „Alți intermediari financiari, exclusiv societățile de asigurare ș(cid:13)i fondurile de pensii”. Activitatea acestora se încadrează în clasa 65. 21 din NACE Rev. 1 „Leasing”. 12. Modul de tratare a leasing-ului în SEC face ca bunurile aflate sub contract de leasing să nu apară în nici unul din conturile locatorului. Faptul că aceasta este rezident sau nerezident nu are nici o importanță în ceea ce priveș(cid:13)te modul de tratare al bunului însuș(cid:13)i. Dacă producătorul sau vânzătorul bunului este rezident, iar locatarul este nerezident, bunul aflat sub contract de leasing este tratat ca ș(cid:13)i când ar fi exportat (P. 61) din momentul în care intră în posesia locatarului, adică de la începutul perioadei de închiriere. Dacă producătorul sau vânzătorul bunului este nerezident iar locatarul este rezident, se consideră că bunul este importat (P. 71) atunci când începe perioada de închiriere. Dacă locatoruleste rezidentă în timp ce locatarul nu este, se înregistrează un credit (F. 4/AF. 4) acordat de unitatea rezidentă (locatorul) unei unități nerezidente (locatarul). În cazul în care unitatea care închiriază este nerezidentă iar locatarul este rezident, se înregistrează un credit acordat de unitatea nerezidentă (locatorul) unei unități rezidente (locatarul). Ca ș(cid:13)i în cazul operațiunilor de leasing între rezidenți, chiriile se împart în cele două componente: rambursarea creditului (F. 4) ș(cid:13)i dobânda (D. 41). Contractul de închiriere-vânzare 13. Bunul de folosință îndelungată este înregistrat ca ș(cid:13)i cum ar fi fost cumpărat de cumpărător în momentul în care intră în posesia acestuia, la prețul la care acesta l-ar fi plătit în numerar. Cumpărătorul primeș(cid:13)te un credit (F. 4/AF. 4) impozitat, cu valoare echivalentă. SEC împarte plățile efectuate de cumpărător către finanțator în plăți eș(cid:13)alonate ale sumei împrumutate, adică principalul (F. 4) ș(cid:13)i în plăți ale dobânzii (D. 41), aplicând aceeaș(cid:13)i metodă ca ș(cid:13)i în cazul contractului de leasing financiar. Activitatea productivă desfăș(cid:13)urată de finanțatorii contractelor de închiriere-vânzare este intermedierea financiară. Având în vedere că, de regulă, aceș(cid:13)tia nu taxează în mod explicit serviciile pe care le prestează, întreaga lor producție este constituită din servicii de intermediere financiară (SIFIM) măsurate indirect, calculată ca venit din proprietate din care se deduc dobânzile, exclusiv veniturile din proprietate obținute din fondurile proprii. Ca ș(cid:13)i în cazul contractului de leasing financiar, suma dobânzilor de plătit poate fi dificil de observat ș(cid:13)i, prin urmare, trebuie să fie estimată. 14. În clasificarea NACE Rev. 1 finanțatorii contractelor de închiriere-vânzare se încadrează în clasa 65. 22 „Alte activități de creditare”. Aceș(cid:13)tia se clasifică la subsectorul instituțional S123 „Alți intermediari financiari, exclusiv (1) Pentru detalii suplimentare, a se vedea capitolul 3 punctul 3. 63. 326 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 societățile de asigurare ș(cid:13)i fondurile de pensii”, însă finanțatorii contractelor de închiriere-vânzare pot fi încadrate ș(cid:13)i în sectorul S. 14 „Gospodăriile populației”. În cazul în care cumpărătorul este nerezident, iar finanțatorul este rezident, bunul este tratat ca ș(cid:13)i cum ar fi exportat (P. 61) atunci când cumpărătorul intră în posesia acestuia. În acest caz, finanțatorul acordă un credit (F. 4/AF. 4) unității nerezidente (cumpărătorul). Atunci când cumpărătorul este o unitate rezidentă iar finanțatorul este nerezident, bunul se înregistrează ca fiind importat (P. 71) atunci când este livrat cumpărătorului, care în acelaș(cid:13)i timp primeș(cid:13)te un credit (F. 4/AF. 4) din partea finanțatorului nerezident. Rambursarea principalului (F. 4) ș(cid:13)i a dobânzilor (D. 41) sunt tratate în acelaș(cid:13)i mod ca ș(cid:13)i în cazul leasingului financiar al unităților nerezidente. 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 327 ANEXA III ASIGURĂRI INTRODUCERE 1. Există două mari categorii de asigurări, asigurări sociale ș(cid:13)i alte asigurări. Asigurările sociale pot fi împărțite în: (a) sisteme de asigurări sociale ale administrațiilor publice; (b) sisteme private de asigurări cu constituirea de rezerve ș(cid:13)i (c) sisteme de asigurări sociale fără constituirea de rezerve, administrate de angajatori. Celelalte asigurări pot fi împărțite în: (a) alte asigurări de viață ș(cid:13)i (b) alte asigurări generale. Reasigurarea ș(cid:13)i auxiliarii de asigurare fac obiectul unor secțiuni distincte ale prezentei anexe. Chiar dacă ele se leagă în special de alte asigurări, pot să intereseze ș(cid:13)i asigurările sociale. DEFINIȚII Asigurări sociale 2. 3. Sistemele de asigurări sociale sunt sisteme în care contribuțiile sociale sunt plătite de angajați sau alte persoane individuale sau de angajatori, în folosul angajaților, în scopul de a le asigura angajaților sau altor cotizanți, persoanelor aflate în întreținerea acestora sau moș(cid:13)tenitorilor lor, dreptul la prestațiile de asigurări sociale (1). Sistemele de asigurări sociale acoperă riscuri sau nevoi sociale. Contrar prestațiilor de asistență socială, acordarea prestațiilor de asigurări sociale depinde de participarea la un sistem. Sistemele de asigurări sociale sunt adesea organizate în mod colectiv, astfel încât participanții nu sunt obligați să semneze polițele de asigurare individuale în nume propriu. Cu toate acestea, anumite sisteme de asigurări sociale pot să permită sau chiar să impună participanților semnarea unor polițe în nume proprii. Polițele individuale sunt considerate ca făcând parte din sistemul asigurărilor sociale dacă ele acoperă riscuri sau nevoi sociale ș(cid:13)i dacă este îndeplinită cel puțin una dintre următoarele trei condiții: (a) participarea la un sistem este obligatorie prin lege sau prin contractul de muncă; (b) sistemul este administrat în interesul unui grup de persoane ș(cid:13)i limitat la membrii acestui grup sau (c) angajatorul varsă contribuții la sistemul respectiv în folosul unui angajat. Sisteme de asigurări sociale ale administrațiilor publice 4. Aceste sisteme sunt impuse, controlate ș(cid:13)i finanțate de unitățile administrațiilor publice ș(cid:13)i cuprind întreaga comunitate sau părți importante ale acesteia. Sistemele de asigurări sociale ale administrațiilor publice pot opera cu sau fără constituirea de rezerve distincte. În cazul constituirii de rezerve distincte, acestea din urmă rămân în proprietatea autorității publice ș(cid:13)i nu în cea a beneficiarilor sistemului. Veniturile sistemelor de asigurări sociale provin în principal din contribuțiile vărsate de persoane individuale ș(cid:13)i de angajatori în folosul angajaților, dar ele pot include ș(cid:13)i transferurile din partea altor unități ale administrației publice. Participarea la sistemele de asigurări sociale este în general, deș(cid:13)i nu întotdeauna, obligatorie. Prestațiile oferite persoanelor individuale nu este neapărat stabilită pe baza contribuțiilor plătite anterior. (1) Pentru definiția riscurilor sau nevoilor sociale, a se vedea capitolul 4 punctele 4. 83. - 4. 86. 328 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 Trebuie arătat că sistemele de asigurări sociale organizate de unitățile administrațiilor publice în profitul propriului personal nu sunt clasificate ca sisteme de asigurări sociale, ci ca sisteme de asigurări sociale private, cu sau fără constituirea de rezerve. Sisteme private de asigurări sociale cu constituirea de rezerve 5. Acest sistem prezintă două categorii. În prima, contribuțiile sociale sunt vărsate societăților de asigurare sau fondurilor de pensii autonome care constituie unități instituționale distincte atât de angajatori, cât ș(cid:13)i de angajați. Societățile de asigurare sau fondurile de pensii autonome răspund de gestionarea fondurilor care le sunt încredințate, ca ș(cid:13)i de plata prestațiilor. În cea de-a doua categorie, angajatorii constituie rezerve speciale menite să asigure plata prestațiilor. Deș(cid:13)i separate de alte rezerve, ele nu se constituie în unități instituționale distincte de cele ale angajatorilor ș(cid:13)i sunt cunoscute sub numele de fonduri de pensii neautonome. Sisteme de asigurări sociale fără constituirea de rezerve, administrate de angajatori 6. În aceste sisteme, angajatorii varsă prestații sociale angajaților lor, foș(cid:13)tilor angajați sau persoanelor aflate în întreținerea acestora, din resursele proprii ale angajatorilor, fără a crea rezerve speciale în acest scop. Alte asigurări 7. Alte asigurări garantează unor unități instituționale individuale expuse la anumite riscuri o protecție financiară împotriva consecințelor materializării acestor riscuri. De asemenea, este o formă de intermediere financiară, în care fondurile sunt colectate de la titularii de polițe de asigurare ș(cid:13)i investite în active financiare sau alte active care constituie provizioane tehnice destinate să permită plata despăgubirilor aferente materializării riscurilor acoperite de polițele de asigurare. Alte polițe de asigurare deținute de gospodăriile populației pot acoperi aceleaș(cid:13)i riscuri sau nevoi ca ș(cid:13)i cele acoperite de sistemele de asigurări sociale. Diferența constă în faptul că celelalte polițe de asigurare ale gospodăriilor populației sunt subscrise în mod voluntar ș(cid:13)i individual de către gospodării în avantajul propriu, independent de angajatori sau de administrațiile publice. Alte asigurări de viață 8. Titularii de alte polițe de asigurare de viață sunt în toate cazurile gospodăriilor populației, rezidente sau nerezidente. Titularul poliței varsă plăți regulate unui asigurator, pentru care acesta se angajează să furnizeze o prestație la o dată precisă sau mai devreme dacă titularul decedează înainte de această dată. Dacă titularul poliței reziliază polița înainte de data de expirare convenită, el are dreptul la o prestație parțială din partea asiguratorului. Există deci, întotdeauna, plata unei prestații pentru asigurat sau pentru urmaș(cid:13)ii lui. Polițele de asigurare care prevăd plata unei prestații numai în caz de deces în cursul unei perioade determinate excluzând toate celelalte situații (în acest caz, se vorbeș(cid:13)te în general de asigurare pe termen scurt), nu sunt considerate ca alte asigurări de viață, ci ca alte asigurări generale. În practică însă, felul în care societățile de asigurare îș(cid:13)i țin contabilitatea nu permite întotdeauna să se facă distincție între asigurările temporare ș(cid:13)i alte asigurări de viață. În acest caz, din motive pur practice, asigurările temporare trebuie să fie tratate în acelaș(cid:13)i fel ca asigurările de viață. O indemnizație de asigurare de viață poate fi vărsată sub formă fie de sumă forfetară, fie de rentă viageră. Suma totală a despăgubirilor poate fi fixă sau variabilă, în funcție de veniturile obținute din investițiile primelor de asigurare încasate pe toată durata poliței (polițe „cu participarea asiguraților la beneficii”). Un tip special de poliță cu participarea la beneficii este polița legată de un fond de investiții pentru care despăgubirea variază în funcție de performanțele acestui fond. Alte asigurări generale 9. Toate tipurile de unități instituționale pot fi deținătoare de alte polițe de asigurare generală. Acestea includ asigurarea pe termen scurt ș(cid:13)i asigurarea contra tuturor riscurilor, altele decât decesul, ca de exemplu accident, boală sau incendiu. Despăgubirile sunt în general vărsate sub formă de sumă forfetară, dar pot de asemenea să fie vărsate sub forma unei rente. Nu este obligatorie plata unei indemnizații în cazul altor asigurări de daune. În general, numărul de persoane care solicită despăgubiri este mult mai mic decât cel al titularilor de polițe de asigurare. Pentru titularul individual, nu există o corelare, chiar pe termen lung, între suma totală a primelor plătite ș(cid:13)i cea a despăgubirilor încasate. 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 329 Reasigurare 10. O societate de asigurare care practică asigurarea directă transferă adesea altor societăți de asigurare o parte a riscurilor acoperite. Aceste operații între societăți de asigurare sunt numite operații de reasigurare. Atât asiguratorii pentru asigurări de viață, cât ș(cid:13)i cei pentru asigurări generale pot participa la operații de reasigurare. Societățile de asigurare care acceptă reasigurarea pot practica în acelaș(cid:13)i timp reasigurarea ș(cid:13)i asigurarea directă sau se pot specializa în reasigurare. Auxiliarii de asigurare 11. Auxiliarii de asigurare sunt unități care exercită, în principal, activități strâns legate de asigurare, dar care nu sunt supuse ele-însele nici unui risc. Auxiliarii de asigurare cuprind în special: (a) agenții de asigurare; (b) instituții fără scop lucrativ în serviciul societăților de asigurare ș(cid:13)i a fondurilor de pensii; (c) unități a căror activitate principală constă în supervizarea activităților societăților de asigurare ș(cid:13)i a fondurilor de pensii ș(cid:13)i a pieței de asigurare. ÎNREGISTRAREA CONTABILĂ 12. Pentru simplificarea prezentării, descrierea care urmează, referitoare la diferite tipuri de asigurare se concentrează asupra cazurilor în care nu intervin decât unități rezidente. La sfârș(cid:13)itul fiecărei secțiuni, sunt analizate caracteristicile specifice ale situațiilor în care intervin unități nerezidente. Asigurări sociale Sisteme de asigurări sociale ale administrațiilor publice 13. Producția unităților care gestionează aceste sisteme face parte din producția administrațiilor publice ș(cid:13)i este evaluată la costuri de producție. În consecință, nici un comision la serviciu nu este calculat pentru sistemele de asigurări sociale ale autorităților publice. Contribuțiile sociale ale angajatorilor (D. 121) la sistemul de asigurări sociale organizat de autoritățile publice sunt considerate ca făcând parte din remunerarea angajaților ș(cid:13)i sunt contabilizate ca sume de plătit, în contul de producere a venitului al sectorului căruia îi aparține angajatorul, ș(cid:13)i ca sume de primit în contul de distribuire a venitului primar al sectorului gospodăriilor populației. Aceste contribuții ale angajatorilor sunt înregistrate de asemenea în contul de distribuire secundară a venitului, ca parte a contribuțiilor sociale efective în sarcina angajatorilor (D. 6111) ș(cid:13)i contabilizate ca sume de plătit de către sectorul gospodăriilor ș(cid:13)i de primit de către administrația publică. Contribuțiile sociale ale angajaților (D. 6112) ș(cid:13)i contribuțiile sociale ale lucrătorilor independenți ș(cid:13)i ale persoanelor fără ocupație (D. 6113) sunt de asemenea înregistrate în contul de distribuire secundară a venitului, sub formă de sume de plătit de către sectorul gospodăriilor populației ș(cid:13)i de primit de către administrația publică. Prestațiile de asigurări sociale în numerar (D. 621) sunt înregistrate în contul de distribuire secundară a venitului ca sumă de plătit de către administrația publică ș(cid:13)i de primit de către gospodăriile populației, în timp ce prestațiile de asigurări sociale în natură sunt contabilizate la posturile D. 6311 ș(cid:13)i D. 6312 ale contului de redistribuire a venitului în natură, ca sumă de plătit de către administrația publică ș(cid:13)i de primit de către gospodăriile populației. 14. Unitățile care administrează sistemele de asigurări sociale organizate de către administrațiile publice sunt clasificate în subsectorul S. 1314 „Fonduri de asigurări sociale”. NACE Rev. 1 grupează această activitate în clasa 75. 30 „Asigurări sociale obligatorii”. Atunci când un rezident lucrează pentru un angajator nerezident, contribuțiile angajatorului sunt înregistrate în contul extern al veniturilor primare ș(cid:13)i transferurilor curente ca sume de plătit de către restul lumii. Dacă angajatul participă ș(cid:13)i la un sistem de asigurări sociale administrat de o administrație publică nerezidentă, toate sumele de primit ș(cid:13)i de plătit în mod normal de către sectorul administrației publice sunt considerate ca sumele de primit sau de plătit de restul lumii ș(cid:13)i înregistrate în contul extern al veniturilor primare ș(cid:13)i transferurilor curente. Cu toate acestea, în SEC, transferurile sociale în natură se efectuează exclusiv între unitățile rezidente. Prestațiile acordate rezidenților de către sistemele de asigurări sociale nerezidente constituie deci, prin definiție, prestații sociale, altele decât transferuri sociale în natură (D. 62). Atunci când un nerezident lucrează pentru un angajator rezident, contribuțiile angajatorului sunt înregistrate în contul extern de venituri primare ș(cid:13)i transferuri curente ca sume de primit de către restul lumii. Dacă angajatul 330 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 nerezident este cuprins într-un sistem de asigurări sociale rezident, operațiile între angajat ș(cid:13)i sectorul administrației publice sunt înregistrate în contul extern al veniturilor primare ș(cid:13)i transferurilor curente. Prin definiție, toate prestațiile acordate angajaților nerezidenți sunt considerate ca prestații sociale, altele decât transferurile sociale în natură (D. 62). Tabelul A. III. 1 propune un exemplu de fluxuri înregistrate pentru sistemele de asigurări sociale organizate de administrația publică. Sisteme private de asigurări sociale cu constituirea de rezerve 15. Sistemele finanțate din fondurile autonome sunt tratate în mod diferit față de sistemele finanțate de fonduri neautonome. În cazul fondurilor autonome, acest serviciu se calculează astfel (ecuația A): total contribuții efective primite plus total prime suplimentare minus prestații datorate minus creș(cid:13)terea (plus diminuarea) rezervelor fondurilor de pensii. 16. Aceste patru posturi nu includ câș(cid:13)tigurile sau pierderile din deținere. Totalul contribuțiilor suplimentare este egal cu cel al veniturilor din proprietate atribuite deținătorilor de polițe de asigurare, adică cu veniturile obținute de fondurile private de asigurare socială din plasarea provizioanelor tehnice ș(cid:13)i de pensii. SEC consideră că aceste provizioane sunt proprietatea asiguraților care primesc deci veniturile produse de această proprietate. Serviciul este înregistrat ca o producție (P. 1) în cazul fondurilor autonome ș(cid:13)i ca o cheltuială de consum final (P. 3) în cazul sectorului gospodăriilor populației. În ceea ce priveș(cid:13)te fondurile neautonome nu este calculat nici un comision la serviciu. Cheltuielile de gestiune sunt contabilizate, împreună cu celelalte costuri, în contul de producție al angajatorului. 17. Celelalte operații se aplică atât fondurilor autonome, cât ș(cid:13)i fondurilor neautonome. Contribuțiile sociale efective în sarcina angajatorilor (D. 121) sunt considerate ca făcând parte din remunerarea angajaților ș(cid:13)i contabilizate ca sume de plătit în contul de producere a venitului al sectorului căruia îi aparține angajatorul ș(cid:13)i ca sume de primit în contul de distribuire a venitului primar al gospodăriilor angajaților. Sectorul angajatorului poate fi oricare dintre sectoarele instituționale, inclusiv administrația publică ș(cid:13)i gospodăriile populației (în calitate de angajator). Veniturile din proprietate atribuite asiguraților (componente ale D. 4) sunt înregistrate în contul de distribuire a veniturilor primare ca sume de plătit de către sectorul în care este clasificat fondul ș(cid:13)i ca sume de primit de sectorul gospodăriilor. Fondurile autonome rezidente sunt clasificate în subsectorul societăți de asigurare ș(cid:13)i fonduri de pensii (S. 125). Fondurile neautonome aparțin evident aceluiaș(cid:13)i sector ca cel al angajatorului respectiv. NACE Rev. 1 grupează activitatea fondurilor de pensii în clasa 66. 02 „Case de pensii”. 18. Contribuțiile sociale efective în sarcina anajatorilor sunt de asemenea înregistrate în contul de distribuire secundară a venitului (componente ale D. 6111) ca sume de plătit de către gospodării ș(cid:13)i de primit de sectorul în care este clasificat fondul. Contribuțiile sociale în sarcina angajaților (D. 6112) ca ș(cid:13)i contribuțiile vărsate de către lucrătorii independenți ș(cid:13)i de persoanele fără ocupație (D. 6113) sunt, de asemenea, înregistrate în contul de distribuire secundară a venitului, ca sume de plătit de către sectorul gospodăriilor ș(cid:13)i de primit de sectorul căruia îi aparțin fondurile. Valoarea contribuțiilor vărsate de angajați, lucrători independenți ș(cid:13)i persoane fără ocupație este egală cu plățile directe efectuate, plus veniturile din proprietate atribuite asiguraților ș(cid:13)i minus cu valoarea serviciului (egal cu zero în cazul fondurilor neautonome). Prestațiile de asigurări sociale oferite în cadrul sistemelor private, inclusiv pensiile, sunt înregistrate în contul de distribuire secundară a venitului ca sume de plătit de către fonduri ș(cid:13)i de primit de către gospodării. Prin definiție, toate prestațiile de asigurare socială în regim privat sunt considerate ca făcând parte din postul D. 62 „Prestații sociale altele decât transferurile sociale în natură”. 19. Înregistrarea operată în contul financiar prezintă două elemente: (a) plăți anticipate ale primelor de asigurare ș(cid:13)i provizioane pentru cereri de despăgubire neachitate (F. 62) care înregistrează orice diferență între contribuțiile de plătit ș(cid:13)i contribuțiile de încasat ca ș(cid:13)i între prestațiile 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 331 datorate ș(cid:13)i prestațiile plătite (1). Prin convenție acest element este înregistrat sub forma unei variații (eventual negative) a pasivelor fondurilor ș(cid:13)i a activelor gospodăriilor; (b) drepturi nete ale gospodăriilor populației asupra fondurilor de pensii (F. 612) care sunt, de asemenea, înregistrate sub forma unei variații (eventual negative) a pasivelor fondurilor ș(cid:13)i a rezervelor gospodăriilor. Valoarea acestui element este egală cu cotizațiile pentru pensii vărsate de către angajatori ș(cid:13)i angajați aș(cid:13)a cum sunt înregistrate în contul de distribuire secundară a venitului - diminuate cu pensiile care trebuie plătite. 20. Ca o consecință a unei asemenea înregistrări, posturile F. 612 ș(cid:13)i F. 62 apar în bilanțurile sectorului gospodăriilor (la active) ca ș(cid:13)i în cele al sectorului căruia îi aparține fondul (la pasive). În contul de utilizare a venitului disponibil, este operată o ajustare pentru a ține cont de variația drepturilor nete a gospodăriilor populației asupra fondului de pensii (D. 8); aceasta este înregistrată sub forma unei sume de primit de către gospodării ș(cid:13)i de plătit de către fonduri. Valoarea acestei înregistrări este egală cu al doilea element al înregistrării operat în contul financiar. Angajatorii ș(cid:13)i administrațiile publice efectuează, din timp în timp, vărsăminte cu caracter extraordinar în favoarea fondurilor private de asigurare socială, cu scopul de a creș(cid:13)te rezervele acestor fonduri. Aceste plăți sunt înregistrate în contul de capital sub forma altor transferuri de capital (D. 99) de plătit de către sectorul angajatorului sau al administrației publice ș(cid:13)i de primit de sectorul căruia îi aparțin fondurile. Având în vedere că rezervele fondului de asigurare socială sunt considerate ca proprietate a gospodăriilor populației, este necesar să se opereze o ajustare a conturilor atât în sectorul căruia îi aparțin fondurile, cât ș(cid:13)i în sectorul gospodăriilor populației. Această ajustare este înregistrată în alte transferuri de capital (D. 99) de plătit de sectorul fondurilor ș(cid:13)i de primit de sectorul gospodăriilor populației. 21. În cazul angajaților rezidenți care lucrează pentru un angajator nerezident, contribuțiile sociale efective în sarcina angajatorilor (D. 121) sunt considerate ca făcând parte din remunerarea angajaților ș(cid:13)i contabilizate ca sume totale de plătit de către restul lumii ș(cid:13)i de primit de către gospodării. Atunci când angajatorul are statut de nerezident, toate fondurile de asigurări sociale neautonome sunt de asemenea nerezidente; din contră, un fond autonom poate avea statut de rezident sau nerezident. Dacă angajatul este cuprins într-un fond nerezident, toate fluxurile dintre sectorul gospodăriilor ș(cid:13)i cel căruia îi aparțin fondurile sunt înregistrate ca operații între sectorul gospodăriilor ș(cid:13)i restul lumii. Comisionul la serviciu (în cazul fondurilor autonome nerezidente) este contabilizat ca un import de servicii (P. 72). Variația drepturilor nete legate de provizioanele tehnice de asigurare (F. 6) este înregistrată în contul financiar al restului lumii, în timp ce celelalte fluxuri sunt contabilizate în contul extern al veniturilor primare ș(cid:13)i transferurilor curente. 22. Atunci când un angajat nerezident lucrează pentru un angajator rezident, contribuțiile sociale efective în sarcina angajatorilor (D. 121) sunt considerate ca făcând parte din remunerarea angajaților ș(cid:13)i contabilizate ca sumă de plătit de către sectorul căruia îi aparține angajatorul ș(cid:13)i de primit de către restul lumii. Dacă angajatul nerezident este cuprins într-un fond de asigurare socială rezident, eventualul comision la serviciu este înregistrat ca un export de servicii (P. 62). Toate celelalte fluxuri între fonduri ș(cid:13)i angajat sunt înregistrate ca operații între sectorul căruia îi aparțin fondurile ș(cid:13)i restul lumii. În special în cazul unităților nerezidente, nu sunt întotdeauna disponibile toate datele necesare. În anumite cazuri, calculele unora dintre posturi trebuie să fie efectuate pe bază de ipoteze. Tabelul A. III. 2 propune un exemplu de fluxuri înregistrate pentru sisteme private de asigurări sociale cu constituirea de rezerve. Sisteme de asigurări sociale fără constituirea de rezerve, administrate de angajatori 23. Ca ș(cid:13)i în cazul sistemelor finanțate de fondurile neautonome, costurile de gestiune ale sistemelor de asigurare socială fără constituirea de rezerve sunt contabilizate, împreună cu alte elemente ale costurilor, în contul de producție al angajatorului. În consecință, nu este calculat nici un comision la serviciu. Având în vedere că sistemele de asigurare socială fără constituirea de rezerve nu formează unități instituționale distincte de cele ale angajatorilor care le administrează, toate operațiile se efectuează între sectorul angajatorilor ș(cid:13)i cel al gospodăriilor. (1) Contribuțiile efective plătite, care acoperă riscurile apărute în cursul perioadei curente, diferă în general, de contribuțiile efective de plătit, care acoperă adesea riscurile atât pentru perioada curentă cât ș(cid:13)i pentru perioade ulterioare. În acelaș(cid:13)i fel, prestațiile datorate nu sunt întotdeauna egale cu prestațiile de plătit, pentru că este posibil ca prestațiile care trebuie vărsate în urma unui eveniment intervenit în cursul unei perioade contabile determinate să fie plătite în cursul unei perioade ulterioare. 332 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 24. SEC consideră că angajatorul care administrează un sistem fără constituirea de rezerve contribuie în mod fictiv, în folosul personalului său. Contribuțiile sociale imputate în sarcina angajatorilor (D. 122) sunt considerate ca făcând parte din remunerarea angajaților ș(cid:13)i sunt contabilizate ca sume totale de plătit în contul de producere a venitului al patronului ș(cid:13)i ca sume totale de primit în contul de venit primar al gospodăriilor. Aceste contribuții sociale imputate în sarcina angajatorilor apar, de asemenea, în contul de distribuire secundară al venitului (postul D. 612) sub forma sumelor de plătit de gospodării ș(cid:13)i de primit de către angajator. Valoarea contribuției trebuie stabilită în raport cu angajamentele viitoare luate de angajator de a furniza prestații. În practică, cu toate acestea, valoarea contribuțiilor este, în general, egală cu prestațiile de plătit în cursul perioadei curente (din care se deduc contribuțiile sociale în sarcina angajaților). 25. Eventualele contribuții efective vărsate de angajați sunt contabilizate în D. 6112 ca sume de plătit de către gospodării ș(cid:13)i de primit de către sectorul căruia îi aparține angajatorul. Contul de distribuire secundară a venitului înregistrează, de asemenea, pensiile ș(cid:13)i alte prestații ca parte a D. 62, adică sume de primit de gospodăriile populației ș(cid:13)i de plătit de angajatori. Sistemele de asigurări sociale fără constituirea de rezerve pot fi încadrate în acelaș(cid:13)i sector instituțional ca cel al angajatorului respectiv. NACE Rev. 1 consideră aceste sisteme ca activitate auxiliară. 26. În cazul în care un rezident lucrează pentru un angajator nerezident care administrează un sistem de asigurări sociale fără constituirea de rezerve, toate operațiile se efectuează între sectorul gospodăriilor ș(cid:13)i restul lumii ș(cid:13)i sunt înregistrate în contul extern al veniturilor primare ș(cid:13)i transferurilor curente. Atunci când un nerezident lucrează pentru un angajator rezident care administrează un sistem de acest tip, toate operațiile se efectuează între restul lumii ș(cid:13)i sectorul căruia îi aparține angajatorul ș(cid:13)i sunt înregistrate în contul extern al veniturilor primare ș(cid:13)i transferurilor curente. Tabelul A. III. 3 propune un exemplu de fluxuri înregistrate pentru sistemul de asigurări sociale fără constituirea de rezerve, administrat de angajator. Alte asigurări 27. Producția celorlalte servicii de asigurare, atât „de viață” cât ș(cid:13)i „generale”, se calculează în modul următor (ecuația B): prime efective plătite plus prime suplimentare minus despăgubiri datorate minus creș(cid:13)teri (plus diminuări) de provizioane tehnice pentru riscuri în curs ș(cid:13)i pentru participarea asigura- ților la beneficii. 28. Primele efective plătite sunt prime efective care acoperă riscurile materializate în cursul perioadei curente. Valoarea primelor efective plătite nu corespunde în general, cu cea a primelor efective de primit, deoarece acestea din urmă acoperă adesea riscurile care pot apare atât în perioada curentă, cât ș(cid:13)i în perioadei ulterioare. Valoarea primelor suplimentare este egală cu veniturile din proprietate atribuite asiguraților, adică cu ansamblul veniturilor obținute de către societățile de asigurare din plasamentul provizioanelor tehnice; exclusiv veniturile societăților de asigurare obține din plasarea fondurilor proprii. Provizioanele tehnice de asigurare se compun din două elemente: (a) plăți anticipate ale primelor de asigurare ș(cid:13)i provizioane pentru cereri de despăgubire neachitate rezultate din diferența între primele plătite ș(cid:13)i primele de primit, ca ș(cid:13)i între indemnizațiile de plătit ș(cid:13)i indemnizațiile datorate, ș(cid:13)i (b) provizioanele tehnice pentru riscuri în curs ș(cid:13)i pentru participarea asiguraților la beneficii. Acest din urmă element se referă numai la asigurarea de viață. Provizioanele tehnice de asigurare sunt în general investite în active financiare care produc venituri sub formă de dobânzi sau dividende. Ele pot cu toate acestea să fie investite într-un alt mod, ca de exemplu în bunuri imobiliare, iar în acest caz veniturile generate constituie un excedent din exploatare. 29. Indemnizațiile datorate acoperă riscuri care se materializează în cursul perioadei curente. Adesea, indemnizațiile nu trebuie să fie efectiv vărsate decât cu un anumit decalaj față de momentul materializării riscului. În consecință, indemnizațiile datorate nu sunt egale cu indemnizațiile de plătit. Variațiile provizioanelor tehnice pentru riscuri în curs ș(cid:13)i pentru participarea asiguraților la beneficii cuprind 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 333 suma alocată celor două posturi, în scopul constituirii capitalului garantat de aceste polițe. Aceste provizioane se referă numai la asigurările de viață. Cele patru posturi ale ecuației (B) trebuie să fie măsurate fără câș(cid:13)tigurile ș(cid:13)i pierderile din deținere. Alte asigurări de viață 30. Producția totală de alte asigurări de viață este calculată prin intermediul ecuației (B) ș(cid:13)i constituie postul P. 1 al contului de producție al subsectorului societăților de asigurare ș(cid:13)i fondurilor de pensii. Dacă nu este consumată de către gospodăriile nerezidente, producția celorlalte asigurări de viață este utilizată în întregime pentru consumul final al gospodăriilor rezidente. Producția serviciilor de asigurare de viață trebuie să fie repartizată între sectorul gospodăriilor ș(cid:13)i restul lumii, proporțional cu primele de plătit de către gospodăriile rezidente ș(cid:13)i nerezidente. Serviciile de asigurare de viață consumate de către rezidenți sunt înregistrate ca o cheltuială de consum final a gospodăriilor (P. 3), iar cele consumate de către nerezidenți ca un export de servicii (P. 62). 31. Alte asigurări de viață necesită înregistrarea altor două operații. În contul de distribuire a venitului primar, veniturile din proprietate atribuite asiguraților (partea D. 4) sunt înregistrate ca sume de plătit de către sectorul societăților de asigurare ș(cid:13)i de primit de către gospodării. În contul financiar, postul „Drepturile nete ale gospodăriilor asupra provizioanelor tehnice de asigurare de viață” apare ca o variație (dacă e cazul, negativă) a activelor gospodăriilor ș(cid:13)i a pasivelor societăților de asigurare. Variația drepturilor nete ale gospodăriilor este influențată de variația provizioanelor de asigurare de viață, adică de provizioanele tehnice pentru riscuri în curs ș(cid:13)i pentru participarea asiguraților la beneficii (F. 611). Această variație este deci egală cu primele efective de plătit (ne-plătite) plus primele suplimentare ș(cid:13)i minus, pe de o parte, indemnizațiile de primit (ne-datorate) ș(cid:13)i, pe de altă parte, de comisionul la servicii. 32. Datorită acestei înregistrări în contul financiar, postul F. 611 apare de asemenea în bilanțul sectorului gospodăriilor (la active), cât ș(cid:13)i în cel al sectorului asiguratorului (la pasive). Ca ș(cid:13)i în cazul comisionului la servicii, veniturile din proprietate atribuite asiguraților (care sunt suplimente de primă) trebuie să fie repartizate între sectorul gospodăriilor ș(cid:13)i restul lumii proporțional cu primele. Din punct de vedere instituțional, societățile de asigurări de viață sunt clasificate la S. 125 „Societăți de asigurare ș(cid:13)i fonduri de pensii”. În NACE Rev. 1 această activitate este cuprinsă în clasa 66. 01 „Asigurări de viață”. 33. Atunci când o societate de asigurări de viață rezidentă furnizează servicii gospodăriilor nerezidente, serviciul este contabilizat ca un export de servicii (P. 62). Veniturile din proprietate atribuite asiguraților sunt înregistrate în contul extern al veniturilor primare ș(cid:13)i transferurilor curente ca sume de plătit de către sectorul societăților de asigurare ș(cid:13)i de primit de către restul lumii. Variația drepturilor nete ale gospodăriilor nerezidente asupra provizioanelor de asigurare de viață este înregistrată în contul financiar ca o variație a activelor din restul lumii ș(cid:13)i ca o variație a pasivelor din sectorul asigurărilor. Atunci când gospodăriile rezidente subscriu polițe de viață asiguratorilor nerezidenți, procedura este în principiu foarte simplă: comisionul la serviciu este tratat ca un import de servicii (P. 72), veniturile din proprietate atribuite asiguraților sunt înregistrate în contul extern al veniturilor primare ș(cid:13)i al transferurilor curente ca valoare de plătit de către restul lumii ș(cid:13)i de primit de către gospodării, în timp ce variația drepturilor nete este înregistrată ca o variație a activelor gospodăriilor ș(cid:13)i ca o variație a pasivelor din restul lumii. Cu toate acestea, datele necesare pentru a calcula aceste posturi nu sunt disponibile de obicei; în general, singurele date existente se referă la primele de plătit. De aceea se recurge la ipoteze, ca de exemplu aplicarea, la primele plătite de gospodăriile rezidente către asiguratorii de viață nerezidenți, a raporturilor „comision la serviciu/prime” ș(cid:13)i „venituri din proprietate atribuite/prime” utilizate pentru asiguratorii de viață rezidenți. Tabelul A. III. 4 propune un exemplu de fluxuri înregistrate pentru celelalte asigurări de viață. Alte asigurări generale 34. Producția (P. 1) societăților care practică alte asigurări generale este calculată cu ajutorul ecuației (B) ș(cid:13)i înregistrată în contul de producție al subsectorului societăților de asigurare ș(cid:13)i fondurilor de pensii. Serviciile de asigurare generală pot fi utilizate ca un consum intermediar (P. 2) de orice sector rezident, ca o cheltuială de consum final (P. 3) a sectorului gospodăriilor atunci când ele fac parte din cheltuiala de consum final a acestora sau ca un 334 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 export (P. 62). Serviciile de asigurare generală utilizate ca un consum intermediar trebuie repartizat pe ramuri de activitate. Ecuația (B) trebuie folosită pentru a estima valoarea totală a producției de asigurare generală. Această producție trebuie apoi să fie repartizată între sectoarele ș(cid:13)i ramurile de activitate beneficiare proporțional cu primele efective de plătit de către fiecare. Atunci când toate sectoarele rezidente, cu excepția gospodăriilor populației, utilizează serviciile de asigurare generală numai ca un consum intermediar, sectorul gospodăriilor poate să le aloce atât consumului intermediar, cât ș(cid:13)i consumului final. Serviciile de asigurare generală utilizate de către gospodării trebuie să fie defalcate în cele destinate consumului intermediar ș(cid:13)i cele destinate consumului final, proporțional cu primele efective de plătit. Primele care sunt legate de activitatea productivă a întreprinderilor neconstituite în societăți trebuie să fie considerate ca un consum intermediar, în timp ce celelalte prime plătite de către gospodării trebuie tratate ca un consum final. 35. În contul de distribuire a veniturilor primare, veniturile din proprietate atribuite asiguraților sunt considerate ca făcând parte din D. 4 ș(cid:13)i înregistrate ca sume de plătit de către sectorul societăților de asigurare ș(cid:13)i de primit de către sectorul asiguraților. Dacă, în teorie, veniturile din proprietate atribuite asiguraților trebuie să fie repartizate între diferite sectoare, proporțional cu rezervele atribuite fiecărui sector asigurat, această soluție se dovedeș(cid:13)te greu de aplicat în practică. În consecință, veniturile din proprietate atribuite asiguraților trebuie repartizate proporțional cu primele efective plătite de către fiecare sector asigurat. 36. În contul de distribuire secundară a venitului, primele nete plătite sunt contabilizate ca sume totale de plătit de către toate sectoarele asigurate ș(cid:13)i de primit de către sectorul societăților de asigurare. Primele nete plătite se calculează în felul următor: primele efective plătite plus veniturile din proprietate atribuite asiguraților ș(cid:13)i minus valoarea serviciilor consumate. În ecuația (B), primele nete plătite sunt egale cu indemnizațiile datorate (1). Contul de distribuție secundară a venitului înregistrează de asemenea indemnizațiile datorate ca sume totale de plătit de către sectorul societăților de asigurare ș(cid:13)i de primit de către toate sectoarele asiguraților. Primele nete plătite, precum ș(cid:13)i indemnizațiile datorate fac parte din postul D. 7 „Alte transferuri curente”. Anumite cereri de despăgubire apar în urma daunelor sau prejudiciilor cauzate de asigurați unor terțe părți sau proprietăților acestora. În acest caz, cererile de despăgubire admise sunt înregistrate ca sumă totală de plătit direct de către societatea de asigurări părților lezate ș(cid:13)i nu ca sume plătibile indirect, adică prin asigurat. 37. În contul financiar, drepturile nete ale asiguraților asupra provizioanelor de asigurare generală sunt înregistrate ca o variație a activelor asiguraților ș(cid:13)i ca o variație a pasivelor sectorului societăților de asigurare. Aceste variații ale drepturile nete, care sunt contabilizate în F. 62, se datorează plăților anticipate a primelor ș(cid:13)i constituirii de provizioane pentru cereri de despăgubire neachitate. Postul F. 62 este, de asemenea, înregistrat ca un pasiv în bilanțul asiguratorilor de asigurări generale ș(cid:13)i ca un activ în cel al asiguraților. Societățile de asigurare generală sunt grupate în clasa 66. 03 din NACE Rev. 1 „Asigurări generale”. Din punct de vedere instituțional, ele aparțin sectorului S. 125 „Societăți de asigurare ș(cid:13)i fonduri de pensii”. 38. Atunci când unitățile nerezidente se asigură la asiguratorii de asigurări generale rezidenți, comisionul la serviciu este contabilizat ca un export de servicii (P. 62). Veniturile din proprietate atribuite asiguraților, primele nete plătite ș(cid:13)i indemnizațiile datorate sunt toate înregistrate în contul extern al veniturilor primare ș(cid:13)i transferurilor curente, în timp ce drepturile nete ale asiguraților asupra provizioanelor de asigurare - daune sunt contabilizate în contul financiar al restului lumii. În acest caz, calculul datelor pentru restul lumii nu se dovedeș(cid:13)te mai dificil decât calculul datelor pentru oricare sector asigurat rezident. În cazul unităților rezidente care se asigură la asiguratorii de asigurări generale nerezidenți, înregistrarea este mult mai complexă; singurele date disponibile, în general, se referă la primele de plătit ș(cid:13)i la indemnizațiile de primit. În consecință, se aplică o metodă simplificată care nu ia în calcul provizioanele de asigurare generală ș(cid:13)i veniturile din proprietate pe care ele le generează; comisionul la serviciu care este contabilizat ca un import de (1) Indemnizațiile datorate „sunt sumele datorate care trebuie vărsate solicitanților. Aceste indemnizații datorate nu corespund deci cu” cheltuielile suferite „înregistrate în conturile societăților de asigurare, deoarece acestea din urma pot includ ș(cid:13)i cheltuielile de gestiune pe care conturile naționale le înregistrează ca parte fie a consumului intermediar, fie a remunerării angajaților. ” 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 335 servicii (P. 72) - se calculează ca prime de plătit minus indemnizații de primit (1). Primele nete de plătit se calculează ca prime de plătit minus comisionul la serviciu, devenind astfel egale cu indemnizațiile de primit. Atât primele nete de plătit cât ș(cid:13)i indemnizațiile de primit sunt contabilizate în contul extern al veniturilor primare ș(cid:13)i transferurilor curente. Tabelul A. III. 5 propune un exemplu de fluxuri înregistrate pentru celelalte asigurări generale. Reasigurarea 39. În SEC, operațiile de reasigurare sunt înregistrate într-un mod mult mai simplu decât operațiile de asigurare directă (adică operațiile între societățile de asigurare ș(cid:13)i asigurații obiș(cid:13)nuiți). În locul înregistrării separate a diferitelor fluxuri indemnizații datorate, comisioane etc. ), operațiile de reasigurare sunt înregistrate mai simplu, ca un serviciu furnizat de către reasigurator asiguratorului direct. Valoarea serviciului este soldul tuturor fluxurilor care au loc între reasigurator ș(cid:13)i asiguratorul direct. (prime plătite, În cazul societăților de asigurare de viață ș(cid:13)i asigurare generală rezidente, serviciile de reasigurare produse sunt contabilizate ca o producție (P. 1), în timp ce serviciile de reasigurare primite sunt înregistrate ca un consum intermediar (P. 2). Serviciile de reasigurare furnizate de către reasiguratorii rezidenți pentru asiguratorii nerezidenți sunt înregistrate ca un export de servicii (P. 62), în timp ce serviciile furnizate de către reasiguratorii nerezidenți asiguratorilor rezidenți sunt contabilizate ca un import de servicii (P. 72). 40. În cazul societăților de asigurare rezidente, datele pentru producțiaș(cid:13)i consumul intermediar al serviciilor de reasigurare pot fi obținute din statisticile de asigurări. Calculul importurilor ș(cid:13)i exporturilor de servicii de reasigurare poate să se dovedească mai dificil, în special datorită disponibilității ș(cid:13)i calității statisticilor balanței de plăți. Cu toate acestea, soldul extern al serviciilor de reasigurare poate fi uș(cid:13)or calculat plecând de la datele statistice de asigurări. Operațiile de reasigurare între societățile de asigurare rezidente sunt adesea consolidate. Cu toate acestea, pentru a se alinia la directivele comunitare privind asigurările, SEC recomandă înregistrarea serviciilor de reasigurare fără consolidare. (Ne)consolidarea serviciilor de reasigurare între rezidenți afectează nivelul producției serviciilor de asigurare, dar nu ș(cid:13)i soldurile contabile cum ar fi valoarea adăugată, excedentul de exploatare ș(cid:13)i economiile. Auxiliarii de asigurare 41. Producția de servicii a auxiliarilor de asigurare este evaluată pe bază de onorarii sau comisioane încasate. În cazul organismelor fără scop lucrativ care activează ca asociații comerciale pentru societățile de asigurare ș(cid:13)i fondurile de pensii, producția este evaluată conform valorii cotizațiilor vărsate de membrii asociațiilor. Această producție este utilizată ca un consum intermediar al membrilor asociațiilor. Unitățile instituționale care exercită în principal activitatea de auxiliari de asigurare sunt clasificate în S. 124 „Auxiliarii financiari”. În clasificarea activităților NACE Rev. 1, această activitate este cuprinsă în clasa 67. 20 „Activități auxiliare ale caselor de asigurări ș(cid:13)i de pensii”. (1) Dacă sunt disponibile, se preferă datele privind primele plătite ș(cid:13)i indemnizațiile datorate în locul celor privind primele de plătit ș(cid:13)i indemnizațiile de primit. 336 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 l a t o T l u t n o C e d i r u n u b i s, i i c i v r e s l u t n o C i l u u t s e r i i m u l l a t o T - o n o c e e i m - ă z n u p s e r o c i r ă r t n I n d i e r a o t 1 S. 5 1 S. t s n I ă r ă f p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s - o p s o g r o l i i r ă d - a l u p o p i e i ț 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. e l i b a t n o c i r u d o s l i s, i n u i ț a r e p O - o p s o G e l i i r ă d - a l u p o p i e i ț - i m d A - a r t s i n e l i i ț e c i l b u p - e i c o S i ț ă t - n a n i f e r a i c - e i c o S i ț ă t - n a n i f e n e r a i c - e i c o S i ț ă t - n a n i f e n e r a i c - e i c o S i ț ă t - n a n i f e r a i c - i m d A e c i l b u p e l i i ț a r t s i n - o p s o G e l i i r ă d - a l u p o p i e i ț. t s n I ă r ă f p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s ă d o p s o g r o l i i r l a t o T - o c e e i m o n E R A R U G I S A E D C I R E M U N U L P M E X E e s r u s e R e c i l b u p r o l i i ț a r t s i n m d a i e l a e l a i c o s i r ă r u g i s a e d e m e t s i S : 1. I I I. A l u l e b a T i r ă r t n I e r a o t a z n u p s e r o c n d i l u t n o C i l u u t s e r i i m u l l u t n o C e d i r u n u b i s, i i c i v r e s i r ă z i l i t U l a t o T a e r e c u d o r p e d l u t n o C i u l u t i n e v n î e l a i c o s i i ț u b i r t n o C r o l i r o t a j a g n a a n i c r a s e r i u b i r t s i d e d l u t n o C i u l u t i n e v a ă r a m i r p 1 2 1 D. 8 9 4 5 4 0 8 5 5 1 0 5 5 1 5 5 1 5 5 1 6 7 2 3 2 3 2 8 7 5 6 0 0 0 0 0 5 5 1 5 5 1 5 5 1 6 7 2 3 2 3 2 8 7 5 6 2 3 2 8 7 5 6 5 5 1 6 7 2 3 n î e l a i c o s i i ț u b i r t n o C r o l i r o t a j a g n a a n i c r a s 1 2 1 D. e r i u b i r t s i d e d l u t n o C i u l u t i n e v a ă r a d n u c e s r o l i r o t a j a g n a a n i c r a s n î e l a i c o s i i ț u b i r t n o C 1 1 1 6 D. r o l i t a j a g n a a n i c r a s n î e l a i c o s i i ț u b i r t n o C 2 1 1 6 D. - n e p e d n i r o l i r o t ă r c u l e l a e l a i c o s i i ț u b i r t n o C 3 1 1 6 D. - e n a o s r e p e l a e i ț a p u c o i s, i ț n e d ă r ă f r o l r a r e m u n n î e l a i c o s i r ă r u g i s a e d i i ț a t s e r P 1 2 6 D. a e r i u b i r t s i d e r e d l u t n o C ă r u t a n n î i u l u t i n e v i r ă r u g i s a e d i i ț a t s e r p e l a i c o s e d i r ă s r u b m a R 1 1 3 6 D. n î e l a i c o s i r ă r u g i s a a r u t a n e d i i ț a t s e r p e t l A 2 1 3 6 D. 2 3 2 2 3 2 0 5 5 1 6 7 2 3 5 5 1 6 7 2 3 0 0 8 7 5 6 8 7 5 6 5 5 1 6 7 2 3 2 3 2 8 7 5 6 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 337 l a t o T 0 0 3 9 1 2 1 9 1 1 2 9 2 0 3 1 1 - n u p s e r o c i r ă r t n I n d i e r a o t ă z 1 S. l u t n o C e d i r u n u b i s, i i c i v r e s 0 l u t n o C i l u u t s e r i i m u l l a t o T - o c e e i m o n 5 1 S. t s n I ă r ă f p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s - o p s o g r o l i i r ă d - u p o p i e i ț a l 3 0 0 0 0 0 0 0 3 9 1 2 1 9 1 1 2 9 2 1 1 0 0 9 1 2 1 0 0 9 2 1 1 e v r e z e r e d e r i u t i t s n o c u c e l a i c o s i r ă r u g i s a e d e t a v i r p e m e t s i S : 2. I I I. A l u l e b a T e s r u s e R 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. e l i b a t n o c i r u d o s l i s, i n u i ț a r e p O - o p s o G e l i i r ă d - u p o p i e i ț a l - i m d A - a r t s i n e l i i ț e c i l b u p - e i c o S i ț ă t - n a n i f e r a i c - e i c o S i ț ă t - n a n i f e n e r a i c - e i c o S i ț ă t - e i c o S i ț ă t - n a n i f e n - i c n a n i f e r a i c e r a e l i i ț a r t e c i l b u p i - s i n m d A - o p s o G e l i i r ă d - u p o p i e i ț a l 5 1 S. t s n I ă r ă f p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s - o p s o g r o l i i r ă d - u p o p i e i ț a l 1 S. - n u p s e r o c i r ă r t n I n d i e r a o t ă z l a t o T - o c e e i m o n l u t n o C i l u u t s e r i i m u l l u t n o C e d i r u n u b i s, i i c i v r e s i r ă z i l i t U l a t o T 0 0 8 1 0 2 1 1 e r i u t i t s n o c u c e t a v i r p e l e m e t s i s a l i r o t a j a g n a e d e t a s r ă v ă v r e z e r e d a ă r a m i r p e r i u b i r t s i d e d l u t n o C i u l u t i n e v e r i u t i t s n o c u c e t a v i r p e l e m e t s i s a l i r o t a j a g n a e d e t a s r ă v ă v r e z e r e d e v i t c e f e e l a i c o s i i ț u b i r t n o C 1 2 1 D. - i r t a e t a t e i r p o r p n d i i r u t i n e V 4 4 D. 2 1 a ă r a d n u c e s e r i u b i r t s i d e d l u t n o C r o l i ț a r u g i s a e t i u b i u l u t i n e v e r i u t i t s n o c u c e t a v i r p e l e m e t s i s a l i r o t a j a g n a e d e t a s r ă v ă v r e z e r e d e v i t c e f e e l a i c o s i i ț u b i r t n o C 1 2 1 D. e t a v i r p e t c e r i d e l a i c o s i i ț a t s e r P 2 2 6 D. e l a e t e n e l a i c o s i i ț u b i r t n o C 2 1 1 6 D. r o l i ț a j a g n a l a n i f m u s n o c u r t n e p a l a i u t l e h C - p e r d a i ț a i r a v u r t n e p e r a t s u A j - a l u p o p r o l i i r ă d o p s o g r o l i r u t i i s n e p e d r o l i r u d n o f a r p u s a i e i ț r o l i r u t i n e v a e r a z i l i t u e d l u t n o C e l i b i n o p s i d 3 P. 8 D 1 0 1 8 2 0 1 0 0 9 1 1 2 0 3 0 0 2 1 9 1 1 2 9 2 3 1 1 0 0 0 0 0 3 i i c i v r e s i s, i r u n u b e d i r u t r o p x E i i c i v r e s i s, i r u n u b e d i r u t r o p m I n r e t x e l u t n o C e i ț c u d o r p e d l u t n o C a i ț c u d o r P i u l u t i n e v a e r e c u d o r p e d l u t n o C 6 P. 7 P. 1 P. 0 0 3 e v i t c e f e e l a i c o s i i ț u b i r t n o C 1 2 1 D. 4 1 0 3 0 2 9 1 0 0 0 3 9 1 2 1 9 1 1 2 9 2 3 1 1 338 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 l a t o T 1 1 1 l a t o T 9 1 9 1 9 1 - n u p s e r o c i r ă r t n I n d i e r a o t ă z 1 S. l u t n o C e d i r u n u b i s, i i c i v r e s l u t n o C i l u u t s e r i i m u l l a t o T - o c e e i m o n 5 1 S. t s n I ă r ă f p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s - o p s o g r o l i i r ă d - u p o p i e i ț a l ) e r a u n i t n o c ( e v r e z e r e d e r i u t i t s n o c u c e l a i c o s i r ă r u g i s a e d e t a v i r p e m e t s i S : 2. I I I. A l u l e b a T e s r u s e R 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. e l i b a t n o c i r u d o s l i s, i n u i ț a r e p O - o p s o G e l i i r ă d - u p o p i e i ț a l - i m d A - a r t s i n e l i i ț e c i l b u p - e i c o S i ț ă t - n a n i f e r a i c - e i c o S i ț ă t - n a n i f e n e r a i c - e i c o S i ț ă t - e i c o S i ț ă t - n a n i f e n - i c n a n i f e r a i c e r a e l i i ț a r t e c i l b u p i - s i n m d A - o p s o G e l i i r ă d - u p o p i e i ț a l 0 1 1 0 0 0 1 1 r o l i i r ă d o p s o g e l a e t e n i r u t p e r D 2 1 6 F. r a i c n a n i f t n o C 1 i s, e d i r e r e c u r t n e p e n a o i z i v o r p e t a t i h c a e n e r i b u g ă p s e d r o l i r u d n o f a r p u s a i e i ț a l u p o p i i s n e p e d r o l e m i r p e l a e t a p i c i t n a i ț ă l P 2 6 F. 1 1 1 - n u p s e r o c i r ă r t n I n d i e r a o t ă z l u t n o C e d i r u n u b i s, i i c i v r e s l u t n o C i l u u t s e r i i m u l 1 1 S. l a t o T - o c e e i m o n 5 1 S. t s n I ă r ă f p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s - o p s o g r o l i i r ă d - u p o p i e i ț a l i r o t a j a g n a e d e t a r t s i n m d a i , e v r e z e r e d a e r i u t i t s n o c ă r ă f e l a i c o s i r ă r u g i s a e d e m e t s i S : 3. I I I. A l u l e b a T e s r u s e R 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 4 1 S. - o p s o G e l i i r ă d - u p o p i e i ț a l - i m d A - a r t s i n e l i i ț e c i l b u p - e i c o S i ț ă t - n a n i f e r a i c - e i c o S i ț ă t - n a n i f e n e r a i c e l i b a t n o c i r u d o s l i s, i n u i ț a r e p O - e i c o S i ț ă t - e i c o S i ț ă t - n a n i f e n - i c n a n i f e r a i c e r a 3 1 S. e l i i ț a r t e c i l b u p i - s i n m d A - o p s o G e l i i r ă d - u p o p i e i ț a l 5 1 S. t s n I ă r ă f p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s - o p s o g r o l i i r ă d - u p o p i e i ț a l 1 S. - n u p s e r o c i r ă r t n I n d i e r a o t ă z l a t o T - o c e e i m o n l u t n o C i l u u t s e r i i m u l l u t n o C e d i r u n u b i s, i i c i v r e s 5 1 S. t s n I ă r ă f p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s - o p s o g r o l i i r ă d - u p o p i e i ț a l 1 1 1 1 S. l a t o T - o c e e i m o n - n u p s e r o c i r ă r t n I n d i e r a o t ă z l u t n o C i l u u t s e r i i m u l l u t n o C e d i r u n u b i s, i i c i v r e s i r ă z i l i t U l a t o T 1 1 1 i r ă z i l i t U l a t o T 0 0 0 9 1 9 1 9 1 1 9 1 0 9 1 5 1 2 1 a ă r a m i r p e r i u b i r t s i d e d l u t n o C r o l i r o t a j a g n a a n i c r a s i u l u t i n e v a ă r a d n u c e s e r i u b i r t s i d e d l u t n o C r o l i r o t a j a g n a a n i c r a s i u l u t i n e v n î e v i t c e f e e l a i c o s i i ț u b i r t n o C 2 2 1 D. e t a t u p m i e l a i c o s i i ț u b i r t n o C e l a e t c e r i d e l a i c o s i i ț a t s e r P 2 1 6 D. 3 2 6 D. r o l i r o t a j a g n a 2 1 1 5 0 9 1 1 9 1 9 1 0 0 9 1 9 1 i u l u t i n e v a e r e c u d o r p e d l u t n o C n î e v i t c e f e e l a i c o s i i ț u b i r t n o C 2 2 1 D. 2 1 1 5 0 1 9 1 0 9 1 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 339 2 2 0 2 2 2 2 l a t o T l u t n o C e d i r u n u b i s, i i c i v r e s l u t n o C i l u u t s e r i i m u l l a t o T - o c e e i m o n - n u p s e r o c i r ă r t n I n d i e r a o t ă z 1 S. 5 1 S. t s n I ă r ă f p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s - o p s o g r o l i i r ă d - u p o p i e i ț a l 0 0 4 7 4 0 4 0 0 4 7 e s r u s e R ă ț a i v e d i r ă r u g i s a e t l A : 4. I I I. A l u l e b a T 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. e l i b a t n o c i r u d o s l i s, i n u i ț a r e p O - o p s o G e l i i r ă d - u p o p i e i ț a l - i m d A - a r t s i n e l i i ț e c i l b u p - e i c o S i ț ă t - n a n i f e r a i c - e i c o S i ț ă t - n a n i f e n e r a i c - e i c o S i ț ă t - n a n i f e n e r a i c - e i c o S i ț ă t - n a n i f e r a i c e l i i ț a r t e c i l b u p i - s i n m d A - o p s o G e l i i r ă d - u p o p i e i ț a l 5 1 S. t s n I ă r ă f p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s - o p s o g r o l i i r ă d - u p o p i e i ț a l 1 S. - n u p s e r o c i r ă r t n I n d i e r a o t ă z l a t o T - o c e e i m o n l u t n o C i l u u t s e r i i m u l l u t n o C e d i r u n u b i s, i i c i v r e s i r ă z i l i t U l a t o T 4 a i ț c u d o r P 1 P. a ă r a m i r p e i ț u b i r t s i d e d i r u t n o C i u l u t i n e v i i c i v r e s i s, i r u n u b e d i r u t r o p x E i i c i v r e s i s, i r u n u b e d i r u t r o p m I 6 P. 7 P. e i ț c u d o r p e d l u t n o C n r e t x e l u t n o C 7 e t i u b i r t a e t a t e i r p o r p n i d i r u t i n e V 4 4 D. 7 i u l u t i n e v a e r a z i l i t u e d l u t n o C l i b i n o p s i d r o l i ț a r u g i s a l a n i f m u s n o c u r t n e p a l a i u t l e h C 3 P. r o l i i r ă d o p s o g e l a e t e n i r u t p e r D - e n a o i z i v o r p a r p u s a i e i ț a l u p o p e d e r a r u g i s a e d e c i n h e t r o l 1 1 6 F. ă ț a i v r a i c n a n i f l u t n o C 4 2 2 7 4 2 2 0 0 0 0 4 0 0 4 7 4 2 2 340 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 0 0 6 4 6 5 4 5 4 2 2 0 4 2 l a t o T l u t n o C e d i r u n u b i s, i i c i v r e s l u t n o C i l u u t s e r i i m u l l a t o T - o c e e i m o n - n u p s e r o c i r ă r t n I n d i e r a o t ă z 1 S. 5 1 S. t s n I ă r ă f p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s - o p s o g r o l i i r ă d - u p o p i e i ț a l e s r u s e R e l a r e n e g i r ă r u g i s a e t l A : 5. I I I. A l u l e b a T 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. e l i b a t n o c i r u d o s l i s, i n u i ț a r e p O - o p s o G e l i i r ă d - u p o p i e i ț a l - i m d A - a r t s i n e l i i ț e c i l b u p - e i c o S i ț ă t - n a n i f e r a i c - e i c o S i ț ă t - n a n i f e n e r a i c - e i c o S i ț ă t - e i c o S i ț ă t - n a n i f e n - i c n a n i f e r a i c e r a e l i i ț a r t e c i l b u p i - s i n m d A - o p s o G e l i i r ă d - u p o p i e i ț a l 5 1 S. t s n I ă r ă f p o c s v i t a r c u l n î l u i c i v r e s - o p s o g r o l i i r ă d - u p o p i e i ț a l 1 S. - n u p s e r o c i r ă r t n I n d i e r a o t ă z l a t o T - o c e e i m o n l u t n o C i l u u t s e r i i m u l l u t n o C e d i r u n u b i s, i i c i v r e s i r ă z i l i t U l a t o T 0 6 6 i i c i v r e s i s, i r u n u b e d i r u t r o p x E i i c i v r e s i s, i r u n u b e d i r u t r o p m I n r e t x e l u t n o C a ă r a m i r p e r i u b i r t s i d e d l u t n o C r o l i r u t i n e v r a i d e m r e t n i l u m u s n o C e i ț c u d o r p e d l u t n o C a i ț c u d o r P 6 P. 7 P. 1 P. 2 P. 1 0 6 0 1 0 0 5 - i r t a e t a t e i r p o r p n d i i r u t i n e V 4 4 D. 3 5 4 2 4 2 0 5 3 1 5 4 0 2 a ă r a d n u c e s e r i u b i r t s i d e d l u t n o C i u l u t i n e v r o l i ț a r u g i s a e t i u b 6 e r a r u g i s a e d i i ț a z i n m e d n I 2 7 D. ă l a r e n e g e r a r u g i s a e d e t e n e m i r P 1 7 D. 8 i u l u t i n e v a e r a z i l i t u e d l u t n o C l i b i n o p s i d ă l a r e n e g l a n i f m u s n o c u r t n e p a l a i u t l e h C 3 P. r a i c n a n i f l u t n o C i s, e d i r e r e c u r t n e p e n a o i z i v o r p e t a t i h c a e n e r i b u g ă p s e d r o l e m i r p e l a e t a p i c i t n a i ț ă l P 2 6 F. 0 0 0 0 6 0 5 4 0 3 0 4 1 3 0 2 2 0 4 6 3 4 5 4 2 2 0 0 2 0 0 0 6 0 0 6 4 6 5 4 5 4 2 2 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 341 ANEXA IV CLASIFICĂRI Ș(cid:13) I CONTURI CLASIFICĂRI CLASIFICAREA SECTOARELOR INSTITUȚIONALE (S) S. 1 S. 11 S. 11001 S. 11002 S. 11003 S. 12 S. 121 S. 122 S. 12201 S. 12202 S. 12203 S. 123 S. 12301 S. 12302 S. 12303 S. 124 S. 12401 S. 12402 S. 12403 S. 125 S. 12501 S. 12502 S. 12503 S. 13 S. 1311 S. 1312 S. 1313 S. 1314 S. 14 S. 141 + S. 142 S. 143 S. 1441 S. 1442 S. 1443 S. 145 S. 15 S. 2 S. 21 S. 211 S. 212 S. 22 Economia totală Societăți nefinanciare Societăți nefinanciare publice Societăți nefinanciare private naționale Societăți nefinanciare sub control străin Societăți financiare Banca centrală Alte instituții financiare monetare Publice Private naționale Sub control străin Alți intermediari financiari, exclusiv societățile de asigurare ș(cid:13)i fondurile de pensii Publice Private naționale Sub control străin Auxiliari financiari Publici Privați naționali Sub control străin Societăți de asigurare ș(cid:13)i fonduri de pensii Publice Private naționale Sub control străin Administrații publice Administrație centrală Administrațiile statelor federale Administrațiile locale Fonduri de asigurări sociale Gospodăriile populației Angajatori (inclusiv lucrători care desfăș(cid:13)oară o activitate independentă) Angajați Beneficiari de venituri din proprietate Beneficiari de pensii Beneficiari de alte venituri din transferuri Alte gospodării ale populației Instituții fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor populației Restul lumii Uniunea Europeană State membre ale Uniunii Europene Instituții ale Uniunii Europene Țări terțe ș(cid:13)i organizații internaționale 342 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 CLASIFICAREA OPERAȚIUNILOR Ș(cid:13) I A ALTOR FLUXURI Operațiuni cu bunuri ș(cid:13)i servicii (produse) (P) P. 1 P. 11 P. 119 P. 12 P. 13 P. 2 P. 3 P. 31 P. 32 P. 4 P. 41 P. 42 P. 5 P. 51 P. 511 P. 5111 P. 5112 P. 5113 P. 512 P. 5121 P. 5122 P. 5123 P. 513 P5131 P5132 P. 52 P. 53 P. 6 P. 61 P. 62 P. 7 P. 71 P. 72 Producția Producția de piață Ajustarea pentru servicii de intermediere financiară indirect măsurate (SIFIM) Producția pentru consumul final propriu Alta producție non-piață Consumul intermediar Cheltuiala pentru consum final Cheltuiala pentru consum individual Cheltuiala pentru consum colectiv Consumul final efectiv Consumul individual efectiv Consumul colectiv efectiv Formarea brută de capital Formarea brută de capital fix Achiziții minus cedări de active fixe corporale Achiziții de active fixe corporale noi Achiziții de active fixe corporale existente Cedări de active fixe corporale existente Achiziții minus cedări de active fixe necorporale Achiziții de active fixe necorporale noi Achiziții de active fixe necorporale existente Cedări de active fixe necorporale existente Adăugări la valoarea activelor nefinanciare neproduse Îmbunătățiri majore ale activelor nefinanciare neproduse Costuri legate de transferul de proprietate asupra activelor nefinanciare neproduse Variația stocurilor Achiziții minus cedări de obiecte de valoare Exporturi de bunuri ș(cid:13)i servicii Exporturi de bunuri Exporturi de servicii Importuri de bunuri ș(cid:13)i servicii Importuri de bunuri Importuri de servicii Operațiuni de repartiție (D) D. 1 D. 11 D. 12 D. 121 D. 122 D. 2 D. 21 D. 211 Remunerarea angajaților Salarii ș(cid:13)i indemnizații Contribuții sociale în sarcina angajatorilor Contribuții sociale efective în sarcina angajatorilor Contribuții sociale imputate în sarcina angajatorilor Impozite pe producție ș(cid:13)i taxe de import Impozite pe produse Taxe de tip TVA 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 343 D. 212 D. 2121 D. 2122 D. 214 D. 29 D. 3 D. 31 D. 311 D. 319 D. 39 D. 4 D. 41 D. 42 D. 421 D. 422 D. 43 D. 44 D. 45 D. 5 D. 51 D. 59 D. 6 D. 61 D. 611 D. 6111 D. 61111 D. 61112 D. 6112 D. 61121 D. 61122 D. 6113 D. 61131 D. 61132 D. 612 D. 62 D. 621 D. 622 D. 623 D. 624 D. 63 D. 631 D. 6311 D. 6312 D. 6313 D. 632 D. 7 D. 71 D. 72 D. 73 Impozite ș(cid:13)i taxe de import, exclusiv TVA Taxe de import Impozite pe importuri, exclusiv TVA ș(cid:13)i taxele de import Impozite pe produse, exclusiv TVA ș(cid:13)i taxele de import Alte impozite pe producție Subvenții Subvenții pe produse Subvenții la importuri Alte subvenții pe produse Alte subvenții pe producție Venituri din proprietate Dobânzi Venituri distribuite ale societăților Dividende Prelevări pe veniturile cvasi- societăților Beneficii reinvestite din investiții străine directe Venituri din proprietate atribuite asiguraților Chirii Impozite curente pe venit, pe avere etc. Impozite pe venit Alte impozite curente Contribuții ș(cid:13)i prestații sociale Contribuții sociale Contribuții sociale efective Contribuții sociale efective în sarcina angajatorilor Contribuții sociale efective obligatorii în sarcina angajatorilor Contribuții sociale voluntare ale angajatorilor Contribuții sociale în sarcina angajaților Contribuții sociale obligatorii în sarcina angajaților Contribuții sociale voluntare ale angajaților Contribuții sociale ale lucrătorilor independenți ș(cid:13)i ale persoanelor fără ocupație Contribuții sociale obligatorii ale lucrătorilor independenți ș(cid:13)i ale persoanelor fără ocupație Contribuții sociale voluntare ale lucrătorilor independenți ș(cid:13)i ale persoanelor fără ocupație Contribuții sociale imputate Prestații sociale, altele decât transferurile sociale în natură Prestații de asigurări sociale în numerar Prestații de asigurări sociale ale sistemelor private Prestații de asigurări sociale directe ale angajatorilor Prestații de asistență socială în numerar Transferuri sociale în natură Prestații sociale în natură Rambursări de prestații de asigurări sociale Alte prestații de asigurări sociale în natură Prestații de asistență socială în natură Transferuri de bunuri ș(cid:13)i servicii non-piață individuale Alte transferuri curente Prime nete de asigurare generală Indemnizații de asigurare generală Transferuri curente între administrațiile publice 344 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 D. 74 D. 75 D. 8 D. 9 D. 91 D. 92 D. 99 Cooperare internațională curentă Transferuri curente diverse Ajustare pentru variația drepturilor gospodăriilor populației asupra fondurilor de pensii Transferuri de capital Impozite pe capital Credite pentru investiții Alte transferuri de capital Operațiuni cu instrumente financiare (F) (Achiziții nete de active financiare/creș(cid:13)teri nete de pasive) F. 1 F. 11 F. 12 F. 2 F. 21 F. 22 F. 29 F. 3 F. 33 F. 331 F. 332 F. 34 F. 4 F. 41 F. 42 F5 F. 51 F. 511 F. 512 F. 513 F. 52 F. 6 F. 61 F. 611 F. 612 F. 62 F. 7 F. 71 F. 79 Aur monetar ș(cid:13)i drepturi speciale de tragere (DST) Aur monetar Drepturi speciale de tragere (DST) Numerar ș(cid:13)i depozite Numerar Depozite transferabile Alte depozite Titluri de valoare, altele decât acțiunile Titluri de valoare, altele decât acțiunile, exclusiv produse financiare derivate Titluri de valoare pe termen scurt, altele decât acțiunile ș(cid:13)i produse financiare derivate Titluri de valoare pe termen lung, altele decât de acțiunile ș(cid:13)i produsele financiare derivate Produse financiare derivate Credite (a) Credite pe termen scurt Credite pe termen lung Acțiuni ș(cid:13)i alte participații (a) Acțiuni si alte participații, exclusiv acțiuni ale fondurilor mutuale Acțiuni cotate Acțiuni necotate Alte participații Acțiuni ale fondurilor mutuale Provizioane tehnice de asigurare Drepturi nete ale gospodăriilor populației asupra provizioanelor tehnice de asigurare de viață ș(cid:13)i asupra fondurilor de pensii Drepturi nete ale gospodăriilor populației asupra provizioanelor tehnice de asigurare de viață Drepturi nete ale gospodăriilor populației asupra fondurilor de pensii Plăți anticipate ale primelor de asigurare ș(cid:13)i provizioane pentru cereri de despăgubire neachitate Alte conturi debitoare/creditoare (a) Credite comerciale ș(cid:13)i avansuri Alte conturi debitoare/creditoare exclusiv creditele comerciale ș(cid:13)i avansurile Alte posturi ale conturilor de acumulare (K) K. 1 K. 2 K. 21 K. 211 K. 212 Consumul de capital fix Achiziții minus cedări de active nefinanciare neproduse Achiziții minus cedări de terenuri si alte active corporale neproduse Achiziții de terenuri ș(cid:13)i alte active corporale neprodus Cedări de terenuri ș(cid:13)i alte active corporale neproduse (a) Post memo F. m. : investiții străine directe. 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 345 K. 22 K. 221 K. 222 K. 3 K. 4 K. 5 K. 6 K. 61 K. 62 K. 7 K. 8 K. 9 K. 10 K. 11 K. 11. 1 K. 11. 2 K. 12 K. 12. 1 K. 12. 2 K. 12. 21 K. 12. 22 Achiziții minus cedări de active necorporale neproduse Achiziții de active necorporale neproduse Cedări de active necorporale neproduse Apariția economică a activelor neproduse Apariția economică a activelor produse Creș(cid:13)terea naturală a resurselor biologice necultivate Dispariția economică a activelor neproduse Epuizarea activelor economice naturale Alte dispariții economice de active neproduse Pierderi de active datorate catastrofelor Confiscări fără compensație Alte modificări de volum ale activelor nefinanciare, neclasificate în altă parte Alte modificări de volum ale activelor ș(cid:13)i pasivelor financiare, neclasificate în altă parte Câș(cid:13)tiguri/pierderi nominale din deținere Câș(cid:13)tiguri/pierderi neutre din deținere Câș(cid:13)tiguri/pierderi reale din deținere Modificări de clasificare sau de structură Modificări de clasificare sectorială sau de structură Modificări de clasificare a activelor ș(cid:13)i pasivelor Monetizarea/demonetizarea aurului Modificări de clasificare a activelor ș(cid:13)i pasivelor, altele decât monetizarea/demonetizarea aurului CLASIFICAREA SOLDURILOR CONTABILE (b) (B) B. 1 B. 2 B. 3 B. 4 B. 5 B. 6 B. 7 B. 8 B. 9 B. 10 B. 10. 1 B10. 2 Valoarea adăugată/B1*Produsul intern Excedentul de exploatare Venitul mixt Venitul întreprinderii Soldul veniturilor primare/B5*Venitul național Venitul disponibil Venitul disponibil ajustat Economiile Capacitatea (+)/necesarul (-) net de finanțare Variații totale ale valorii nete Variații ale valorii nete datorate economiilor ș(cid:13)i transferurilor de capital (c) (d) Variații ale valorii nete datorate altor modificări de volum al activelor (b) Toate soldurile contabile pot fi calculate cu sau fără consumul de capital fix. În primul caz, codul pentru soldul contabil brut este format din codul soldului respectiv urmat de litera „b”. În acelaș(cid:13)i fel, litera „n” adăugată unui cod indică o valoare netă. (c) „Variațiile valorii nete datorate economiilor ș(cid:13)i transferurilor de capital” nu constituie un sold contabil în structura sistemului. Este totalul laturii din dreapta a contului de capital. Cu toate acestea, deoarece este o componentă importantă a variației valorii nete, este codificat împreună cu celelalte componente ale acesteia din urmă. (d) „Variațiile valorii nete datorate economiilor ș(cid:13)i transferurilor de capital” pentru restul lumii se referă la variația valorii nete datorate soldului curent extern ș(cid:13)i altor transferuri de capital. 346 RO B10. 3 B. 10. 31 B. 10. 32 B. 11 B. 12 B. 90 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 Variații ale valorii nete datorate câș(cid:13)tigurilor/pierderilor nominale din deținere Variații ale valorii nete datorate câș(cid:13)tigurilor/pierderilor neutre din deținere Variații ale valorii nete datorate câș(cid:13)tigurilor/pierderilor reale din deținere Soldul schimburilor externe cu bunuri ș(cid:13)i servicii Soldul curent extern Valoarea netă B. F. 90 Active financiare nete CLASIFICAREA ACTIVELOR (A) Active nefinanciare (AN) AN. 1 AN. 11 AN. 111 AN. 1111 AN. 1112 AN. 11121 AN. 11122 AN. 1113 AN. 11131 AN. 11132 AN. 1114 AN. 11141 AN. 11142 AN. 112 AN. 1121 AN. 1122 AN. 1123 AN. 1129 AN. 12 AN. 121 AN. 122 AN. 1221 AN. 1222 AN,123 AN. 124 AN. 13 AN. 131 AN. 132 AN. 139 AN. 2 AN. 21 AN. 211 AN. 2111 AN. 2112 AN. 2113 AN. 2119 AN. 212 Active produse Active fixe Active fixe corporale Locuințe Alte clădiri ș(cid:13)i construcții civile Clădiri nerezidentiale Alte construcții civile Maș(cid:13)ini ș(cid:13)i echipamente Echipamente de transport Alte maș(cid:13)ini si echipamente Active cultivate Animale de prăsilă, animale de lapte, animale de povară etc. Podgorii, lia se vedea ș(cid:13)i alte plantații permanente care produc recolte repetate Active fixe necorporale Prospecțiuni miniere ș(cid:13)i petroliere Software Lucrări recreative, opere literare sau artistice originale Alte active fixe necorporale Stocuri Materii prime ș(cid:13)i semifabricate Producția neterminată Producția neterminată de active cultivate Producția neterminată de alte produse Produse finite Bunuri destinate revânzarii Obiecte de valoare Pietre ș(cid:13)i metale prețioase Antichități ș(cid:13)i alte obiecte de artă Alte obiecte de valoare Active neproduse Active corporale neproduse Terenuri Terenuri pe care sunt amplasate construcții ș(cid:13)i lucrări civile Terenuri cultivate Terenuri ș(cid:13)i suprafețe de apă pentru recreare Alte terenuri si suprafețe de apă Zăcăminte 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 347 AN. 2121 AN. 2122 AN. 2123 AN. 213 AN. 214 AN. 22 AN. 221 AN. 222 AN. 223 AN. 229 Rezerve de cărbune, petrol ș(cid:13)i gaze naturale Rezerve de minereuri metalifere Rezerve de minereuri nemetalifere Resurse biologice necultivate Rezerve de apă Active necorporale neproduse Brevete Închirieri de active ș(cid:13)i alte contracte transferabile Fonduri comerciale cumpărate Alte active necorporale neproduse Active ș(cid:13)i pasive financiare (AF) AF. 1 AF. 11 AF. 12 AF. 2 AF. 21 AF. 22 AF. 29 AF. 3 AF. 33 AF. 331 AF. 332 AF. 34 AF. 4 AF. 41 AF. 42 AF. 5 AF. 51 AF. 511 AF. 512 AF. 513 AF. 52 AF. 6 AF. 61 AF. 611 AF. 612 AF. 62 AF. 7 AF. 71 AF. 79 Aur monetar ș(cid:13)i drepturi speciale de tragere (D. S. T) Aur monetar Drepturi speciale de tragere(D. S. T. ) Numerar ș(cid:13)i depozite Numerar Depozite transferabile Alte depozite Titluri de valoare, altele decât acțiunile Titluri de valoare, altele decât acțiunile, exclusiv produsele financiare derivate Titluri de valoare pe termen scurt, altele decât acțiunile ș(cid:13)i produsele financiare derivate Titluri de valoare pe termen lung, altele decât acțiunile ș(cid:13)i produsele financiare derivate Produse financiare derivate Credite (e) Credite pe termen scurt Credite pe termen lung Acțiuni ș(cid:13)i alte participații (e) Acțiuni ș(cid:13)i alte participații, exclusiv acțiunile fondurilor mutuale Acțiuni cotate Acțiuni necotate Alte participații Acțiuni ale fondurilor mutuale Provizioane tehnice de asigurare Drepturi nete ale gospodăriilor populației asupra provizioanelor tehnice de asigurare de viață ș(cid:13)i asupra fondurilor de pensii Drepturi nete ale gospodăriilor populației asupra provizioanelor tehnice de asigurare- viață Drepturi ale gospodăriilor populației asupra fondurilor de pensii Plăți anticipate ale primelor de asigurare ș(cid:13)i provizioane pentru cereri de despăgubire neachitate Alte conturi debitoare/creditoare Credite comerciale ș(cid:13)i avansuri Alte conturi debitoare/creditoare exclusiv creditele comerciale ș(cid:13)i avansurile (e) Post memo F. m. : investitii străine directe. 348 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 REGRUPAREA Ș(cid:13) I CODIFICAREA RAMURILOR DE ACTIVITATE (A), A PRODUSELOR (P) Ș(cid:13) I A INVESTIȚIILOR (FORMAREA DE CAPITAL FIX) (PI) A60 Descriere Referință NACE Rev. 1 Agricultură, vânătoare ș(cid:13)i servicii anexe Silvicultură, exploatare forestieră ș(cid:13)i servicii anexe Pescuit, piscicultura ș(cid:13)i servicii anexe Extracția de huilă, de lignit ș(cid:13)i de turbă Extracția de țiței ș(cid:13)i gaze naturale; servicii anexe cu excepția prospecțiunilor Extracția de minereu de uraniu ș(cid:13)i toriu Extracția de minereuri metalifere Alte industrii extractive Industria alimentară ș(cid:13)i a băuturilor Industria tutunului Industria textilă Industria confecțiilor; prelucrarea ș(cid:13)i vopsirea blănurilor Industria pielăriei industria încălțămintei (tăbăcirea ș(cid:13)i prelucrarea pieilor), curelărie ș(cid:13)i marochinărie; Prelucrarea lemnului ș(cid:13)i fabricarea de articole din lemn ș(cid:13)i plută, cu excepția mobilei; fabricarea articolelor din paie ș(cid:13)i împletituri Industria hârtiei ș(cid:13)i cartonului Editare, imprimare ș(cid:13)i reproducerea înregistrărilor Cocsificare, rafinarea țițeiului ș(cid:13)i combustibili nucleari Industria chimică ș(cid:13)i fabricarea produselor chimice Industria cauciucului ș(cid:13)i a maselor plastice Fabricarea altor produse minerale nemetalifere Metalurgie Fabricarea produselor de metal, cu excepția maș(cid:13)inilor ș(cid:13)i echipamentelor Fabricarea maș(cid:13)inilor ș(cid:13)i echipamentelor neclasificate în altă parte Fabricarea maș(cid:13)inilor de birou ș(cid:13)i a materialului informatic Fabricarea maș(cid:13)inilor ș(cid:13)i aparatelor electrice neclasificate în altă parte Fabricarea echipamentelor radio, televiziune ș(cid:13)i comunicații Fabricarea instrumentelor medicale, de precizie, de optică ș(cid:13)i ceasornicărie Industria de autovehicule, remorci ș(cid:13)i semiremorci Fabricarea altor echipamente de transport Industria mobilei ș(cid:13)i alte industrii manufacturiere neclasificate în altă parte Reciclare Producția ș(cid:13)i distribuția de electricitate, gaz ș(cid:13)i căldură Captarea, tratarea ș(cid:13)i distribuția apei Construcții Vânzări, întreținere ș(cid:13)i reparații autovehicule ș(cid:13)i motociclete; vânzarea cu amănuntul a combustibilului pentru autovehicule 01 02 05 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 40 41 45 50 Cod 01. 02. 05. 10. 11. 12. 13. 14. 15. 16. 17. 18. 19. 20. 21. 22. 23. 24. 25. 26. 27. 28. 29. 30. 31. 32. 33. 34. 35. 36. 37. 40. 41. 45. 50. 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 349 Cod 51. 52 55. 60. 61. 62. 63. 64. 65. 66. 67. 70. 71. 72. 73. 74. 75. 80. 85. 90. 91. 92. 93. 95. 99. Cod AA BB CA CB DA DB DC DD DE DF DG Descriere Referință NACE Rev. 1 Comerțul cu ridicata ș(cid:13)i pe bază de comision, cu excepția autovehiculelor ș(cid:13)i a moto- cicletelor Comerțul cu amănuntul, cu excepția autovehiculelor ș(cid:13)i motocicletelor; reparații ale articolelor de uz personal ș(cid:13)i gospodăresc Hoteluri si restaurante Transporturi terestre; transporturi prin conducte Transporturi pe apă Transporturi aeriene Servicii auxiliare de transport; activități ale agențiilor de călătorie Poș(cid:13)tă ș(cid:13)i telecomunicații Intermedieri financiare, cu excepția asigurărilor ș(cid:13)i fondurilor de pensii Asigurări ș(cid:13)i fonduri de pensii, cu excepția asigurărilor sociale obligatorii Auxiliari de intermediere financiară Activități imobiliare Închirieri de maș(cid:13)ini ș(cid:13)i echipamente fără operator ș(cid:13)i închirieri de personal ș(cid:13)i bunuri de uz gospodăresc Activități informatice Cercetare ș(cid:13)i dezvoltare Alte activități comerciale Administrație publică ș(cid:13)i apărare; asigurări sociale obligatorii Învățământ Sănătate ș(cid:13)i asistență socială Canalizare, depozitarea gunoaielor; activități igienico-sanitare ș(cid:13)i similare Activități asociative neclasificate în altă parte Activități recreative, culturale si sportive Alte servicii Gospodării particulare cu personal angajat Organizații ș(cid:13)i organisme extrateritoriale 51 52 55 60 61 62 63 64 65 66 67 70 71 72 73 74 75 80 85 90 91 92 93 95 99 A31 Descriere Agricultură, vânătoare, silvicultură Pescuit Extracția de produse energetice Extracția de produse neenergetice Industria alimentară, a băuturilor ș(cid:13)i a tutunului Industria textilă ș(cid:13)i a produselor textile Industria pielăriei ș(cid:13)i a produselor din piele Prelucrarea lemnului ș(cid:13)i fabricarea produselor din lemn Industria celulozei, hârtiei ș(cid:13)i cartonului; editare ș(cid:13)i imprimare Cocsificare, rafinarea țițeiului, combustibili nucleari Industria chimică, fabricarea produselor chimice ș(cid:13)i a firelor ș(cid:13)i fibrelor artificiale Referință NACE Rev. 1 A B CA CB DA DB DC DD DE DF DG 350 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 Cod DH DI DJ DK DL DM DN EE FF GG HH II JJ KK LL MM NN OO PP QQ Cod A B C D E F G H I J K L M N O P Q Descriere Referință NACE Rev. 1 Industria cauciucului ș(cid:13)i a maselor plastice Fabricarea altor produse din minerale nemetalifere Metalurgie ș(cid:13)i prelucrarea metalelor Fabricarea maș(cid:13)inilor ș(cid:13)i echipamentelor neclasificate în altă parte Fabricarea echipamentelor electrice ș(cid:13)i optice Fabricarea echipamentelor de transport Alte industrii manufacturiere neclasificate în altă parte Producția ș(cid:13)i distribuția de electricitate, gaz si apă Construcții Comerț cu ridicata ș(cid:13)i cu amănuntul; reparații autovehicule, motociclete ș(cid:13)i articole de uz personal ș(cid:13)i gospodăresc Hoteluri ș(cid:13)i restaurante Transporturi, depozitări ș(cid:13)i telecomunicații Intermedieri financiare Tranzacții imobiliare, închirieri ș(cid:13)i activități comerciale Administrație publică Învățământ Sănătate ș(cid:13)i asistență socială Servicii comunitare, sociale si personale Gospodării particulare cu personal angajat Organizații ș(cid:13)i organisme extrateritoriale DH DI DJ DK DL DM DN E F G H I J K L M N O P Q A17 Descriere Referință NACE Rev. 1 Agricultură, vânătoare, silvicultură Pescuit Industria extractivă Industria manufacturieră Producția ș(cid:13)i distribuția de electricitate, gaz ș(cid:13)i apă Construcții Comerț cu ridicata ș(cid:13)i cu amănuntul; reparații autovehicule, motociclete ș(cid:13)i articole de uz personal ș(cid:13)i gospodăresc Hoteluri ș(cid:13)i restaurante Transporturi, depozitări ș(cid:13)i telecomunicații Intermedieri financiare Tranzacții imobiliare, închirieri ș(cid:13)i activități comerciale Administrație publică Învățământ Sănătate ș(cid:13)i asistență socială Servicii comunitare, sociale ș(cid:13)i personale Gospodării particulare cu personal angajat Organizații ș(cid:13)i organisme extrateritoriale A B C D E F G H I J K L M N O P Q 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 351 P60 Descriere Referință CPA Produse de agricultură, vânătoare ș(cid:13)i servicii asociate Produse de silvicultură ș(cid:13)i servicii asociate Peș(cid:13)te ș(cid:13)i produse de pescuit ș(cid:13)i piscicultură; servicii asociate Huilă ș(cid:13)i lignit; turbă Țiței brut ș(cid:13)i gaze naturale; servicii asociate extracției țițeiului ș(cid:13)i gazelor naturale, cu excepția prospecțiunilor Minereuri de uraniu ș(cid:13)i toriu Minereuri metalifere Alte produse ale industriilor extractive Produse alimentare ș(cid:13)i băuturi Produse din tutun Textile Confecții ș(cid:13)i blănuri Pielărie ș(cid:13)i articole din piele Lemn ș(cid:13)i produse din lemn ș(cid:13)i plută (cu excepția mobilei); articole din paie ș(cid:13)i împletituri Celuloză, hârtie ș(cid:13)i carton Tipărituri ș(cid:13)i înregistrări Produse de cocsificare, din țiței rafinat ș(cid:13)i combustibili nucleari Substanțe ș(cid:13)i produse chimice, fire ș(cid:13)i fibre artificiale Produse din cauciuc ș(cid:13)i din mase plastice Alte produse minerale nemetalifere Produse metalurgice Produse din prelucrarea metalelor, cu excepția maș(cid:13)inilor ș(cid:13)i echipamentelor Maș(cid:13)ini ș(cid:13)i echipamente neclasificate în altă parte Maș(cid:13)ini de birou ș(cid:13)i material informatic Maș(cid:13)ini si aparate electrice neclasificate în altă parte Echipamente ș(cid:13)i aparate de radio, televiziune ș(cid:13)i comunicații Instrumente medicale, de precizie, optice ș(cid:13)i de ceasornicărie Autovehicule, remorci ș(cid:13)i semiremorci Alte echipamente de transport Mobilă ș(cid:13)i alte produse manufacturiere neclasificate în altă parte Materii brute secundare reciclate Electricitate, gaz, abur ș(cid:13)i apă caldă Apă colectată ș(cid:13)i tratată; servicii de distribuire a apei Lucrări de construcții Comerț, servicii de întreținere ș(cid:13)i reparații ale autovehiculelor ș(cid:13)i motocicletelor; vân- zarea cu amănuntul a combustibilului pentru autovehicule Vânzări cu ridicata ș(cid:13)i pe bază de comision, cu excepția autovehiculelor ș(cid:13)i a moto- cicletelor Vânzări cu amănuntul cu excepția autovehiculelor ș(cid:13)i motocicletelor; reparații ale articolelor de uz personal ș(cid:13)i gospodăresc Servicii hoteliere ș(cid:13)i ale restaurantelor Transporturi terestre ș(cid:13)i transporturi prin conducte Transporturi pe apă Transporturi aeriene 01 02 05 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 40 41 45 50 51 52 55 60 61 62 Cod 01. 02. 05. 10. 11 12. 13. 14. 15. 16. 17. 18. 19. 20. 21. 22. 23. 24. 25. 26. 27. 28. 29. 30. 31. 32. 33. 34. 35. 36. 37. 40. 41. 45. 50. 51. 52. 55. 60. 61. 62. 352 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 Cod 63. 64. 65. 66. 67. 70. 71. 72. 73. 74. 75. 80. 85. 90. 91. 92. 93. 95. 99. Cod AA BB CA CB DA DB DC DD DE DF DG DH DI DJ DK DL DM Descriere Referință CPA Servicii auxiliare de transport; servicii ale agențiilor de călătorie Servicii poș(cid:13)tale ș(cid:13)i de telecomunicații Servicii de intermediere financiară, cu excepția serviciilor prestate de societățile de asigurare ș(cid:13)i de fondurile de pensii Servicii de asigurare ș(cid:13)i ale fondurilor de pensii, cu excepția celor de asigurări sociale obligatorii Servicii auxiliare de intermediere financiară Servicii imobiliare Închirierea maș(cid:13)inilor ș(cid:13)i echipamentelor fără operator; închirierea articolelor de uz personal ș(cid:13)i gospodăresc Servicii informatice ș(cid:13)i asociate Servicii de cercetare ș(cid:13)i dezvoltare Alte servicii comerciale Servicii ale administrației publice ș(cid:13)i de apărare; servicii de asigurări sociale obliga- torii Servicii educative Servicii de sănătate ș(cid:13)i de asistență socială Servicii de canalizare, colectarea gunoaielor, igienico-sanitare ș(cid:13)i similare Servicii furnizate de asociații neclasificate în altă parte Servicii recreative, culturale ș(cid:13)i sportive Alte servicii Servicii casnice prestate de personal angajat Servicii furnizate de organizații ș(cid:13)i organisme extrateritoriale 63 64 65 66 67 70 71 72 73 74 75 80 85 90 91 92 93 95 99 P31 Descriere Referință CPA Produse de agricultură, vânătoare ș(cid:13)i silvicultură Peș(cid:13)te Huilă ș(cid:13)i lignit; turbă; țiței brut ș(cid:13)i gaze naturale; uraniu ș(cid:13)i toriu Minereuri metalifere ș(cid:13)i alte produse de extracție Produse alimentare, băuturi ș(cid:13)i din tutun Produse textile ș(cid:13)i confecții Piele ș(cid:13)i articole din piele Lemn ș(cid:13)i produse din lemn Celuloză, hârtie ș(cid:13)i carton; tipărituri ș(cid:13)i înregistrări; servicii de imprimerie Produse de cocsificare, din țiței rafinat ș(cid:13)i combustibili nucleari Substanțe ș(cid:13)i produse chimice; fire ș(cid:13)i fibre artificiale Produse de cauciuc ș(cid:13)i din mase plastice Alte produse minerale nemetalifere Produse metalurgice ș(cid:13)i din prelucrarea metalelor Maș(cid:13)ini ș(cid:13)i echipamente Echipamente electrice ș(cid:13)i optice Echipamente de transport A B CA CB DA DB DC DD DE DF DG DH DI DJ DK DL DM 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 353 Cod DN EE FF GG HH II JJ KK LL MM NN OO PP QQ Cod A B C D E F G H I J K L M N O P Q Alte produse manufacturiere neclasificate în altă parte Descriere Referință CPA DN Electricitate, gaz, abur ș(cid:13)i apă caldă Lucrări de construcții Comerț cu ridicata ș(cid:13)i cu amănuntul; reparații autovehicule, motociclete ș(cid:13)i articole de uz personal ș(cid:13)i gospodăresc Servicii hoteliere ș(cid:13)i ale restaurantelor Transporturi, depozitări ș(cid:13)i telecomunicații Servicii de intermediere financiară Servicii imobiliare, închirieri ș(cid:13)i servicii comerciale Servicii ale administrației publice ș(cid:13)i de apărare; servicii de asigurări sociale obliga- torii Servicii educative Servicii de sănătate ș(cid:13)i de asistență socială Servicii comunitare, sociale ș(cid:13)i personale Gospodării particulare cu personal angajat Servicii furnizate de organizații ș(cid:13)i organisme extrateritoriale E F G H I J K L M N O P Q P 17 Descriere Referință CPA Produse de agricultură, vânătoare ș(cid:13)i silvicultură Peș(cid:13)te Produse de extracție Produse manufacturiere Electricitate, gaz, abur ș(cid:13)i apă caldă Lucrări de construcții Comerț cu ridicata ș(cid:13)i cu amănuntul; reparații autovehicule, motociclete ș(cid:13)i articole de uz personal ș(cid:13)i gospodăresc Servicii hoteliere ș(cid:13)i ale restaurantelor Transporturi, depozitări ș(cid:13)i telecomunicații Servicii de intermediere financiară Servicii imobiliare, închirieri ș(cid:13)i servicii comerciale Servicii ale administrației publice ș(cid:13)i de apărare; servicii de asigurări sociale obliga- torii Servicii educative Servicii de sănătate ș(cid:13)i de asistență socială Servicii comunitare, sociale ș(cid:13)i personale Gospodării particulare cu personal angajat Servicii furnizate de organizații ș(cid:13)i organisme extrateritoriale A B C D E F G H I J K L M N O P Q 354 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 A6-A3 A6 Descriere Agricultură, vânătoare ș(cid:13)i silvicultură; pescuit ș(cid:13)i piscicultură Industrie, inclusiv industria energetică Construcții Referință NACE REV. 1 A + B C + D + E F Comerț cu ridicata ș(cid:13)i cu amănuntul; reparații autovehicule ș(cid:13)i articole de uz gospodăresc; hoteluri ș(cid:13)i restaurante; transporturi ș(cid:13)i comunicații G + H + I Activități financiare; imobiliare, închirieri ș(cid:13)i servicii comerciale Alte activități de servicii J + K L la P A3 Descriere Agricultură, vânătoare ș(cid:13)i silvicultură; pescuit ș(cid:13)i piscicultură Industrie, inclusiv industria energetică ș(cid:13)i construcțiile Activități de servicii P6-P3 P6 Descriere Produse de agricultură, silvicultură, piscicultură ș(cid:13)i acvacultură Produse de extracție, produse manufacturiere ș(cid:13)i energetice Lucrări de construcții Referință NACE REV. 1 A + B C + D + E + F G a P Referință CPA A + B C + D + E F Comerț cu ridicata ș(cid:13)i cu amănuntul; reparații; hoteluri ș(cid:13)i restaurante; transporturi ș(cid:13)i comunicații G + H + I Servicii de intermediere financiară, imobiliare, de închiriere ș(cid:13)i comerciale Alte servicii P3 Descriere Produse de agricultură, silvicultură, piscicultură ș(cid:13)i acvacultură J + K L la P Referință CPA A + B Produse de extracție, produse manufacturiere ș(cid:13)i energetice ș(cid:13)i lucrări de construcții C + D + E + F Servicii de la G la P Cod 1. 2. 3. 4. 5. 6. Cod 1. 2. 3. Cod 1. 2. 3. 4. 5. 6. Cod 1. 2. 3. 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 355 Pi6-Pi3 Pi6 Descriere Produse de agricultură, silvicultură, piscicultură ș(cid:13)i acvacultură Echipamente: Produse din metal ș(cid:13)i maș(cid:13)ini Echipamente de transport Construcții: din care, locuințe din care, alte construcții Alte produse Pi3 Descriere Produse din metal ș(cid:13)i maș(cid:13)ini; echipamente de transport Construcții Alte produse Cod 1. 2. 3. 4. 5. 6. Cod 1. 2. 3. Referință CPA 01 + 02 + 05 - 28 la 33 + 36 34 + 35 45 - - Diviziunile rămase Referință CPA 28 la 36 45 Diviziunile rămase 356 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 CLASIFICAREA CONSUMULUI INDIVIDUAL DUPĂ SCOP (COICOP) (*) (Nivel de 1 ș(cid:13)i 2 cifre) 1. 1. 1. 1. 2. 1. 3. 2. 2. 1. 2. 2. 3. 3. 1. 3. 2. 3. 3. 3. 4. Produse alimentare, băuturi ș(cid:13)i țigări Produse alimentare Băuturi Țigări Articole de îmbrăcăminte ș(cid:13)i încălțăminte Articole de îmbrăcăminte Încălțăminte Locuință, apă, gaz, electricitate ș(cid:13)i alți combustibili Chirii brute Reparații ș(cid:13)i întreținere curentă a locuințelor Alte servicii legate de locuințe Electricitate, gaz ș(cid:13)i alți combustibili 4. Mobilier, articole gospodăreș(cid:13)ti ș(cid:13)i de întreținere curentă a locuinței 4. 1. Mobilă, articole de mobilier ș(cid:13)i decorațiuni interioare, covoare ș(cid:13)i alte produse similare, inclusiv reparațiile acestora Articole gospodăreș(cid:13)ti din textile Aparate de încălzit ș(cid:13)i de gătit, frigidere, maș(cid:13)ini de spălat ș(cid:13)i alte aparate de uz gospodăresc importante, inclusiv accesoriile ș(cid:13)i reparațiile acestora Sticlărie, veselă ș(cid:13)i ustensile casnice Unelte ș(cid:13)i alte echipamente pentru casă ș(cid:13)i gradină Bunuri ș(cid:13)i servicii pentru întreținerea curenta a gospodăriei 4. 2. 4. 3. 4. 4. 4. 5. 4. 6. 5. Sănătate 5. 1. Medicamente ș(cid:13)i alte produse farmaceutice, aparate ș(cid:13)i echipamente terapeutice 5. 2. 5. 3. 5. 4. 6. 6. 1. 6. 2. 6. 3. 7. 7. 1. 7. 2. 7. 3. Servicii medicale ș(cid:13)i de asistență sanitară, prestate în afara spitalelor Servicii spitaliceș(cid:13)ti Servicii de asigurare în caz de accidente ș(cid:13)i de boală Transporturi Cumpărări de vehicule Cheltuieli legate de utilizarea vehiculelor Servicii de transport Petrecerea timpului liber, divertisment ș(cid:13)i cultură Aparate ș(cid:13)i accesorii, inclusiv reparațiile acestora Servicii culturale ș(cid:13)i recreative Ziare, cărți ș(cid:13)i articole de papetărie 8. Învățământ 8. 1. Servicii educative 8. 2. Materiale didactice 8. 3. Servicii auxiliare de învățământ 9. 9. 1. 9. 2. Hoteluri, cafenele ș(cid:13)i restaurante Restaurante Servicii de cazare (*) Prezenta clasificare este în curs de revizuire. 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 357 10. Bunuri ș(cid:13)i servicii diverse 10. 1. Îngrijire personală 10. 2. Efecte personale, neclasificate în altă parte 10. 3. Comunicații 10. 4. Servicii sociale 10. 5. Servicii financiare, neclasificate în altă parte 10. 6. Alte servicii neclasificate în alta parte CLASIFICAREA FUNCȚIILOR ADMINISTRAȚIILOR PUBLICE (CFAP) (*) 01. Servicii generale ale administrațiilor publice 01. 1. Organe executive ș(cid:13)i organe legislative, servicii financiare ș(cid:13)i fiscale, relații externe, altele decât ajutoarele pentru străinătate 01. 2. Ajutoare economice externe 01. 3. Activități ș(cid:13)i servicii de cercetare fundamentală 01. 4. Servicii generale 01. 5. Servicii publice generale, neclasificate în altă parte 02. Activități ș(cid:13)i servicii de apărare națională 02. 1. Administrația ș(cid:13)i funcționarea apărării militare ș(cid:13)i civile 02. 2. Ajutoare militare pentru străinătate 02. 3. Cercetarea aplicată ș(cid:13)i dezvoltarea experimentală privind apărarea 02. 4. Afaceri privind apărarea, neclasificate în altă parte 03. Ordinea ș(cid:13)i siguranța publică 03. 1. Activități ș(cid:13)i servicii ale poliției si protecția contra incendiilor 03. 2. Tribunale 03. 3. Administrarea ș(cid:13)i funcționarea închisorilor 03. 4. Activități de ordine ș(cid:13)i siguranță publică, neclasificate în altă parte 04. Activități ș(cid:13)i servicii de învățământ 04. 1. Activități ș(cid:13)i servicii de învățământ preș(cid:13)colar ș(cid:13)i primar (nivelul 0 si 1 din CITE) 04. 2. Activități ș(cid:13)i servicii de învățământ secundar (nivelul 2 si 3 din CITE) 04. 3. Activități ș(cid:13)i servicii de învățământ terțiar (nivelul 5, 6 si 7 din CITE) 04. 4. Servicii de învățământ care nu sunt definite după nivel (nivelul 9 din CITE) 04. 5. Servicii secundare de învățământ 04. 6. Activități ș(cid:13)i servicii de învățământ, neclasificate în altă parte 05. Activități ș(cid:13)i servicii de sănătate 05. 1. Activități ș(cid:13)i servicii spitaliceș(cid:13)ti 05. 2. Clinici ș(cid:13)i clinicieni în medicina, stomatologie ș(cid:13)i personal afiliat 05. 3. Activități ș(cid:13)i servicii de sănătate publică 05. 4. Medicamente, proteze, materiale ș(cid:13)i aparate medicale sau alte articole legate de sănătate prescrise de medic 05. 5. Cercetare aplicată ș(cid:13)i dezvoltare experimentală privind sistemul de îngrijiri medicale ș(cid:13)i prestarea serviciilor medicale 05. 6. Activități ș(cid:13)i servicii de sănătate, neclasificate în altă parte 06. Activități ș(cid:13)i servicii de asigurări sociale ș(cid:13)i bunăstare socială 06. 1. Activități ș(cid:13)i servicii de asigurări sociale 06. 2. Activități ș(cid:13)i servicii de bunăstare socială 06. 3. Activități de asigurări sociale ș(cid:13)i bunăstare socială, neclasificate în altă parte (*) Prezenta clasificare este în curs de revizuire. 358 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 07. Activități ș(cid:13)i servicii de locuit ș(cid:13)i dezvoltare comunitară 07. 1. Locuințe ș(cid:13)i dezvoltare comunitară 07. 2. Activități ș(cid:13)i servicii de aprovizionare cu apă 07. 3. Activități ș(cid:13)i servicii igienico-sanitare inclusiv diminuarea ș(cid:13)i controlul poluării 07. 4. Activități ș(cid:13)i servicii privind iluminatul public 07. 5. Activități ș(cid:13)i servicii privind locuințele ș(cid:13)i instalațiile colective, neclasificate în altă parte 08. Activități ș(cid:13)i servicii de petrecere a timpului liber, cultura ș(cid:13)i cultele 08. 0. Activități ș(cid:13)i servicii de petrecere a timpului liber, cultura ș(cid:13)i cultele 09. Activități ș(cid:13)i servicii privind combustibilul ș(cid:13)i energia 09. 1. Activități ș(cid:13)i servicii privind combustibilul 09. 2. Electricitatea ș(cid:13)i alte surse de energie 09. 3. Activități ș(cid:13)i servicii privind combustibilul ș(cid:13)i energia, neclasificate în altă parte 10. Activități ș(cid:13)i servicii de agricultură, silvicultură, vânătoare ș(cid:13)i pescuit 10. 1. Activități ș(cid:13)i servicii de agricultură 10. 2. Activități ș(cid:13)i servicii de silvicultură 10. 3. Activități ș(cid:13)i servicii de vânătoare ș(cid:13)i pescuit 10. 4. Cercetare ș(cid:13)i dezvoltare experimentală în domeniul agriculturii, neclasificate în altă parte 10. 5. Activități ș(cid:13)i servicii de agricultură, silvicultura, vânătoare ș(cid:13)i pescuit, neclasificate în altă parte 11. Activități ș(cid:13)i servicii privind industriile extractive ș(cid:13)i resursele minerale, cu excepția combustibililor; activități ș(cid:13)i servicii privind industriile manufacturiere; activități ș(cid:13)i servicii privind construcțiile ș(cid:13)i lucrările publice 11. 1. Activități ș(cid:13)i servicii privind industriile extractive ș(cid:13)i resursele minerale cu excepția combustibililor 11. 2. Activități ș(cid:13)i servicii privind industriile manufacturiere 11. 3. Activități ș(cid:13)i servicii privind construcțiile ș(cid:13)i lucrările publice 11. 4. Activități ș(cid:13)i servicii privind industriile extractive ș(cid:13)i resursele minerale, neclasificate în altă parte; activități ș(cid:13)i servicii privind industriile manufacturiere, neclasificate în altă parte; activități ș(cid:13)i servicii privind construcțiile ș(cid:13)i lucrările publice, neclasificate în altă parte 12. Activități ș(cid:13)i servicii de transport ș(cid:13)i comunicații 12. 1. Activități ș(cid:13)i servicii de transporturi rutiere 12. 2. Activități ș(cid:13)i servicii de transporturi pe apă 12. 3. Activități ș(cid:13)i servicii de transporturi pe calea ferată 12. 4. Activități ș(cid:13)i servicii de transporturi aeriene 12. 5. Activități ș(cid:13)i servicii de transporturi prin conducte ș(cid:13)i alte sisteme de transport 12. 6. Activități ș(cid:13)i servicii de transporturi, neclasificate în altă parte 12. 7. Activități ș(cid:13)i servicii de comunicații 12. 8. Activități ș(cid:13)i servicii de transport ș(cid:13)i comunicații, neclasificate în altă parte 13. Alte activități ș(cid:13)i servicii economice 13. 1. Activități ș(cid:13)i servicii de distribuție comercială, inclusiv antrepozitele ș(cid:13)i depozitele; activități ș(cid:13)i servicii privind hotelurile ș(cid:13)i restaurantele 13. 2. Activități ș(cid:13)i servicii turistice 13. 3. Activități ș(cid:13)i servicii privind proiectele de dezvoltare multiplă 13. 4. Activități economice ș(cid:13)i comerciale generale cu excepția activităților generale privind forța de muncă 13. 5. Activități ș(cid:13)i servicii generale privind forța de muncă 13. 6. Alte activități ș(cid:13)i servicii economice, neclasificate în altă parte 14. Cheltuieli neclasificate pe grupuri majore 14. 0. Cheltuieli neclasificate pe grupuri majore 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 359 CONTURI Tabelul A. IV. 1 - Contul 0: Contul de bunuri ș(cid:13)i servicii Utilizări P. 1 P. 11 P. 12 Producția Producția de piață Resurse 3 595 P. 2 Consumul intermediar 3 048 Producția pentru consumul final propriu 171 P. 3/P. 4 Cheltuiala pentru consum final/Consumul final efectiv P. 13 Altă producție necomercială Impozite pe produse Subvenții pe produse D. 21 D. 31 P. 7 P. 71 P. 72 P. 31/P. 41 Cheltuiala pentru consum individual/Consumul individual efectiv 376 P. 32/P. 42 Cheltuiala pentru consum colectiv/Consumul colectiv efectiv 141 - 8 P. 51 Formarea brută de capital fix P. 511 Achiziții minus cedări de active fixe corporale Importuri de bunuri ș(cid:13)i servicii 497 P. 5111 Achiziții de active fixe corporale noi Importuri de bunuri Importuri de servicii 392 P. 5112 Achiziții de active fixe corporale existente 105 P. 5113 Cedări de active fixe corporale existente P. 512 Achiziții minus cedări de active fixe necorporale P. 5121 Achiziții de active fixe necorporale noi P. 5122 Achiziții de active fixe necorporale existente P. 5123 Cedări de active fixe necorporale existente P. 513 P. 5131 P. 5132 Adăugări la valoarea activelor nefinanciare neproduse Îmbunătățiri majore ale activelor nefinanciare neproduse Costuri legate de transferul de proprietate asupra activelor nefinanciare neproduse P. 52 Variația stocurilor P. 53 Achiziții minus cedări de obiecte de valoare P. 6 P. 61 P. 62 Exporturi de bunuri ș(cid:13)i servicii Exporturi de bunuri Exporturi de servicii Tabelul A. IV. 2 - Secvența completă a conturilor pentru totalul economiei I: Contul de producție Utilizări Resurse P. 2 Consumul intermediar 1 904 P. 1 Producția P. 11 P. 12 Producția de piață Producția pentru consumul final propriu 1 904 1 371 1 215 156 376 303 305 11 - 13 51 53 6 - 8 22 5 17 28 10 536 462 74 3 595 3 048 171 360 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 Utilizări Resurse P. 13 Altă producție necomercială D. 21- D. 31 Impozite minus subvenții pe produse 376 133 B. 1*b Produsul intern brut K. 1 Consumul de capital fix B. 1*n Produs intern net 1 824 222 1 602 II. Contul de distribuire ș(cid:13)i utilizare a venitului II. 1. Contul de distribuire primară a venitului II. 1. 1. C o n t u l d e p r o d u c e r e a v e n i t u l u i Remunerarea angajaților 762 B. 1* Produsul intern 1 602 Resurse Utilizări D. 1 D. 11 D. 12 Salarii ș(cid:13)i indemnizații Contribuții sociale în sarcina angajatorilor D. 121 Contribuții sociale efective în sarcina angajatorilor D. 122 Contribuții sociale imputate în sarcina angajatori- lor D. 2 D. 21 Impozite pe producție ș(cid:13)i taxe la import Impozite pe produse D. 211 Taxe de tip TVA D. 212 Taxe ș(cid:13)i drepturi asupra importurilor, exclusiv TVA D. 2121 Drepturi asupra importurilor, D. 2122 D. 214 Taxe la import, exclusiv TVA ș(cid:13)i drepturile asupra importurilor Impozite pe produse, exclusiv TVA ș(cid:13)i taxele la import D. 29 Alte impozite pe producție D. 3 D. 31 Subvenții Subvenții pe produse D. 311 Subvenții pe importuri D. 319 Alte subvenții pe produse D. 39 Alte subvenții pe producție B. 2 B. 3 Excedentul de exploatare Venitul mixt 569 193 174 19 235 141 121 17 17 0 3 94 - 44 - 8 0 - 8 - 36 217 432 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 361 II. 1. 2: C o n t u l d e a l o c a r e a v e n i t u r i l o r p r i m a r e Utilizări D. 4 D. 41 D. 42 D. 421 D. 422 D. 43 D. 44 D. 45 Resurse Venituri din proprietate 380 B. 2 Excedentul de exploatare Dobânzi 206 B. 3 Venitul mixt Venituri distribuite ale societăților 84 Dividende 60 D. 1 Remunerarea angajaților Prelevări pe veniturile cvasi-societăților 24 D. 11 Salarii ș(cid:13)i indemnizații Beneficii reinvestite din investiții străine directe 0 D. 12 Contribuții sociale în sarcina angajatorilor Venituri din proprietate atribuite asiguraților 25 D. 121 Contribuții sociale efective în sarcina angajatorilor Chirii 65 D. 122 Contribuții sociale imputate în sarcina angajatori- lor D. 2 D. 21 Impozite pe producție ș(cid:13)i taxe la import Impozite pe produse D. 211 Taxe de tip TVA D. 212 Taxe ș(cid:13)i drepturi asupra importurilor, exclusiv TVA D. 2121 Drepturi asupra importurilor D. 2122 Taxe la import, exclusiv TVA ș(cid:13)i drepturile asupra importurilor D. 214 Impozite pe produse, exclusiv TVA ș(cid:13)i taxele la import D. 29 Alte impozite pe producție D. 3 D. 31 Subvenții Subvenții pe produse D. 311 Subvenții pe importuri D. 319 Alte subvenții pe produse D. 39 Alte subvenții pe producție D. 4 D. 41 P. 119 Venituri din proprietate Dobânzi Ajustare pentru serviciile de intermediere financi- ară indirect măsurate (SIFIM) D. 42 Venituri distribuite ale societăților D. 421 Dividende D. 422 Prelevări pe veniturile cvasi-societăților D. 43 D. 44 D. 45 Beneficii reinvestite din investiții străine directe Venituri din proprietate atribuite asiguraților Chirii B. 5* Venit național 1 633 217 432 766 573 193 174 19 235 141 121 17 17 0 3 94 - 44 - 8 0 - 8 - 36 407 200 0 103 46 57 14 25 65 362 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 II. 1. 2. 1: C o n t u l d e v e n i t a l î n t r e p r i n d e r i i Utilizări D. 4 D. 41 D. 44 D. 45 Resurse Venituri din proprietate 217 B. 2 Excedentul de exploatare Dobânzi 147 B. 3 Venitul mixt Venituri din proprietate atribuite asiguraților 25 Chirii 45 D. 4 Venituri din proprietate D. 41 P. 119 Dobânzi Ajustare pentru serviciile de intermediere financi- ară indirect măsurate (SIFIM) D. 42 Venituri distribuite ale societăților D. 421 Dividende D. 422 Prelevări pe veniturile cvasi-societăților D. 43 D. 44 D. 45 Beneficii reinvestite din investiții străine directe Venituri din proprietate atribuite asiguraților Chirii B. 4 Venitul întreprinderii 679 II. 1. 2. 2. C o n t u l d e a l o c a r e a a l t o r v e n i t u r i p r i m a r e Utilizări D. 4 D. 41 D. 42 D. 421 D. 422 D. 43 D. 45 Resurse Venituri din proprietate 163 B. 4 Venitul întreprinderii Dobânzi 59 Venituri distribuite ale societăților 84 D. 1 Remunerarea angajaților Dividende 60 D. 11 Salarii ș(cid:13)i indemnizații Prelevări pe veniturile cvasi-societăților 24 D. 12 Contribuții sociale în sarcina angajatorilor Beneficii reinvestite din investiții străine directe 0 D. 121 Contribuții sociale efective în sarcina angajatorilor Chirii 20 D. 122 Contribuții sociale imputate în sarcina angajatori- lor D. 2 D. 21 Impozite pe producție ș(cid:13)i taxe la import Impozite pe produse D. 211 Taxe de tip TVA D. 212 Taxe ș(cid:13)i drepturi asupra importurilor, exclusiv TVA D. 2121 Drepturi asupra importurilor D. 2122 D. 214 Taxe la import, exclusiv TVA ș(cid:13)i drepturile asupra importurilor Impozite pe produse, exclusiv TVA ș(cid:13)i taxele la import D. 29 Alte impozite pe producție 217 432 247 150 0 37 37 0 11 5 44 679 766 573 193 174 19 235 141 121 17 17 0 3 94 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene Utilizări B. 5* Venit național 1 633 II. 2: C o n t u l d e d i s t r i b u i r e s e c u n d a r ă a v e n i t u l u i Resurse D. 3 D. 31 Subvenții Subvenții pe produse D. 311 Subvenții pe importuri D. 319 Alte subvenții pe produse D. 39 Alte subvenții pe producție D. 4 D. 41 D. 42 Venituri din proprietate Dobânzi Venituri distribuite ale societăților D. 421 Dividende D. 422 Prelevări pe veniturile cvasi-societăților D. 43 D. 44 D. 45 Beneficii reinvestite din investiții străine directe Venituri din proprietate atribuite asiguraților Chirii 363 - 44 - 8 0 - 8 - 36 160 50 66 9 57 3 20 21 Utilizări D. 5 D. 51 D. 59 Impozite curente pe venit, pe avere etc. 212 B. 5* Venitul național 1 633 Resurse Impozite pe venit Alte impozite curente 203 9 D. 5 Impozite curente pe venit, pe avere etc. D. 51 Impozite pe venit D. 61 Contribuții sociale 322 D. 59 Alte impozite curente D. 611 Contribuții sociale efective 303 D. 61 Contribuții sociale D. 6111 Contribuții sociale efective în sarcina angajatorilor 174 D. 611 Contribuții sociale efective D. 61111 D. 61112 Contribuții sociale efective obligatorii în sarcina angajatorilor Contribuții sociale efective voluntare ale angajatori- lor 160 14 D. 6111 Contribuții sociale efective în sarcina angajatorilor D. 61111 Contribuții sociale efective obligatorii în sarcina angajatorilor D. 6112 Contribuții sociale în sarcina angajaților 97 D. 61112 Contribuții sociale efective voluntare ale angajatori- lor D. 61121 Contribuții sociale obligatorii în sarcina angajaților 85 D. 6112 Contribuții sociale în sarcina angajaților D. 61122 Contribuții sociale voluntare în sarcina angajaților 12 D. 61121 Contribuții sociale obligatorii în sarcina angajaților D. 6113 D. 61131 D. 61132 Contribuții sociale ale lucrătorilor independenți ș(cid:13)i ale persoanelor fără ocupație Contribuții sociale obligatorii ale lucrătorilor inde- pendenți ș(cid:13)i ale persoanelor fără ocupație Contribuții sociale voluntare ale lucrătorilor inde- pendenți ș(cid:13)i ale persoanelor fără ocupație 32 22 10 D. 61122 Contribuții sociale voluntare ale angajaților D. 6113 Contribuții sociale ale lucrătorilor independenți ș(cid:13)i ale persoanelor fără ocupație D. 61131 Contribuții sociale obligatorii ale lucrătorilor inde- pendenți ș(cid:13)i ale persoanelor fără ocupație D. 612 Contribuții sociale imputate 19 D. 61132 Contribuții sociale voluntare ale lucrătorilor inde- pendenți ș(cid:13)i ale persoanelor fără ocupație 213 204 9 322 303 174 160 14 97 85 12 32 22 10 364 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 Utilizări Resurse D. 612 Contribuții sociale imputate D. 62 Prestații sociale, altele decât transferurile sociale în natură 332 D621 Prestații de asigurări sociale în numerar 232 D. 62 Prestații sociale, altele decât transferurile sociale în natură D. 622 D. 623 Prestații de asigurări sociale ale sistemelor private 29 D621 Prestații de asigurări sociale în numerar Prestații de asigurări sociale directe ale angajatori- lor 19 D. 622 Prestații de asigurări sociale ale sistemelor private D. 624 Prestații de asistență socială în numerar 52 D. 623 Prestații de asigurări sociale directe ale angajatori- lor D. 624 Prestații de asistență socială în numerar D. 7 D. 71 D. 72 D. 73 D. 74 D. 75 Alte transferuri curente 269 Prime nete de asigurare generală 43 D. 7 Alte transferuri curente Indemnizații de asigurare generală 45 D. 71 Prime nete de asigurare generală Transferuri curente între administrațiile publice 96 D. 72 Indemnizații de asigurare generală Cooperare internațională curentă 31 D. 73 Transferuri curente între administrațiile publice Transferuri curente diverse 54 D. 74 Cooperare internațională curentă D. 75 Transferuri curente diverse B. 6 Venitul disponibil 1 604 19 332 232 29 19 52 239 45 42 96 1 55 II. 3: C o n t u l d e r e d i s t r i b u i r e a v e n i t u l u i î n n a t u r ă Utilizări D. 63 D. 631 D. 6311 D. 6312 D. 6313 D. 632 Transferuri sociale în natură Prestații sociale în natură 219 B. 6 Venitul disponibil 1 604 162 Resurse Rambursări de prestații de asigurări sociale 78 D. 63 Transferuri sociale în natură Alte prestații de asigurări sociale în natură 65 D. 631 Prestații sociale în natură Prestații de asistență socială în natură 19 D. 6311 Rambursări de prestații de asigurări sociale Transferuri de bunuri ș(cid:13)i servicii necomerciale indi- viduale 57 D. 6312 Alte prestații de asigurări sociale în natură D. 6313 Prestații de asistență socială în natură D. 632 Transferuri de bunuri ș(cid:13)i servicii necomerciale indi- viduale 219 162 78 65 19 57 B. 7 Venitul disponibil ajustat 1 604 II. 4. Contul de utilizare a venitului II. 4. 1. C o n t u l d e u t i l i z a r e a v e n i t u l u i d i s p o n i b i l Resurse Cheltuiala pentru consum final 1 371 B. 6 Venit disponibil 1 604 Cheltuiala pentru consum individual 1 215 Cheltuiala pentru consum colectiv 156 D. 8 Ajustare pentru variația drepturilor gospodăriilor populației asupra fondurilor de pensii 11 Utilizări P. 3 P. 31 P. 32 D. 8 Ajustare pentru variația drepturilor gospodăriilor populației asupra fondurilor de pensii 11 233 B. 8 Economii 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 365 II. 4. 2. C o n t u l d e u t i l i z a r e a v e n i t u l u i d i s p o n i b i l a j u s t a t Utilizări P. 4 P. 41 P. 42 D. 8 Consumul final efectiv Consumul individual efectiv Consumul colectiv efectiv Ajustare pentru variația drepturilor gospodăriilor populației asupra fondurilor de pensii B. 8 Economii III: Conturi de acumulare III. 1: Contul de capital Resurse 1 371 B. 7 Venitul disponibil ajustat 1 604 Ajustare pentru variația drepturilor gospodăriilor populației asupra fondurilor de pensii 11 1 215 156 D. 8 11 233 III. 1. 1: C o n t u l v a r i a ț i i l o r v a l o r i i n e t e d a t o r a t e e c o n o m i i l o r ș(cid:13) i t r a n s f e r u r i l o r d e c a p i t a l Variații ale activelor Variații ale pasivelor ș(cid:13)i valorii nete B. 10. Variații ale valorii nete datorate economiilor ș(cid:13)i transfe- rurilor de capital 230 B. 8n Economii, net D. 9 D. 91 D. 92 D. 99 D. 9 D. 91 D. 92 Transferuri de capital de primit Impozite pe capital Ajutoare pentru investiții Alte transferuri de capital Transferuri de capital de plătit Impozite pe capital Ajutoare pentru investiții D. 99 Alte transferuri de capital 233 62 2 23 37 - 65 - 2 - 27 - 36 III. 1. 2: C o n t u l d e a c h i z i ț i i a l a c t i v e l o r n e f i n a n c i a r e Variații ale activelor Variații ale pasivelor ș(cid:13)i valorii nete P. 51 Formarea brută de capital fix 376 B. 10. 1 Variații ale valorii nete datorate economiei ș(cid:13)i transferu- rilor de capital 230 P. 511 P. 5111 P. 5112 P. 5113 P. 512 P. 5121 P. 5122 P. 5123 Achiziții minus cedări de active fixe corporale Achiziții de active fixe corporale noi Achiziții de active fixe corporale existente Cedări de active fixe corporale existente Achiziții minus cedări de active fixe necorporale Achiziții de active fixe necorporale noi Achiziții de active fixe necorporale existente Cedări de active fixe necorporale existente 303 305 11 - 13 51 53 6 - 8 366 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 Variații ale activelor Variații ale pasivelor ș(cid:13)i valorii nete P. 513 P. 5131 P. 5132 Adăugări la valoarea activelor nefinanciare neproduse Îmbunătățiri majore ale activelor nefinanciare neproduse Costuri legate de transferul de proprietate asupra activelor nefinanciare neproduse 22 5 17 K. 1 Consumul de capital fix - 222 P. 52 Variația stocurilor P. 53 Achiziții minus cedări de obiecte de valoare K. 2 K. 21 K. 22 Achiziții minus cedări de active nefinanciare neproduse Achiziții minus cedări de terenuri ș(cid:13)i alte active corporale neproduse Achiziții minus cedări de active necorporale neproduse 28 10 0 0 0 B. 9 Capacitatea (+)/necesarul (-) net de finanțare 38 III. 2: Contul financiar Variații ale activelor Variații ale pasivelor ș(cid:13)i valorii nete F F. 1 F. 2 F. 21 F. 22 F. 29 Achiziții nete de active 641 F Creș(cid:13)teri nete de pasive Aur monetar ș(cid:13)i drepturi speciale de tragere (DST) - 1 Numerar ș(cid:13)i depozite Numerar Depozite transferabile Alte depozite 119 F. 2 Numerar ș(cid:13)i depozite 34 62 23 F. 21 F. 22 F. 29 Numerar Depozite transferabile Alte depozite F. 3 Titluri de valoare, altele decât acțiunile 138 F. 3 Titluri de valoare, altele decât acțiunile F. 4 F. 41 F. 42 F. 5 F. 6 Credite Credite pe termen scurt Credite pe termen lung 244 F. 4 Credite 83 F. 41 Credite pe termen scurt 161 F. 42 Credite pe termen lung Acțiuni ș(cid:13)i alte participații 44 F. 5 Acțiuni ș(cid:13)i alte participații Provizioane tehnice de asigurare 36 F. 6 Provizioane tehnice de asigurare 603 132 35 65 32 123 217 76 141 43 36 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 367 Variații ale activelor Variații ale pasivelor ș(cid:13)i valorii nete F. 61 F. 611 F. 612 F. 62 F. 7 F. 71 F. 79 Drepturi nete ale gospodăriilor populației asupra provizioanelor tehnice de asigurare viață ș(cid:13)i asupra fondurilor de pensii Drepturi nete ale gospodăriilor populației asupra provizioanelor tehnice de asigurare de viață Drepturi nete ale gospodăriilor populației asupra fondurilor de pensii Plăți anticipate ale primelor ș(cid:13)i provizioane pentru cereri de despăgubire neachitate F. 61 F. 611 F. 612 F. 62 33 22 11 3 Drepturi nete ale gospodăriilor populației asupra provizioanelor tehnice de asigurare viață ș(cid:13)i asupra fondurilor de pensii Drepturi nete ale gospodăriilor populației asupra provizioanelor tehnice de asigurare de viață Drepturi nete ale gospodăriilor populației asupra fondurilor de pensii Plăți anticipate ale primelor ș(cid:13)i provizioane pentru cereri de despăgubire neachitate Alte conturi creditoare 61 F. 7 Alte conturi debitoare Credite comerciale ș(cid:13)i avansuri 18 F. 71 Credite comerciale ș(cid:13)i avansuri Alte conturi creditoare, cu excepția creditelor comerciale ș(cid:13)i a avansurilor F. 79 43 Alte conturi debitoare cu excepția creditelor comerciale ș(cid:13)i a avansurilor B. 9 Capacitatea (+)/necesarul (-) net de finanțare III. 3: Alte modificări ale conturilor de active III. 3. 1: A l t e m o d i f i c ă r i d e v o l u m a l e c o n t u r i l o r d e a c t i v e Variații ale activelor Variații ale pasivelor ș(cid:13)i valorii nete AN AN. 1 K. 4 K. 7 K. 8 K. 9 Active nefinanciare Active produse 10 AF Pasive - 7 K. 7 Pierderi de active datorate catastrofelor Apariția economică a activelor produse 3 K. 8 Confiscări fără compensație Pierderi de active datorate catastrofelor - 9 K. 10 Alte modificări de volum ale activelor ș(cid:13)i ale pasivelor financiare nete, neclasificate în altă parte Confiscări fără compensație 0 K. 12 Modificări de clasificare ș(cid:13)i de structură Alte modificări de volum ale activelor nefinanciare, neclasificate în altă parte 1 K. 12. 1 Modificări de clasificare sectorială ș(cid:13)i de structură K. 12 Modificări de clasificare ș(cid:13)i de structură - 2 K. 12. 2 Modificări de clasificare a activelor ș(cid:13)i a pasivelor K. 12. 1 Modificări de clasificare sectorială ș(cid:13)i de structură 0 K. 12. 22 Modificări de clasificare a activelor ș(cid:13)i pasivelor, altele decât monetizarea/demonetizarea aurului K. 12. 2 Modificări de clasificare a activelor ș(cid:13)i a pasivelor K. 12. 21 Monetizarea/demonetizarea aurului K. 12. 22 Modificări de clasificare a activelor ș(cid:13)i pasivelor, altele decât monetizarea/demonetizarea aurului din care: AN. 11 Active fixe AN. 12 Stocuri AN. 13 Obiecte de valoare AN. 2 Active neproduse - 2 - 2 0 - 4 din care: AF. 2 Numerar ș(cid:13)i depozite AF. 3 Titluri de valoare, altele decât acțiunile AF. 4 AF. 5 Credite Acțiuni ș(cid:13)i alte participații - 1 AF. 6 Provizioane tehnice de asigurare - 2 AF. 7 Alte conturi creditoare 17 33 22 11 3 52 18 34 38 - 2 0 0 - 2 0 0 0 0 0 0 - 4 0 2 0 368 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 Variații ale activelor Variații ale pasivelor ș(cid:13)i valorii nete K. 3 K. 5 K. 6 K. 61 K. 62 K. 7 K. 8 K. 9 Apariția economică a activelor neproduse Creș(cid:13)terea naturală a resurselor biologice necultivate Dispariția economică a activelor neproduse Epuizarea activelor naturale Alte dispariții economice ale activelor neproduse Pierderi de active datorate catastrofelor Confiscări fără compensație Alte modificări de volum ale activelor nefinanciare, neclasificate în altă parte K. 12 Modificări de clasificare sau d structură K. 12. 1 Modificări de clasificare sectorială sau de structură K. 12. 2 Modificări de clasificare a activelor ș(cid:13)i a pasivelor K. 12. 22 din care: AN. 21 Modificări de clasificare a activelor ș(cid:13)i pasivelor, altele decât monetizarea/demonetizarea aurului Active corporale neproduse AN. 22 Active necorporale neproduse AF K. 7 K. 8 K. 10 Active financiare Pierderi de active datorate catastrofelor Confiscări fără compensație Alte modificări de volum ale activelor ș(cid:13)i pasivelor financiare, neclasificate în altă parte K. 12 Modificări de clasificare sau de structură K. 12. 1 K. 12. 2 Modificări de clasificare sectorială ș(cid:13)i de structură Modificări de clasificare a activelor ș(cid:13)i a pasivelor K. 12. 21 Monetizarea/demonetizarea aurului K. 12. 22 din care: AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Modificări de clasificare a activelor ș(cid:13)i pasivelor, altele decât monetizarea/demonetizarea aurului Aur monetar ș(cid:13)i drepturi speciale de tragere (DST) Numerar ș(cid:13)i depozite Titluri de valoare, altele decât acțiunile Credite Acțiuni ș(cid:13)i alte participații Provizioane tehnice de asigurare Alte conturi debitoare 24 4 - 9 - 8 - 1 - 2 0 0 0 0 0 0 17 0 5 0 0 3 2 0 2 2 0 7 0 0 - 4 0 2 0 B. 10. 2 Variații ale valorii nete datorate altor modificări de volum ale activelor 17 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 369 III. 3. 2: C o n t u l d e r e e v a l u a r e Variații ale activelor Variații ale pasivelor ș(cid:13)i valorii nete K. 11 Câș(cid:13)tiguri (+)/pierderi (-)nominale din deținere K. 11 Câș(cid:13)tiguri (+)/pierderi (-) nominale din deținere AN AN. 1 Active nefinanciare Active produse AN. 11 Active fixe AN. 12 Stocuri 280 AF Pasive 126 AF. 2 Numerar ș(cid:13)i depozite 111 AF. 3 Titluri de valoare, altele decât acțiunile 7 AF. 4 Credite AN. 13 Obiecte de valoare 8 AF. 5 Acțiuni ș(cid:13)i alte participații AN. 2 Active neproduse 154 AF. 6 Provizioane tehnice de asigurare AN. 21 Active corporale neproduse 152 AF. 7 Alte conturi creditoare 76 0 42 0 34 0 0 AN. 22 Active necorporale neproduse AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Active financiare Aur monetar ș(cid:13)i drepturi speciale de tragere (DST) Numerar ș(cid:13)i depozite Titluri de valoare, altele decât acțiunile Credite Acțiuni ș(cid:13)i alte participații Provizioane tehnice de asigurare Alte conturi debitoare 2 84 12 0 40 0 31 0 0 B. 10. 3 Variații ale valorii nete datorate câș(cid:13)tigurilor/pierderilor nominale din deținere 288 III. 3. 2. 1: C o n t u l d e c âș(cid:13) t i g u r i / p i e r d e r i n e u t r e d i n d e ț i n e r e Variații ale activelor Variații ale pasivelor ș(cid:13)i valorii nete K. 11. 1 Câș(cid:13)tiguri (+)/pierderi (-) neutre din deținere K. 11. 1 Câș(cid:13)tiguri (+)/pierderi (-) neutre din deținere AN AN. 1 Active nefinanciare Active produse AN. 11 Active fixe AN. 12 Stocuri AN. 13 Obiecte de valoare AN. 2 Active neproduse 198 AF Pasive 121 AF. 2 Numerar ș(cid:13)i depozite 111 AF. 3 Titluri de valoare, altele decât acțiunile 5 AF. 4 Credite 5 AF. 5 Acțiuni ș(cid:13)i alte participații 78 AF. 6 Provizioane tehnice de asigurare AN. 21 Active corporale neproduse 76 AF. 7 Alte conturi creditoare AN. 22 Active necorporale neproduse AF Active financiare 1 136 126 29 26 29 28 7 6 370 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 Variații ale activelor Variații ale pasivelor ș(cid:13)i valorii nete AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Aur monetar ș(cid:13)i drepturi speciale de tragere (DST) Numerar ș(cid:13)i depozite Titluri de valoare, altele decât acțiunile Credite Acțiuni ș(cid:13)i alte participații Provizioane tehnice de asigurare Alte conturi debitoare 15 30 25 28 26 7 5 B. 10. 31 Variații ale valorii nete datorate câș(cid:13)tigurilor/pierderilor neutre din deținere 208 III. 3. 2. 2: C o n t u l d e c âș(cid:13) t i g u r i / p i e r d e r i r e a l e d i n d e ț i n e r e Variații ale activelor Variații ale pasivelor ș(cid:13)i valorii nete K. 11. 2 Câș(cid:13)tiguri (+)/pierderi (-) reale din deținere K. 11. 2 Câș(cid:13)tiguri (+)/pierderi (-) reale din deținere AN Active nefinanciare 81 AF Pasive AN. 1 Active produse 5 AF. 2 Numerar ș(cid:13)i depozite AN. 11 Active fixe AN. 12 Stocuri 0 AF. 3 Titluri de valoare, altele decât acțiunile 3 AF. 4 Credite AN. 13 Obiecte de valoare 2 AF. 5 Acțiuni ș(cid:13)i alte participații AN. 2 Active neproduse 77 AF. 6 Provizioane tehnice de asigurare AN. 21 Active corporale neproduse 76 AF. 7 Alte conturi creditoare - 50 - 29 16 - 29 6 - 7 - 6 AN. 22 Active necorporale neproduse AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Active financiare Aur monetar ș(cid:13)i drepturi speciale de tragere (DST) Numerar ș(cid:13)i depozite Titluri de valoare, altele decât acțiunile Credite Acțiuni ș(cid:13)i alte participații Provizioane tehnice de asigurare Alte conturi debitoare 1 - 52 - 3 - 30 15 - 28 5 - 7 - 5 B. 10. 32 Variații ale valorii nete datorate câș(cid:13)tigurilor/pierderilor reale din deținere 80 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 371 IV: Bilanțuri IV. 1: Bilanțul inițial Active AN AN. 1 Active nefinanciare Active produse AN. 11 Active fixe AN. 12 Stocuri Pasive ș(cid:13)i valoarea netă 9 922 AF Pasive 6 047 AF. 2 Numerar ș(cid:13)i depozite 5 544 AF. 3 Titluri de valoare, altele decât acțiunile 231 AF. 4 Credite AN. 13 Obiecte de valoare 272 AF. 5 Acțiuni ș(cid:13)i alte participații AN. 2 Active neproduse 3 875 AF. 6 Provizioane tehnice de asigurare AN. 21 Active corporale neproduse 3 809 AF. 7 Alte conturi creditoare 6 298 1 471 1 311 1 437 1 406 371 302 AN. 22 Active necorporale neproduse AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Active financiare Aur monetar ș(cid:13)i drepturi speciale de tragere (DST) Numerar ș(cid:13)i depozite Titluri de valoare, altele decât acțiunile Credite Acțiuni ș(cid:13)i alte participații Provizioane tehnice de asigurare Alte conturi debitoare 66 6 792 770 1 482 1 263 1 384 1 296 370 227 B. 10. 32 Valoarea netă 10 416 IV. 2: Variația bilanțului Active Pasive ș(cid:13)i valoarea netă Variații totale ale activelor Variații totale ale pasivelor AN AN. 1 Active nefinanciare Active productive AN. 11 Active fixe AN. 12 Stocuri 482 AF Pasive 289 AF. 2 Numerar ș(cid:13)i depozite 239 AF. 3 Titluri de valoare, altele decât acțiunile 34 AF. 4 Credite AN. 13 Obiecte de valoare 16 AF. 5 Acțiuni ș(cid:13)i alte participații AN. 2 Active neproduse 193 AF. 6 Provizioane tehnice de asigurare AN. 21 Active corporale neproduse 191 AF. 7 Alte conturi creditoare 677 132 165 213 77 38 52 AN. 22 Active necorporale neproduse AF AF. 1 AF. 2 Active financiare Aur monetar ș(cid:13)i drepturi speciale de tragere (DST) Numerar ș(cid:13)i depozite 2 730 18 119 372 Active AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 Pasive ș(cid:13)i valoarea netă Titluri de valoare, altele decât acțiunile Credite Acțiuni ș(cid:13)i alte participații Provizioane tehnice de asigurare Alte conturi debitoare 178 240 75 38 61 B. 10 Variații totale ale valorii nete B. 10. 1 B. 10. 2 B. 10. 3 B. 10. 31 B. 10. 32 Variații ale valorii nete datorate economiilor ș(cid:13)i transfe- rurilor de capital Variații ale valorii nete datorate altor modificări de volum ale activelor Variații ale valorii nete datorate câș(cid:13)tigurilor/pierderilor nominale din deținere Variații ale valorii nete datorate câș(cid:13)tigurilor/pierderilor neutre din deținere Variații ale valorii nete datorate câș(cid:13)tigurilor/pierderilor reale din deținere IV. 3: Bilanțul final Active Pasive ș(cid:13)i valoarea netă AN Active nefinanciare 10 404 AF Pasive AN. 1 Active produse 6 336 AF. 2 Numerar ș(cid:13)i depozite AN. 11 Active fixe AN. 12 Stocuri 5 783 AF. 3 Titluri de valoare, altele decât acțiunile 265 AF. 4 Credite AN. 13 Obiecte de valoare 288 AF. 5 Acțiuni ș(cid:13)i alte participații AN. 2 Active neproduse 4 068 AF. 6 Provizioane tehnice de asigurare AN. 21 Active corporale neproduse 4 000 AF. 7 Alte conturi creditoare 535 230 17 288 208 80 6 975 1 603 1 476 1 650 1 483 409 354 AN. 22 Active necorporale neproduse Active financiare 68 7 522 AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Aur monetar ș(cid:13)i drepturi speciale de tragere (DST) 788 Numerar ș(cid:13)i depozite Titluri de valoare, altele decât acțiunile Credite Acțiuni ș(cid:13)i alte participații Provizioane tehnice de asigurare Alte conturi debitoare 1 601 1 441 1 624 1 371 408 288 B. 90 Valoarea netă 10 951 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene Tabelul A. IV. 3 - Secvența completă a conturilor societăților nefinanciare I: Contul de producție Utilizări Resurse P. 2 Consumul intermediar 881 P. 1 Producția P. 11 P. 12 Producția de piață Producția pentru consumul final propriu 373 1 753 1 722 31 B. 1b K. 1 B. 1n Valoarea adăugată brută Consumul de capital fix Valoarea adăugată netă 872 137 735 II: Conturile de distribuire ș(cid:13)i utilizare a venitului II. 1: Contul de distribuire primară a venitului II. 1. 1: C o n t u l d e p r o d u c e r e a v e n i t u l u i Utilizări D. 1 D. 11 D. 12 D. 121 D. 122 Remunerarea angajaților Salarii ș(cid:13)i indemnizații Contribuții sociale în sarcina angajatorilor Contribuții sociale efective în sarcina angajatorilor Contribuții sociale imputate în sarcina angajatori- lor D. 29 D. 39 Alte impozite pe producție Alte subvenții pe producție B. 2 Excedentul de exploatare II. 1. 2: C o n t u l d e a l o c a r e a v e n i t u r i l o r p r i m a r e Resurse 545 B. 1n Valoarea adăugată netă 735 421 124 112 12 86 - 35 139 Utilizări D. 4 D. 41 D. 42 D. 421 D. 422 D. 43 D. 45 Resurse Venituri din proprietate 145 B. 2 Excedentul de exploatare Dobânzi 66 Venituri distribuite ale societăților 48 D. 4 Venituri din proprietate Dividende 24 D. 41 Dobânzi Prelevări pe veniturile cvasi-societăților 24 D. 42 Venituri distribuite ale societăților Beneficii reinvestite din investiții străine directe 0 D. 421 Dividende Chirii 31 D. 422 Prelevări pe veniturile cvasi-societăților B. 5 Soldul veniturilor primare 72 D. 43 D. 44 D. 45 Beneficii reinvestite din investiții străine directe Venituri din proprietate atribuite asiguraților Chirii 139 78 25 3 3 0 4 5 41 374 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 II. 1. 2. 1: Contul de venit al întreprinderii Utilizări D. 4 D. 41 D. 45 Resurse Venituri din proprietate 97 B. 2 Excedentul de exploatare Dobânzi Chirii 66 31 D. 4 Venituri din proprietate 139 78 25 3 3 0 4 5 41 D. 41 D. 42 Dobânzi Venituri distribuite ale societăților D. 421 Dividende D. 422 Prelevări pe veniturile cvasi-societăților Beneficii reinvestite din investiții străine directe Venituri din proprietate atribuite asiguraților Chirii D. 43 D. 44 D. 45 Resurse B. 4 Venitul întreprinderii 120 II. 1. 2. 2: Contul de alocare a altor venituri primare Utilizări D. 4 D. 42 D. 421 D. 422 D. 43 B. 5 Venituri din proprietate 48 B. 4 Venitul întreprinderii 120 Venituri distribuite ale societăților Dividende Prelevări pe veniturile cvasi-societăților Beneficii reinvestite din investiții străine directe Soldul veniturilor primare 48 24 24 0 72 II. 2: Contul de distribuire secundară a venitului Utilizări D. 5 D. 51 D. 59 D. 62 Impozite curente pe venit, pe avere etc. 24 B. 5 Soldul veniturilor primare Resurse Impozite pe venit Alte impozite curente 20 4 D. 61 Contribuții sociale D. 611 Contribuții sociale efective Prestații sociale altele decât transferurile sociale în natură 13 D. 6111 Contribuții sociale efective în sarcina angajatorilor D. 622 Prestații de asigurări sociale ale sistemelor private 1 D. 61111 Contribuții sociale efective obligatorii în sarcina angajatorilor D. 623 Prestații de asigurări sociale directe ale angajatori- lor D. 61112 Contribuții sociale efective voluntare ale angajatori- lor 12 D. 7 D. 71 D. 75 Alte transferuri curente 11 D. 61121 Contribuții sociale obligatorii în sarcina angajaților Prime nete de asigurare generală 8 D. 61122 Contribuții sociale voluntare ale angajaților Transferuri curente diverse 3 D. 612 Contribuții sociale imputate D. 6112 Contribuții sociale în sarcina angajaților 72 14 2 1 1 1 1 1 0 12 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 375 Resurse D. 7 D. 72 D. 75 Alte transferuri curente Indemnizații de asigurare generală Transferuri curente diverse Resurse B. 6 Venitul disponibil Utilizări B. 6 Venitul disponibil II. 4: Contul de utilizare a venitului II. 4. 1: C o n t u l d e u t i l i z a r e a v e n i t u l u i d i s p o n i b i l Utilizări D. 8 Ajustare pentru variația drepturilor gospodăriilor populației asupra fondurilor de pensii B. 8 Economii III: Conturi de acumulare III. 1: Contul de capital 48 0 48 III. 1. 1: C o n t u l v a r i a ț i l o r v a l o r i i n e t e d a t o r a t e e c o n o m i i l o r ș(cid:13) i t r a n s f e r u r i l o r d e c a p i t a l Variația activelor Variația pasivelor ș(cid:13)i a valorii nete B. 10. 1 Variații ale valorii nete datorate economiilor ș(cid:13)i transfe- rurilor de capital 65 B. 8n Economii, net D. 9 D. 92 D. 99 D. 9 D. 91 D. 99 Transferuri de capital de primit Ajutoare pentru investiții Alte transferuri de capital Transferuri de capital de plătit Impozite pe capital Alte transferuri de capital 10 6 4 48 48 33 23 10 - 16 0 - 16 III. 1. 2: C o n t u l d e a c h i z i ț i i d e a c t i v e n e f i n a n c i a r e Variația activelor Variația pasivelor ș(cid:13)i a valorii nete P. 51 Formarea brută de capital fix 250 B. 10. 1 Variații ale valorii nete datorate economiilor ș(cid:13)i transfe- rurilor de capital 65 P. 511 P. 5111 P. 5112 P. 5113 P. 512 P. 5121 P. 5122 P. 5123 Achiziții minus cedări de active fixe corporale Achiziții de active fixe corporale noi Achiziții de active fixe corporale existente Cedări de active fixe corporale existente Achiziții minus cedări de active fixe necorporale Achiziții de active fixe necorporale noi Achiziții de active fixe necorporale existente Cedări de active fixe necorporale existente 209 211 4 - 6 21 21 1 - 1 376 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 Variația activelor Variația pasivelor ș(cid:13)i a valorii nete P. 513 P. 5131 P. 5132 Adăugări la valoarea activelor nefinanciare neproduse Îmbunătățiri majore ale activelor nefinanciare neproduse Costuri legate de transferul de proprietate asupra activelor nefinanciare neproduse 20 3 17 K. 1 Consumul de capital fix - 137 P. 52 Variația stocurilor P. 53 Achiziții minus cedările de obiecte de valoare K. 2 K. 21 K. 22 Achiziții minus cedări de active nefinanciare neproduse Achiziții minus cedări de terenuri ș(cid:13)i alte active corporale neproduse Achiziții minus cedări de active necorporale neproduse 26 2 - 7 - 6 - 1 B. 9 Capacitatea (+)/necesarul (-) net de finanțare - 69 III. 2: Contul financiar Variația activelor Variația pasivelor ș(cid:13)i a valorii nete F Achiziții nete de active financiare 71 F Creș(cid:13)teri nete de pasive 140 F. 2 F. 21 F. 22 F. 29 Numerar ș(cid:13)i depozite Numerar Depozite transferabile Alte depozite F. 3 Titluri de valoare, altele decât acțiunile 17 F. 2 Numerar ș(cid:13)i depozit 5 F. 22 Depozite transferabile 10 F. 29 Alte depozite F. 3 Titluri de valoare, altele decât acțiunile 2 18 27 16 11 2 F. 4 F. 41 F. 42 F. 5 F. 6 Credite Credite pe termen scurt Credite pe termen lung Acțiuni ș(cid:13)i alte participații Provizioane tehnice de asigurare Drepturi nete ale gospodăriilor populației asupra provizioanelor tehnice de asigurare de viață ș(cid:13)i asu- pra fondurilor de pensii 0 0 0 6 71 16 55 26 0 0 0 Provizioane tehnice de asigurare 0 F. 61 Plăți anticipate ale primelor ș(cid:13)i provizioane pentru cereri de despăgubire neachitate F. 612 0 Drepturi nete ale gospodăriilor populației asupra fondurilor de pensii Credite Credite pe termen scurt Credite pe termen lung Acțiuni ș(cid:13)i alte participații F. 4 F. 41 F. 42 F. 5 F. 6 F. 62 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene Variația activelor Variația pasivelor ș(cid:13)i a valorii nete F7 F. 71 F. 79 Alte conturi debitoare Credite comerciale ș(cid:13)i avansuri Alte conturi debitoare, exclusiv creditele comerci- ale ș(cid:13)i avansurile F7 F. 71 F. 79 7 6 1 Alte conturi creditoare Credite comerciale ș(cid:13)i avansuri Alte conturi creditoare, exclusiv creditele comerci- ale ș(cid:13)i avansurile 377 37 8 29 B. 9 Capacitatea (+)/necesarul (-) net de finanțare - 69 AN AN. 1 K. 4 K. 7 K. 8 K. 9 III. 3: Alte modificări ale conturilor de active III. 3. 1: C o n t u r i l e a l t o r m o d i f i c ă r i d e v o l u m a l e a c t i v e l o r Variația activelor Active nefinanciare Active produse Variația pasivelor ș(cid:13)i a valorii nete 12 AF Pasive - 2 K. 7 Pierderi de active datorate catastrofelor Apariția economică a activelor produse 0 K. 8 Confiscări fără compensație Pierderi de active datorate catastrofelor - 5 K. 10 Alte modificări de volum ale activelor ș(cid:13)i pasivelor financiare, neclasificate în altă parte Confiscări fără compensație - 1 K. 12 Modificări de clasificare ș(cid:13)i de structură Alte modificări de volum ale activelor nefinanciare, neclasificate în altă parte 1 K. 12. 1 Modificări de clasificare sectorială ș(cid:13)i de structură K. 12 Modificări de clasificare ș(cid:13)i de structură 3 K. 12. 2 Modificări de clasificare a activelor ș(cid:13)i pasivelor K. 12. 1 Modificări de clasificare sectorială ș(cid:13)i de structură 3 K. 12. 22 Modificări de clasificare a activelor ș(cid:13)i pasivelor, altele decât monetizarea/demonetizarea aurului K. 12. 2 Modificări de clasificare a activelor ș(cid:13)i pasivelor K. 12. 22 Modificări de clasificare a activelor ș(cid:13)i pasivelor, altele decât monetizarea/demonetizarea aurului din care: AN. 11 Active fixe AN. 12 Stocuri 0 0 - 1 din care: AF. 2 AF. 3 AF. 4 Numerar ș(cid:13)i depozite Titluri de valoare, altele decât acțiunile Credite - 1 AF. 5 Acțiuni ș(cid:13)i alte participații AN. 13 Obiecte de valoare 0 AF. 6 Provizioane tehnice de asigurare AN. 2 Active neproduse 14 AF. 7 Alte conturi creditoare K. 3 K. 5 K. 6 K. 61 K. 62 K. 7 K. 8 K. 9 Apariția economică a activelor neproduse Creș(cid:13)terea naturală a resurselor biologice necultivate Dispariția economică a activelor neproduse Epuizarea de active naturale Alte dispariții economice de active neproduse Pierderi de active datorate catastrofelor Confiscări fără compensație Alte modificări de volum ale activelor nefinanciare, neclasificate în altă parte 24 0 - 7 - 6 - 1 0 - 4 0 - 3 0 0 - 4 1 1 0 0 0 0 - 3 0 0 0 378 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 Variația activelor Variația pasivelor ș(cid:13)i a valorii nete K. 12 K. 12. 1 K. 12. 2 K. 12. 22 din care: AN. 21 Modificări de clasificare ș(cid:13)i de structură Modificări de clasificare sectorială ș(cid:13)i de structură Modificări de clasificare a activelor ș(cid:13)i a pasivelor Modificări de clasificare a activelor ș(cid:13)i pasivelor, altele decât monetizarea/demonetizarea aurului Active corporale neproduse AN. 22 Active necorporale neproduse AF K. 7 K. 8 K. 10 K. 12 K. 12. 1 K. 12. 2 K. 12. 22 din care: AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Active financiare Pierderi de active datorate catastrofelor Confiscări fără compensație Alte modificări de volum ale activelor ș(cid:13)i pasivelor financiare, neclasificate în altă parte Modificări de clasificare sau de structură Modificări de clasificare sectorială sau de structură Modificări de clasificare a activelor ș(cid:13)i a pasivelor Modificări de clasificare a activelor ș(cid:13)i pasivelor, altele decât monetizarea/demonetizarea aurului Numerar ș(cid:13)i depozite Titluri de valoare, altele decât acțiunile Credite Acțiuni ș(cid:13)i alte participații Provizioane tehnice de asigurare Alte conturi debitoare 1 1 0 0 14 0 2 0 0 0 2 2 0 0 0 0 0 2 0 0 B. 10. 2 Variații ale valorii nete datorate altor modificări de volum ale activelor 17 III. 3. 2: C o n t u l d e r e e v a l u a r e Variația activelor Variația pasivelor ș(cid:13)i a valorii nete K. 11 Câș(cid:13)tiguri (+)/pierderi (-) nominale din deținere K. 11 Câș(cid:13)tiguri (+)/pierderi (-) nominale din deținere AN AN. 1 AN. 11 AN. 12 AN. 13 AN. 2 AN. 21 AN. 22 Active nefinanciare Active produse Active fixe Stocuri Obiecte de valoare Active neproduse 144 AF Pasive 63 AF. 2 Numerar ș(cid:13)i depozite 58 AF. 3 Titluri de valoare, altele decât acțiunile 4 AF. 4 Credite 1 AF. 5 Acțiuni ș(cid:13)i alte participații 81 AF. 6 Provizioane tehnice de asigurare Active corporale neproduse 80 AF. 7 Alte conturi creditoare Active necorporale neproduse 1 18 0 1 0 16 0 0 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 379 Variația activelor Variația pasivelor ș(cid:13)i a valorii nete AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Active financiare Numerar ș(cid:13)i depozite Titluri de valoare, altele decât acțiunile Credite Acțiuni ș(cid:13)i alte participații Provizioane tehnice de asigurare Alte conturi debitoare 8 0 3 0 5 0 0 B. 10. 3 Variații ale valorii nete datorate câș(cid:13)tigurilor/pierderilor nominale din deținere 134 III. 3. 2. 1: Contul de câș(cid:13)tiguri/pierderi neutre din deținere Variația activelor Variația pasivelor ș(cid:13)i a valorii nete K. 11. 1 Câș(cid:13)tiguri (+)/pierderi (-) neutre din deținere K. 11. 1 Câș(cid:13)tiguri (+)/pierderi (-) neutre din deținere AN AN. 1 AN. 11 AN. 12 AN. 13 AN. 2 AN. 21 AN. 22 AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Active nefinanciare Active producse Active fixe Stocuri Obiecte de valoare Active neproduse 101 AF Pasive 60 AF. 2 Numerar ș(cid:13)i depozite 58 AF. 3 Titluri de valoare, altele decât acțiunile 2 AF. 4 Credite 1 AF. 5 Acțiuni ș(cid:13)i alte participații 41 AF. 6 Provizioane tehnice de asigurare Active corporale neproduse 40 AF. 7 Alte conturi creditoare 36 1 1 18 14 0 3 Active necorporale neproduse Active financiare Numerar ș(cid:13)i depozite Titluri de valoare, altele decât acțiunile Credite Acțiuni ș(cid:13)i alte participații Provizioane tehnice de asigurare Alte conturi debitoare 1 18 8 2 1 4 1 3 B. 10. 31 Variații ale valorii nete datorate câș(cid:13)tigurilor/pierderilor neutre din deținere 82 III. 3. 2. 2: Contul de câș(cid:13)tiguri/pierderi reale din deținere Variații ale activelor Variații ale pasivelor ș(cid:13)i valorii nete K. 11. 2 Câș(cid:13)tiguri (+)/pierderi (-) reale din deținere K. 11. 2 Câș(cid:13)tiguri (+)/pierderi (-) reale din deținere AN Active nefinanciare 43 AF Pasive - 18 380 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 Variații ale pasivelor ș(cid:13)i valorii nete 3 AF. 2 Numerar ș(cid:13)i depozite 0 AF. 3 Titluri de valoare, altele decât acțiunile 3 AF. 4 Credite 0 AF. 5 Acțiuni ș(cid:13)i alte participații 40 AF. 6 Provizioane tehnice de asigurare - 1 1 - 18 3 0 - 3 Variații ale activelor Active produse Active fixe Stocuri Obiecte de valoare Active neproduse AN. 1 AN. 11 AN. 12 AN. 13 AN. 2 AN. 21 AN. 22 AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Active corporale neproduse 40 AF. 7 Alte conturi creditoare Active necorporale neproduse Active financiare Numerar ș(cid:13)i depozite Titluri de valoare, altele decât acțiunile Credite Acțiuni ș(cid:13)i alte participații Provizioane tehnice de asigurare Alte conturi debitoare 0 - 10 - 8 1 - 1 - 1 - 1 - 3 B. 10. 32 Variații ale valorii nete datorate câș(cid:13)tigurilor/pierderilor reale din deținere 51 IV: Bilanțuri IV. 1: Bilanțul inițial Active AN AN. 1 AN. 11 AN. 12 AN. 13 AN. 2 AN. 21 AN. 22 AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Active nefinanciare Active produse Active fixe Stocuri Obiecte de valoare Active neproduse Pasive ș(cid:13)i valoarea netă 5 041 AF Pasive 3 001 AF. 2 Numerar ș(cid:13)i depozite 2 878 AF. 3 Titluri de valoare, altele decât acțiunile 85 AF. 4 Credite 38 AF. 5 Acțiuni ș(cid:13)i alte participații 2 040 AF. 6 Provizioane tehnice de asigurare Active corporale neproduse 1 989 AF. 7 Alte conturi creditoare 1 817 40 44 897 687 12 137 Active necorporale neproduse Active financiare Numerar ș(cid:13)i depozite Titluri de valoare, altele decât acțiunile Credite Acțiuni ș(cid:13)i alte participații Provizioane tehnice de asigurare Alte conturi debitoare 51 897 382 90 50 200 25 150 B. 90 Valoarea netă 4 121 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene IV. 2: Variații ale bilanțului Active AN AN. 1 AN. 11 AN. 12 AN. 13 AN. 2 AN. 21 AN. 22 AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Variații totale ale activelor Variații totale ale pasivelor Pasive ș(cid:13)i valoarea netă Active nefinanciare Active produse Active fixe Stocuri Obiecte de valoare Active neproduse 290 AF Pasive 182 AF. 2 Numerar ș(cid:13)i depozite 150 AF. 3 Titluri de valoare, altele decât acțiunile 29 AF. 4 Credite 3 AF. 5 Acțiuni ș(cid:13)i alte participații 108 AF. 6 Provizioane tehnice de asigurare Active corporale neproduse 108 AF. 7 Alte conturi creditoare Active necorporale neproduse Active financiare Numerar ș(cid:13)i depozite Titluri de valoare, altele decât acțiunile Credite Acțiuni ș(cid:13)i alte participații Provizioane tehnice de asigurare Alte conturi debitoare 0 81 17 21 27 9 0 7 B. 10 B. 10. 1 B. 10. 2 B. 10. 3 B. 10. 31 B. 10. 32 Variații totale ale valorii nete: Variații ale valorii nete datorate economiilor ș(cid:13)i transfe- rurilor de capital Variații ale valorii nete datorate altor modificări de volum ale activelor Variații ale valorii nete datorate câș(cid:13)tigurilor/pierderilor nominale din deținere Variații ale valorii nete datorate câș(cid:13)tigurilor/pierderilor neutre din deținere Variații ale valorii nete datorate câș(cid:13)tigurilor/pierderilor reale din deținere IV. 3: Bilanțul final Active Pasive ș(cid:13)i valoarea netă AN Active nefinanciare 5 331 AF Pasive Active produse Active fixe Stocuri Obiecte de valoare Active neproduse AF. 2 Numerar ș(cid:13)i depozite 3 183 AF. 3 Titluri de valoare, altele decât acțiunile 3 028 AF. 4 Credite 114 AF. 5 Acțiuni ș(cid:13)i alte participații 41 AF. 6 Provizioane tehnice de asigurare 2 148 AF. 7 Alte conturi creditoare Active corporale neproduse Active necorporale neproduse 2 097 51 AN. 1 AN. 11 AN. 12 AN. 13 AN. 2 AN. 21 AN. 22 381 155 0 7 68 42 0 37 216 65 17 134 82 51 1 972 40 51 965 729 12 174 382 Active AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 Pasive ș(cid:13)i valoarea netă Active financiare Numerar ș(cid:13)i depozite Titluri de valoare, altele decât acțiunile Credite Acțiuni ș(cid:13)i alte participații Provizioane tehnice de asigurare Alte conturi debitoare 978 389 111 77 209 25 157 B. 90 Valoarea netă 4 337 Tabelul A. IV. 4 - Secvența completă a conturilor societăților financiare I: Contul de producție Utilizări Resurse P. 2 Consumul intermediar 29 P. 1 Producția P. 11 P. 12 Producția de piață Producția pentru consumul final propriu 102 102 0 B. 1b K. 1 B. 1n Valoarea adăugată brută Consumul de capital fix Valoarea adăugată netă II: Conturile de distribuire ș(cid:13)i utilizare a venitului II. 1: Contul de distribuire primară a venitului II. 1. 1: C o n t u l d e p r o d u c e r e a v e n i t u l u i Utilizări D. 1 D. 11 D. 12 D. 121 D. 122 Remunerarea angajaților Salarii ș(cid:13)i indemnizații Contribuții sociale în sarcina angajatorilor Contribuții sociale efective în sarcina angajatorilor Contribuții sociale imputate în sarcina angajatori- lor D. 29 D. 39 Alte impozite pe producție Alte subvenții pe producție B. 2 Excedentul de exploatare II. 1. 2: C o n t u l d e a l o c a r e a v e n i t u r i l o r p r i m a r e 73 10 63 15 10 5 4 1 3 0 45 Resurse B. 1n Valoarea adăugată netă 63 Utilizări D. 4 D. 41 D. 42 Venituri din proprietate 138 B. 2 Excedentul de exploatare Dobânzi 77 Venituri distribuite ale societăților 36 D. 4 Venituri din proprietate 45 160 Resurse 383 125 - 48 25 25 0 7 0 3 45 160 125 - 48 25 25 0 7 0 3 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene Utilizări D. 421 Dividende Resurse 36 D. 41 Dobânzi P. 119 Ajustarea pentru SIFIM D. 422 Prelevări pe veniturile cvasi-societăților 0 D. 42 Venituri distribuite ale societăților D. 43 D. 44 D. 45 Beneficii reinvestite din investiții străine directe 0 D. 421 Dividende Venituri din proprietate atribuite asiguraților 25 D. 422 Prelevări pe veniturile cvasi-societăților Chirii 0 D. 43 Beneficii reinvestite din investiții străine directe B. 5 Soldul veniturilor primare 19 II. 1. 2. 1: Contul de venit al întreprinderii Venituri din proprietate atribuite angajaților Chirii D. 44 D. 45 Resurse Venituri din proprietate 102 B. 2 Excedentul de exploatare Dobânzi 77 Venituri din proprietate atribuite asiguraților 25 D. 4 Venituri din proprietate Chirii 0 D. 41 Dobânzi Utilizări D. 4 D. 41 D. 44 D. 45 Utilizări D. 4 D. 42 B. 4 Venitul întreprinderii 55 II. 1. 2. 2: Contul de alocare a altor venituri primare Venituri distribuite ale societăților D. 421 Dividende D. 422 Prelevări pe veniturile cvasi-societăților D. 43 Beneficii reinvestite din investiții străine directe B. 5 Soldul veniturilor primare 36 36 0 0 19 P. 119 Ajustare pentru SIFIM D. 42 Venituri distribuite ale societăților D. 421 Dividende D. 422 Prelevări pe veniturile cvasi- societăților Beneficii reinvestite din investiții străine directe Venituri din proprietate atribuite asiguraților Chirii D. 43 D. 44 D. 45 Resurse Venituri din proprietate 36 B. 4 Venitul întreprinderii 55 384 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 II. 2: Contul de distribuire secundară a venitului Utilizări D. 5 D. 51 D. 59 D. 62 Impozite curente pe venit, pe avere etc. 10 B. 5 Soldul veniturilor primare Resurse Impozite pe venit Alte impozite curente 7 3 D. 61 Contribuții sociale D. 611 Contribuții sociale efective Prestații sociale, altele decât transferurile sociale in natură 29 D. 6111 Contribuții sociale efective în sarcina angajatorilor D. 622 Prestații de asigurări sociale ale sistemelor private 28 D. 61111 Contribuții sociale efective obligatorii în sarcina angajatorilor D. 623 Prestații de asigurări sociale directe ale angajatori- lor 1 D. 61112 Contribuții sociale voluntare ale angajatorilor Alte transferuri curente 46 D. 61121 Contribuții sociale obligatorii în sarcina angajaților Prime nete de asigurare generală 0 D. 61122 Contribuții sociale voluntare ale angajaților Indemnizații de asigurare generală 45 D. 612 Contribuții sociale imputate D. 6112 Contribuții sociale în sarcina angajaților Transferuri curente diverse D. 7 D. 71 D. 72 D. 75 Utilizări D. 8 B. 6 Venitul disponibil II. 4: Contul de utilizare a venitului II. 4. 1: C o n t u l d e u t i l i z a r e a v e n i t u l u i d i s p o n i b i l Alte transferuri curente Prime nete de asigurare generală Indemnizații de asigurare generală Transferuri curente diverse 1 22 D. 7 D. 71 D. 72 D. 75 Resurse Ajustare pentru variația drepturilor gospodăriilor populației asupra fondurilor de pensii 11 B. 6 Venitul disponibil B. 8 Economii 11 III: Conturi de acumulare III. 1: Contul de capital III. 1. 1: C o n t u l v a r i a ț i e i v a l o r i i n e t e d a t o r a t e e c o n o m i i l o r ș(cid:13) i t r a n s f e r u r i l o r d e c a p i t a l Variații ale activelor Variații ale pasivelor ș(cid:13)i valorii nete B. 10. 1 Variații ale valorii nete datorate economiilor ș(cid:13)i transfe- rurilor de capital 4 B. 8n Economii, net D. 9 D. 92 D. 99 D. 9 D. 91 D. 99 Transferuri de capital de primit Ajutoare pentru investiții Alte transferuri de capital Transferuri de capital de primit Impozite pe capital Alte transferuri de capital 19 39 38 18 15 3 20 15 5 1 49 45 0 4 22 11 0 0 0 - 7 0 - 7 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 385 III. 1. 2: C o n t u l a c h i z i ț i i l o r d e a c t i v e n e f i n a n c i a r e Variații ale activelor Variații ale pasivelor ș(cid:13)i valorii nete P. 51 Formarea brută de capital fix 9 B. 10. 1 Variații ale valorii nete datorate economiilor ș(cid:13)i transfe- rurilor de capital 4 P. 511 Achiziții minus cedări de active fixe corporale P. 5111 Achiziții de active fixe corporale noi P. 5112 Achiziții de active fixe corporale existente P. 5113 Cedări de active fixe corporale existente P. 512 Achiziții minus cedări de active fixe necorporale P. 5121 Achiziții de active fixe necorporale noi P. 5122 Achiziții de active fixe necorporale existente P. 5123 Cedări de active fixe necorporale existente P. 513 P. 5131 P. 5132 Adăugări la valoarea activelor nefinanciare neproduse Îmbunătățiri majore ale activelor nefinanciare neproduse Costuri legate de transferul de proprietate asupra activelor nefinanciare neproduse 8 7 1 0 1 1 0 0 0 0 0 K. 1 Consumul de capital fix - 10 P. 52 Variația stocurilor P. 53 Achiziții minus cedări de obiecte de valoare K. 2 K. 21 K. 22 Achiziții minus cedări de active nefinanciare neproduse Achiziții minus cedări de terenuri ș(cid:13)i alte active corporale neproduse Achiziții minus cedări de active necorporale neproduse B. 9 Capacitatea (+)/necesarul (-) net de finanțare 0 0 0 0 0 5 III. 2: Contul financiar Variații ale activelor Variații ale pasivelor ș(cid:13)i valorii nete F F. 1 F. 2 F. 21 F. 22 Achiziții nete de active financiare 237 F Creș(cid:13)teri nete de pasive Aur monetar ș(cid:13)i drepturi speciale de tragere (DTS) Numerar ș(cid:13)i depozite Numerar Depozite transferabile - 1 15 15 F. 2 F. 21 Numerar ș(cid:13)i depozite Numerar 0 F. 22 Depozite transferabile 232 130 35 63 386 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 Variații ale activelor F. 29 Alte depozite Variații ale pasivelor ș(cid:13)i valorii nete 0 F. 29 Alte depozite F. 3 Titluri de valoare, altele decât acțiunile 53 F. 3 Titluri de valoare, altele decât acțiunile F. 4 F. 41 F. 42 Credite Credite pe termen scurt Credite pe termen lung 167 F. 4 Credite 63 F. 41 Credite pe termen scurt 104 F. 42 Credite pe termen lung F. 5 Acțiuni ș(cid:13)i alte participații 3 F. 5 Acțiuni ș(cid:13)i alte participații F. 6 F. 62 F. 7 F. 71 F. 79 Provizioane tehnice de asigurare Plăți anticipate ale primelor ș(cid:13)i provizioane pentru cereri de despăgubire neachitate 0 0 F. 6 F. 61 Provizioane tehnice de asigurare Drepturi nete ale gospodăriilor populației asupra provizioanelor tehnice de asigurare de viață ș(cid:13)i asu- pra fondurilor de pensii Alte conturi debitoare Credite comerciale ș(cid:13)i avansuri Alte conturi debitoare cu excepția creditelor comerciale ș(cid:13)i a avansurilor F. 611 Drepturi nete ale gospodăriilor populației asupra provizioanelor tehnice de asigurare de viață 0 F. 612 0 F. 62 0 F. 7 F. 71 F. 79 Drepturi nete ale gospodăriilor populației asupra fondurilor de pensii Plăți anticipate ale primelor ș(cid:13)i provizioane pentru cereri de despăgubire neachitate Alte conturi creditoare Credite comerciale ș(cid:13)i avansuri Alte conturi creditoare cu excepția creditelor comerciale ș(cid:13)i a avansurilor B. 9 Capacitatea (+)/necesarul (-) net de finanțare III. 3: Alte modificări ale conturilor de active II. 3. 1: A l t e m o d i f i c ă r i d e v o l u m a l e c o n t u r i l o r d e a c t i v e Variații ale activelor Variații ale activelor ș(cid:13)i valorii nete AN AN. 1 K. 4 K. 7 K. 8 K. 9 K. 12 K. 12. 1 Active nefinanciare Active produse - 2 AF Pasive - 2 K. 7 Pierderi de active datorate catastrofelor Apariția economică a activelor produse 0 K. 8 Confiscări fără compensație Pierderi de active datorate catastrofelor 0 K. 10 Alte modificări în volumul activelor ș(cid:13)i pasivelor financiare, neclasificate în altă parte Confiscări fără compensație 0 K. 12 Modificări de clasificare ș(cid:13)i de structură Alte modificări de volum ale activelor nefinanciare, neclasificate în altă parte 0 K. 12. 1 Modificări de clasificare sectorială ș(cid:13)i de structură Modificări de clasificare ș(cid:13)i de structură - 2 K. 12. 2 Modificări de clasificare a activelor ș(cid:13)i a pasivelor Modificări de clasificare sectorială ș(cid:13)i de structură 0 K. 12. 22 Modificări de clasificare a activelor ș(cid:13)i pasivelor altele decât monetizarea/demonetizarea aurului 32 53 0 0 0 13 36 33 22 11 3 0 0 0 5 2 0 0 2 0 0 0 0 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 387 Variații ale activelor Variații ale activelor ș(cid:13)i valorii nete - 2 - 2 0 0 din care: AF. 2 Numerar ș(cid:13)i depozite AF. 3 Titluri de valoare, altele decât acțiunile AF. 4 AF. 5 Credite Acțiuni ș(cid:13)i alte participații 0 AF. 6 Provizioane tehnice de asigurare - 2 AF. 7 Alte conturi creditoare 0 0 0 0 2 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 K12. 2 Modificări de clasificare a activelor ș(cid:13)i a pasivelor K12. 21 Monetizarea/demonetizarea aurului K. 12. 22 Modificări de clasificare a activelor ș(cid:13)i pasivelor altele decât monetizarea/demonetizarea aurului din care: AN. 11 AN. 12 AN. 13 AN. 2 Active fixe Stocuri Obiecte de valoare Active neproduse K. 3 K. 5 K. 6 K. 61 K. 62 K. 7 K. 8 K. 9 K. 12 K. 12. 1 K. 12. 2 K. 12. 22 din care: AN. 21 Apariția economică a activelor neproduse Creș(cid:13)teri naturale de resurse biologice necultivate Dispariția economică a activelor neproduse Epuizarea de active naturale Alte dispariții economice de active neproduse Pierderi de active datorate catastrofelor Confiscări fără compensație Alte modificări de volum ale activelor nefinanciare, neclasificate în altă parte Modificări de clasificare ș(cid:13)i de structură Modificări de clasificare sectorială sau de structură Modificări de clasificare a activelor ș(cid:13)i a pasivelor Modificări de clasificare a activelor ș(cid:13)i pasivelor altele decât monetizarea/demonetizarea aurului Active corporale neproduse AN. 22 Active necorporale neproduse AF K. 7 K. 8 K. 10 K. 12 K. 12. 1 Active financiare Pierderi de active datorate catastrofelor Confiscări fără compensație - 3 Alte modificări de volum ale activelor ș(cid:13)i pasivelor financiare, neclasificate în altă parte Modificări de clasificare ș(cid:13)i de structură Modificări de clasificare are sectorială ș(cid:13)i de structură K. 12. 2 Modificări de clasificare a activelor ș(cid:13)i a pasivelor K12. 21 Monetizarea/demonetizarea aurului K. 12. 22 din care: AF. 1 Modificări de clasificare a activelor ș(cid:13)i pasivelor altele decât monetizarea/demonetizarea aurului Aur monetar ș(cid:13)i drepturi speciale de tragere (D. S. T) AF. 2 Numerar ș(cid:13)i depozite 1 2 0 2 2 0 7 0 388 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 Variații ale activelor Variații ale activelor ș(cid:13)i valorii nete AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Titluri de valoare, altele decât acțiunile Credite Acțiuni ș(cid:13)i alte participații Provizioane tehnice de asigurare Alte conturi debitoare - 3 - 4 0 0 0 B. 10. 2 Variații ale valorii nete datorate altor modificări de volum ale activelor - 4 III. 3. 2: C o n t u l d e r e e v a l u a r e Variații ale activelor Variații ale pasivelor ș(cid:13)i valorii nete K. 11 Câș(cid:13)tiguri (+)/pierderi (-) nominale din deținere K. 11 Câș(cid:13)tiguri (+)/pierderi (-) nominale din deținere AN AN. 1 AN. 11 AN. 12 AN. 13 AN. 2 AN. 21 AN. 22 AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Active nefinanciare Active produse Active fixe Stocuri Obiecte de valoare Active neproduse 4 AF Pasive 2 AF. 2 Numerar ș(cid:13)i depozite 2 AF. 3 Titluri de valoare, altele decât acțiunile 0 AF. 4 Credite 0 AF. 5 Acțiuni ș(cid:13)i alte participații 2 AF. 6 Provizioane tehnice de asigurare Active corporale neproduse 1 AF. 7 Alte conturi creditoare 51 0 34 0 17 0 0 Active necorporale neproduse Active financiare Aur monetar ș(cid:13)i DST Numerar ș(cid:13)i depozite Titluri de valoare, altele decât acțiunile Credite Acțiuni ș(cid:13)i alte participații Provizioane tehnice de asigurare Alte conturi debitoare 0 57 11 0 30 0 16 0 0 B. 10. 3 Variații ale valorii nete datorate câș(cid:13)tigurilor/pierderilor nominale din deținere 10 III. 3. 2. 1: Contul câș(cid:13)tigurilor/pierderilor neutre din deținere Variații ale activelor Variații ale pasivelor ș(cid:13)i valorii nete K. 11. 1 Câș(cid:13)tiguri (+)/pierderi (-) neutre din deținere K. 11. 1 Câș(cid:13)tiguri (+)/pierderi (-) neutre din deținere AN AN. 1 Active nefinanciare Active produse 3 AF Pasive 2 AF. 2 Numerar ș(cid:13)i depozite 68 26 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene Variații ale activelor AN. 11 Active fixe AN. 12 Stocuri AN. 13 Obiecte de valoare AN. 2 Active neproduse Variații ale pasivelor ș(cid:13)i valorii nete 2 AF. 3 Titluri de valoare, altele decât acțiunile 0 AF. 4 Credite 0 AF. 5 Acțiuni ș(cid:13)i alte participații 1 AF. 6 Provizioane tehnice de asigurare AN. 21 Active corporale neproduse 1 AF. 7 Alte conturi creditoare 389 21 0 14 7 0 AN. 22 Active necorporale neproduse AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Active financiare Aur monetar ș(cid:13)i DST Numerar ș(cid:13)i depozite Titluri de valoare, altele decât acțiunile Credite Acțiuni ș(cid:13)i alte participații Provizioane tehnice de asigurare Alte conturi debitoare 0 70 14 0 19 24 13 1 0 B. 10. 31 Variații ale valorii nete datorate câș(cid:13)tigurilor/pierderilor neutre din deținere 5 III. 3. 2. 2: Contul câș(cid:13)tigurilor/pierderilor reale din deținere Variații ale activelor Variații ale pasivelor ș(cid:13)i valorii nete K. 11. 2 Câș(cid:13)tiguri (+)/pierderi (-) reale din deținere K. 11. 2 Câș(cid:13)tiguri (+)/pierderi (-) reale din deținere AN AN. 1 Active nefinanciare Active produse AN. 11 Active fixe AN. 12 Stocuri AN. 13 Obiecte de valoare AN. 2 Active neproduse 1 AF Pasive 0 AF. 2 Numerar ș(cid:13)i depozite 0 AF. 3 Titluri de valoare, altele decât acțiunile 0 AF. 4 Credite 0 AF. 5 Acțiuni ș(cid:13)i alte participații 1 AF. 6 Provizioane tehnice de asigurare AN. 21 Active corporale neproduse 1 AF. 7 Alte conturi creditoare - 17 - 26 13 0 3 - 7 0 AN. 22 Active necorporale neproduse AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 Active financiare Aur monetar ș(cid:13)i DST Numerar ș(cid:13)i depozite Titluri de valoare, altele decât acțiunile Credite Acțiuni ș(cid:13)i alte participații 0 - 13 - 3 0 11 - 24 3 390 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 Variații ale activelor Variații ale pasivelor ș(cid:13)i valorii nete AF. 6 AF. 7 Provizioane tehnice de asigurare Alte conturi debitoare - 1 0 B. 10. 32 Variații ale valorii nete datorate câș(cid:13)tigurilor/pierderilor reale din deținere 5 IV: Bilanțuri IV. 1: Bilanțul inițial Active AN AN. 1 Active nefinanciare Active produse AN. 11 Active fixe AN. 12 Stocuri AN. 13 Obiecte de valoare AN. 2 Active neproduse Pasive ș(cid:13)i valoarea netă 144 AF Pasive 104 AF. 2 Numerar ș(cid:13)i depozite 99 AF. 3 Titluri de valoare, altele decât acțiunile 0 AF. 4 Credite 5 AF. 5 Acțiuni ș(cid:13)i alte participații 40 AF. 6 Provizioane tehnice de asigurare AN. 21 Active corporale neproduse 37 AF. 7 Alte conturi creditoare AN. 22 Active necorporale neproduse AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Active financiare Aur monetar ș(cid:13)i DST Numerar ș(cid:13)i depozite Titluri de valoare, altele decât acțiunile Credite Acțiuni ș(cid:13)i alte participații Provizioane tehnice de asigurare Alte conturi debitoare 3 3 508 690 0 950 1 187 651 30 0 3 384 1 281 1 053 0 715 335 0 B. 90 Valoarea netă 268 IV. 2: Variația bilanțului Active Pasive ș(cid:13)i valoarea netă Variații totale ale activelor Variații totale ale pasivelor AN AN. 1 Active nefinanciare Active produse AN. 11 Active fixe AN. 12 Stocuri AN. 13 Obiecte de valoare AN. 2 Active neproduse 1 AF Pasive 1 AF. 2 Numerar ș(cid:13)i depozite 1 AF. 3 Titluri de valoare, altele decât acțiunile 0 AF. 4 Credite 2 AF. 5 Acțiuni ș(cid:13)i alte participații 2 AF. 6 Provizioane tehnice de asigurare AN. 21 Active corporale neproduse 1 AF. 7 Alte conturi creditoare 285 130 87 0 30 38 0 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 391 Active Pasive ș(cid:13)i valoarea netă AN. 22 Active necorporale neproduse AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Active financiare Aur monetar ș(cid:13)i DST Numerar ș(cid:13)i depozite Titluri de valoare, altele decât acțiunile Credite Acțiuni ș(cid:13)i alte participații Provizioane tehnice de asigurare Alte conturi debitoare 0 294 17 15 80 163 19 0 0 10 4 - 4 10 5 5 3 669 1 411 1 140 0 745 373 0 B. 10 Variații totale ale valorii nete: B. 10. 1 B. 10. 2 B. 10. 3 B. 10. 31 B. 10. 32 Variații ale valorii nete datorate economiilor ș(cid:13)i transfe- rurilor de capital Variații ale valorii nete datorate altor modificări de volum ale activelor Variații ale valorii nete datorate câș(cid:13)tigurilor/pierderilor nominale din deținere Variații ale valorii nete datorate câș(cid:13)tigurilor/pierderilor neutre din deținere Variații ale valorii nete datorate câș(cid:13)tigurilor/pierderilor reale din deținere IV. 3: Bilanțul final Active AN AN. 1 AN. 11 AN. 12 AN. 13 AN. 2 AN. 21 AN. 22 AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Active nefinanciare Active produse Active fixe Stocuri Obiecte de valoare Active neproduse Pasive ș(cid:13)i valoarea netă 145 AF Pasive 103 AF. 2 Numerar ș(cid:13)i depozite 100 AF. 3 Titluri de valoare, altele decât acțiunile 0 AF. 4 Credite 3 AF. 5 Acțiuni ș(cid:13)i alte participații 42 AF. 6 Provizioane tehnice de asigurare Active corporale neproduse 38 AF. 7 Alte conturi creditoare Active necorporale neproduse Active financiare Aur monetar ș(cid:13)i DST Numerar ș(cid:13)i depozite Titluri de valoare, altele decât acțiunile Credite Acțiuni ș(cid:13)i alte participații Provizioane tehnice de asigurare Alte conturi debitoare 3 3 802 707 15 1 030 1 350 670 30 0 B. 90 Valoarea netă 278 392 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 Tabelul A. IV. 5 - Secvența completă a conturilor administrațiilor publice I: Contul de producție Utilizări Resurse P. 2 Consumul intermediar 246 P. 1 Producția P. 11 P. 12 P. 13 Producția de piață Producția pentru consumul final propriu Altă producție non-piață 434 74 0 360 B. 1b K. 1 B. 1n Valoarea adăugată brută Consumul de capital fix Valoarea adăugată netă 188 30 158 Resurse 140 B. 1n Valoarea adăugată netă 158 II: Conturile de distribuire ș(cid:13)i utilizare a venitului II. 1: Contul de distribuire primară a venitului II. 1. 1: C o n t u l d e p r o d u c e r e a v e n i t u l u i Utilizări D. 1 D. 11 D. 12 D. 121 D. 122 Remunerarea angajaților Salarii ș(cid:13)i indemnizații Contribuții sociale în sarcina angajatorilor Contribuții sociale efective în sarcina angajatorilor Contribuții sociale imputate în sarcina angajatori- lor D. 29 D. 39 Alte impozite pe producție Alte subvenții pe producție B. 2 Excedentul de exploatare II. 1. 2: C o n t u l d e a l o c a r e a v e n i t u r i l o r p r i m a r e Utilizări D. 4 D. 41 D. 42 Venituri din proprietate Dobânzi 87 53 48 5 2 0 16 46 39 Resurse B. 2 Excedentul de exploatare Venituri distribuite ale societăților 0 D. 2 Impozite pe producție ș(cid:13)i taxe la import D. 422 Prelevări pe veniturile cvasi-societăților 24 D. 21 Impozite pe produse D. 43 D. 45 Beneficii reinvestite din investiții străine directe 0 D. 211 Taxe de tip TVA Chirii 7 D. 212 Taxe ș(cid:13)i drepturi asupra importurilor,exclusiv TVA D. 2121 Drepturi asupra importurilor D. 2122 D. 214 Taxe la import, exclusiv TVA ș(cid:13)i drepturile asupra importurilor Impozite pe produse, exclusiv TVA ș(cid:13)i taxele la import D. 29 Alte impozite pe producție 16 235 141 121 17 17 0 3 94 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene Utilizări Resurse D. 3 D. 31 Subvenții Subvenții pe produse D. 311 Subvenții pe importuri D. 319 Alte subvenții pe produse D. 39 Alte subvenții pe producție D. 4 D. 41 D. 42 Venituri din proprietate Dobânzi Venituri distribuite ale societăților D. 421 Dividende D. 422 Prelevări pe veniturile cvasi-societăților D. 43 D. 44 D. 45 Beneficii reinvestite din investiții străine directe Venituri din proprietate atribuite asiguraților Chirii B. 5 Soldul veniturilor primare 191 II. 1. 2. 1: Contul de venit al întreprinderii Resurse D. 4 D. 41 D. 45 Venituri din proprietate Dobânzi Chirii Utilizări B. 2 Excedentul de exploatare 9 2 7 D. 4 Venituri din proprietate D. 41 D. 42 Dobânzi Venituri distribuite ale societăților D. 421 Dividende D. 422 Prelevări pe veniturile cvasi-societăților D. 43 D. 44 D. 45 Beneficii reinvestite din investiții străine directe Venituri din proprietate atribuite asiguraților Chirii B. 4 Venitul întreprinderii II. 1. 2. 2: Contul de alocare a altor venituri primare Utilizări D. 4 D. 41 Venituri din proprietate Dobânzi 11 37 37 Resurse B. 4 Venitul întreprinderii D. 2 D. 21 Impozite pe produse ș(cid:13)i taxe la import Impozite pe produse D. 211 Taxe de tip TVA 393 - 44 - 8 0 - 8 - 36 30 12 18 5 13 0 0 0 16 4 0 4 4 0 0 0 0 11 235 141 121 394 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 Utilizări Resurse D. 212 Taxe ș(cid:13)i drepturi asupra importurilor, exclusiv TVA D. 2121 Drepturi asupra importurilor D. 2122 D. 214 Taxe la import, exclusiv TVA ș(cid:13)i drepturile asupra importurilor Impozite pe produse, exclusiv TVA ș(cid:13)i taxele la import D. 29 Alte impozite pe producție D. 3 D. 31 Subvenții Subvenții pe produse D. 311 Subvenții pe importuri D. 319 Alte subvenții pe produse D. 39 Alte subvenții pe producție D. 4 D. 41 D. 42 Venituri din proprietate Dobânzi Venituri distribuite ale societăților D. 421 Dividende D. 422 Prelevări pe veniturile cvasi-societăților B. 5 Soldul veniturilor primare 191 II. 2: Contul de distribuire secundară a venitului Utilizări D. 5 D. 59 D. 62 D. 621 D. 622 D. 623 Impozitele curente pe venit, pe avere etc. Alte impozite curente 0 0 Prestații sociale, altele decât transferurile sociale în natură 289 Resurse B. 5 Soldul veniturilor primare D. 5 D. 51 Impozitele curente pe venit, pe avere etc. Impozite pe venit Prestații de asigurări sociale în numerar 232 D. 59 Alte impozite curente Prestații de asigurări sociale ale sistemelor private Prestații de asigurări sociale directe ale angajatori- lor 0 5 D. 61 Contribuții sociale D. 624 Prestații de asistență socială în numerar 52 D. 611 Contribuții sociale efective D. 7 Alte transferuri curente D. 6111 Contribuții sociale efective în sarcina angajatorilor 139 D. 61111 Contribuții sociale efective obligatorii în sarcina angajatorilor D. 71 D. 73 D. 74 D. 75 Prime nete de asigurare generală 4 D. 61112 Contribuții sociale voluntare ale angajatorilor Transferuri curente între administrațiile publice 96 D. 6112 Contribuții sociale în sarcina angajaților Cooperare internațională curentă 31 D. 61121 Contribuții sociale obligatorii în sarcina angajaților Transferuri curente diverse 8 D. 61122 Contribuții sociale voluntare în sarcina angajaților D. 6113 Contribuții sociale ale lucrătorilor independenți ș(cid:13)i ale persoanelor fără ocupație D. 61131 Contribuții sociale obligatorii ale lucrătorilor inde- pendenți ș(cid:13)i ale persoanelor fără ocupație 17 17 0 3 94 - 44 - 8 0 - 8 - 36 26 12 14 1 13 191 213 204 9 268 263 155 144 11 76 69 7 32 22 395 10 5 108 1 96 1 10 352 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene Utilizări Resurse D. 61132 Contribuții sociale voluntare ale lucrătorilor inde- pendenți ș(cid:13)i ale persoanelor fără ocupație D. 612 Contribuții sociale imputate D. 7 D. 72 D. 73 D. 74 D. 75 Alte transferuri curente Indemnizații de asigurare generală Transferuri curente între administrațiile publice Cooperare internațională curentă Transferuri curente diverse B. 6 Venitul disponibil 352 II. 3: Contul de redistribuire a venitului în natură Utilizări Resurse D. 63 Transferuri sociale în natură 206 B. 6 Venitul disponibil D. 631 Prestații sociale în natură D. 6311 Rambursări de prestații de asigurări sociale D. 6312 Alte prestații de asigurări sociale în natură D. 6313 Prestații de asistență socială în natură D. 632 Transferuri de bunuri ș(cid:13)i servicii non-piață indivi- duale B. 7 Venitul disponibil ajustat II. 4: Contul de utilizare a venitului II. 4. 1: C o n t u l d e u t i l i z a r e a v e n i t u l u i d i s p o n i b i l 162 78 65 19 44 146 Cheltuiala pentru consum final 362 B. 6 Venitul disponibil 352 Resurse Utilizări P. 3 P. 31 P. 32 D. 8 Cheltuiala pentru consum individual Cheltuiala pentru consum colectiv Ajustare pentru variația drepturilor gospodăriilor populației asupra fondurilor de pensii B. 8 Economii II. 4. 2: C o n t u l d e u t i l i z a r e a v e n i t u l u i d i s p o n i b i l a j u s t a t Utilizări P. 4 P. 42 D. 8 Consumul final efectiv Consumul colectiv efectiv Ajustare pentru variația drepturilor gospodăriilor populației asupra fondurilor de pensii B. 8 Economii 206 156 0 - 10 Resurse 156 B. 7 Venitul disponibil ajustat 1 468 156 0 - 10 396 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 III: Conturile de acumulare III. 1: Contul de capital III. 1. 1: C o n t u l v a r i a ț i e i v a l o r i i n e t e d a t o r a t e e c o n o m i i l o r ș(cid:13) i t r a n s f e r u r i l o r d e c a p i t a l Variații ale activelor Variații ale pasivelor ș(cid:13)i valorii nete B. 10. 1 Variații ale valorii nete datorate economiilor ș(cid:13)i transfe- rurilor de capital - 38 B. 8n Economii, net D. 9 D. 91 D. 92 D. 99 D. 9 D. 91 D. 92 Transferuri de capital de primit Impozite pe capital Ajutoare pentru investiții Alte transferuri de capital Transferuri de capital de plătit Impozite pe capital Ajutoare pentru investiții D. 99 Alte transferuri de capital III. 1. 2: C o n t u l a c h i z i ț i i l o r d e a c t i v e n e f i n a n c i a r e Variații ale activelor Variații ale pasivelor ș(cid:13)i valorii nete - 10 6 2 0 4 - 34 0 - 27 - 7 B. 10. 1 Variații ale valorii nete datorate economiilori ș(cid:13)i transfe- rurilor de capital - 38 P. 51 Formarea brută de capital fix P. 511 Achiziții minus cedări de active fixe corporale P. 5111 Achiziții de active fixe corporale noi P. 5112 Achiziții de active fixe corporale existente P. 5113 Cedări de active fixe corporale existente P. 512 Achiziții minus cedări de active fixe necorporale P. 5121 Achiziții de active fixe necorporale noi P. 5122 Achiziții de active fixe necorporale existente P. 5123 Cedări de active fixe necorporale existente P. 513 P. 5131 P. 5132 Adăugări la valoarea activelor nefinanciare neproduse Îmbunătățiri majore ale activelor nefinanciare neproduse Costuri legate de transferul de proprietate asupra activelor nefinanciare neproduse K. 1 Consumul de capital fix P. 52 Variația stocurilor P. 53 Achiziții minus cedările de obiecte de valoare 37 23 24 1 - 2 12 12 2 - 2 2 0 - 30 0 3 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 397 Variații ale activelor Variații ale pasivelor ș(cid:13)i valorii nete K. 2 K. 21 K. 22 Achiziții minus cedări de active nefinanciare neproduse Achiziții minus cedări de terenuri ș(cid:13)i alte active corporale neproduse Achiziții minus cedări de active necorporale neproduse 2 2 0 B. 9 Capacitatea (+)/necesarul (-) net de finanțare - 50 III. 2: Contul financiar Variații ale activelor Variații ale pasivelor ș(cid:13)i valorii nete Achiziții nete de active financiare 120 F Creș(cid:13)teri nete de pasive 170 F. F. 1 F. 2 F. 21 F. 22 F. 29 Aur monetar ș(cid:13)i drepturi speciale de tragere (DST) Numerar ș(cid:13)i depozite Numerar Depozite transferabile Alte depozite 0 7 2 4 1 F. 2 F. 21 F. 22 F. 29 Numerar ș(cid:13)i depozite Numerar Depozite transferabile Alte depozite F. 3 Titluri de valoare, altele decât acțiunile 26 F. 3 Titluri de valoare, altele decât acțiunile F. 4 F. 41 F. 42 Credite Credite pe termen scurt Credite pe termen lung 45 F. 4 Credite 1 F. 41 Credite pe termen scurt 44 F. 42 Credite pe termen lung F. 5 Acțiuni ș(cid:13)i alte participații 36 F. 5 Acțiuni ș(cid:13)i alte participații F. 6 F. 62 F. 7 F. 71 F. 79 Provizioane tehnice de asigurare 0 F. 6 Provizioane tehnice de asigurare Plăți anticipate ale primelor ș(cid:13)i provizioane pentru cereri de despăgubire neachitate Alte conturi debitoare Credite comerciale ș(cid:13)i avansuri Alte conturi debitoare, cu excepția creditelor comerciale ș(cid:13)i a avansurilor 0 6 1 5 F. 61 F. 612 F. 7 F. 71 F. 79 Drepturi nete ale gospodăriilor populației asupra provizioanelor tehnice de asigurare de viață ș(cid:13)i asu- pra fondurilor de pensii Drepturi nete ale gospodăriilor populației asupra fondurilor de pensii Alte conturi creditoare Credite comerciale ș(cid:13)i avansuri Alte conturi creditoare, cu excepția creditelor comerciale ș(cid:13)i a avansurilor 2 0 2 0 64 94 32 62 0 0 0 0 10 6 4 B. 9 Capacitatea (+)/necesarul (-) net de finanțare - 50 398 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 - 1 0 0 0 - 1 - 1 0 0 0 0 - 1 0 0 0 AN AN. 1 K. 4 K. 7 K. 8 K9 III. 3: Alte modificări ale conturilor de active III. 3. 1: C o n t u r i l e a l t o r m o d i f i c ă r i d e v o l u m a l e a c t i v e l o r Variații ale activelor Active nefinanciare Active produse Variații ale pasivelor ș(cid:13)i valorii nete 0 AF Pasive - 3 K. 7 Pierderi de active datorate catastrofelor Apariția economică a activelor produse - 3 K. 8 Confiscări fără compensație Pierderi de active datorate catastrofelor - 4 K. 10 Alte modificări de volum ale activelor ș(cid:13)i pasivelor financiare, neclasificate în altă parte Confiscări fără compensație 1 K. 12 Modificări de clasificare ș(cid:13)i de structură Alte modificări de volum ale activelor nefinanciare, neclasificate în altă parte 0 K. 12. 1 Modificări de clasificare sectorială ș(cid:13)i de structură K. 12 Modificări de clasificare ș(cid:13)i de structură - 3 K. 12. 2 Modificări de clasificare a activelor ș(cid:13)i a pasivelor K. 12. 1 Modificări de clasificare sectorială ș(cid:13)i de structură - 3 K. 12. 22 Modificări de clasificare a activelor ș(cid:13)i pasivelor altele decât monetizarea/demonetizarea aurului K. 12. 2 Modificări de clasificare a activelor ș(cid:13)i a pasivelor K12. 21 Monetizarea/demonetizarea aurului 0 0 din care: AF. 2 Numerar ș(cid:13)i depozite K12. 22 Modificări de clasificare a activelor ș(cid:13)i pasivelor altele decât monetizarea/demonetizarea aurului 0 AF. 3 Titluri de valoare, altele decât acțiunile din care: AN. 11 Active fixe AN. 12 Stocuri AN. 13 Obiecte de valoare AN. 2 Active neproduse K. 3 K. 5 K. 6 K. 61 K. 62 K7 K. 8 K. 9 K. 12 K12. 1 K. 12. 2 K. 12. 22 din care: AN. 21 Apariția economică a activelor neproduse Creș(cid:13)teri naturale de resurse biologice necultivate Dispariția economică a activelor neproduse Epuizarea de active naturale Alte dispariții economice de active neproduse Pierderi de active datorate catastrofelor Confiscări fără compensație Alte modificări de volum ale activelor nefinanciare, neclasificate în altă parte Modificări de clasificare ș(cid:13)i de structură Modificări de clasificare sectorială ș(cid:13)i de structură Modificări de clasificare a activelor ș(cid:13)i a pasivelor Modificări de clasificare a activelor ș(cid:13)i pasivelor, altele decât monetizarea/demonetizarea aurului Active corporale neproduse AN. 22 Active necorporale neproduse AF4 AF. 5 - 3 Credite Acțiuni ș(cid:13)i alte participații 0 AF. 6 Provizioane tehnice de asigurare 0 AF. 7 Alte conturi creditoare 3 0 4 - 2 - 2 0 - 2 4 0 - 1 - 1 0 0 3 0 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 399 Variații ale activelor Variații ale pasivelor ș(cid:13)i valorii nete AF K. 7 K. 8 K. 10 Active financiare Pierderi de active datorate catastrofelor Confiscări fără compensație Alte modificări de volum ale activelor ș(cid:13)i pasivelor financiare, neclasificate în altă parte K. 12 Modificări de clasificare sau de structură K. 12. 1 Modificări de clasificare sectorială sau de structură K. 12. 2 Modificări de clasificare a activelor ș(cid:13)i a pasivelor K. 12. 21 Monetizarea/demonetizarea aurului K. 12. 22 din care: AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Modificări de clasificare a activelor ș(cid:13)i pasivelor altele decât monetizarea/demonetizarea aurului Aur monetar ș(cid:13)i DST Numerar ș(cid:13)i depozite Titluri de valoare, altele decât acțiunile Credite Acțiuni ș(cid:13)i alte participații Provizioane tehnice de asigurare Alte conturi debitoare 1 0 3 0 - 2 - 2 0 0 0 0 0 3 0 - 2 0 0 B. 10. 2 Variații ale valorii nete datorate altor modificări de volum ale activelor III. 3. 2: C o n t u l d e r e e v a l u a r e Variații ale activelor Variații ale pasivelor ș(cid:13)i valorii nete K. 11 Câș(cid:13)tiguri (+)/pierderi (-) nominale din deținere K. 11 Câș(cid:13)tiguri (+)/pierderi (-)nominale din deținere AN AN. 1 Active nefinanciare Active produse AN. 11 Active fixe AN. 12 Stocuri AN. 13 Obiecte de valoare AN. 2 Active neproduse 44 AF Pasive 20 AF. 2 Numerar ș(cid:13)i depozite 18 AF. 3 Titluri de valoare, altele decât acțiunile 1 AF. 4 Credite 1 AF. 5 Acțiuni ș(cid:13)i alte participații 23 AF. 6 Provizioane tehnice de asigurare AN. 21 Active corporale neproduse 23 AF. 7 Alte conturi creditoare 2 7 0 7 0 0 0 0 AN. 22 Active necorporale neproduse AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 Active financiare Aur monetar ș(cid:13)i DST Numerar ș(cid:13)i depozite Titluri de valoare, altele decât acțiunile 0 2 1 0 0 400 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 Variații ale activelor Variații ale pasivelor ș(cid:13)i valorii nete AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Credite Acțiuni ș(cid:13)i alte participații Provizioane tehnice de asigurare Alte conturi debitoare 0 0 0 0 B. 10. 3 Variații ale valorii nete datorate câș(cid:13)tigurilor/pierderilor nominale din deținere 38 III. 3. 2. 1: Contul câș(cid:13)tigurilor/pierderilor neutre din deținere Variații ale activelor Variații ale pasivelor ș(cid:13)i valorii nete K11. 1 Câș(cid:13)tiguri (+)/pierderi (-) neutre din deținere K11. 1 Câș(cid:13)tiguri (+)/pierderi (-) neutre din deținere AN AN. 1 Active nefinanciare Active produse AN. 11 Active fixe AN. 12 Stocuri AN. 13 Obiecte de valoare AN. 2 Active neproduse 32 AF Pasive 20 AF. 2 Numerar ș(cid:13)i depozite 18 AF. 3 Titluri de valoare, altele decât acțiunile 1 AF. 4 Credite 1 AF. 5 Acțiuni ș(cid:13)i alte participații 12 AF. 6 Provizioane tehnice de asigurare AN. 21 Active corporale neproduse 12 AF. 7 Alte conturi creditoare 14 2 4 7 0 0 0 AN. 22 Active necorporale neproduse AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Active financiare Aur monetar ș(cid:13)i DST Numerar ș(cid:13)i depozite Titluri de valoare, altele decât acțiunile Credite Acțiuni ș(cid:13)i alte participații Provizioane tehnice de asigurare Alte conturi debitoare 0 8 2 3 0 2 0 0 0 B. 10. 31 Variații ale valorii nete datorate câș(cid:13)tigurilor/pierderilor neutre din deținere 26 III. 3. 2. 2: Contul câș(cid:13)tigurilor/pierderilor reale din deținere Variații ale activelor Variații ale pasivelor ș(cid:13)i valorii nete K. 11. 2 Câș(cid:13)tiguri (+)/pierderi (-)reale din deținere K. 11. 2 Câș(cid:13)tiguri (+)/pierderi (-)reale din deținere AN AN. 1 Active nefinanciare Active produse AN. 11 Active fixe 12 AF Pasive 0 AF. 2 Numerar ș(cid:13)i depozite 0 AF. 3 Titluri de valoare, altele decât acțiunile - 7 - 2 3 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene Variații ale activelor AN. 12 Stocuri AN. 13 Obiecte de valoare AN. 2 Active neproduse Variații ale pasivelor ș(cid:13)i valorii nete 0 AF. 4 Credite 0 AF. 5 Acțiuni ș(cid:13)i alte participații 12 AF. 6 Provizioane tehnice de asigurare AN. 21 Active corporale neproduse 12 AF. 7 Alte conturi creditoare 401 - 7 0 0 0 AN. 22 Active necorporale neproduse AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Active financiare Aur monetar ș(cid:13)i DST Numerar ș(cid:13)i depozite Titluri de valoare, altele decât acțiunile Credite Acțiuni ș(cid:13)i alte participații Provizioane tehnice de asigurare Alte conturi debitoare 0 - 6 0 - 3 0 - 2 0 0 0 B. 10. 32 Variații ale valorii nete datorate câș(cid:13)tigurilor/pierderilor reale din deținere 12 IV: Bilanțuri IV. 1: Bilanțul inițial Active AN AN. 1 Active nefinanciare Active produse AN. 11 Active fixe AN. 12 Stocuri Pasive ș(cid:13)i valoarea netă 1 591 AF Pasive 1 001 AF. 2 Numerar ș(cid:13)i depozite 913 AF. 3 Titluri de valoare, altele decât acțiunile 47 AF. 4 Credite AN. 13 Obiecte de valoare 41 AF. 5 Acțiuni ș(cid:13)i alte participații AN. 2 Active neproduse 590 AF. 6 Provizioane tehnice de asigurare AN. 21 Active corporale neproduse 578 AF. 7 Alte conturi creditoare 687 102 212 328 4 19 22 AN. 22 Active necorporale neproduse AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Active financiare Aur monetar ș(cid:13)i DST Numerar ș(cid:13)i depozite Titluri de valoare, altele decât acțiunile Credite Acțiuni ș(cid:13)i alte participații Provizioane tehnice de asigurare Alte conturi debitoare 12 396 80 150 0 115 12 20 19 B. 90 Valoarea netă 1 300 402 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 IV. 2: Variația bilanțului Active AN AN. 1 AN. 11 AN. 12 AN. 13 AN. 2 AN. 21 AN. 22 AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Variațiile totale ale activelor Variațiile totale ale pasivelor Pasive ș(cid:13)i valoarea netă Active nefinanciare Active produse Active fixe Stocuri Obiecte de valoare Active neproduse 56 AF Pasive 25 AF. 2 Numerar ș(cid:13)i depozite 20 AF. 3 Titluri de valoare, altele decât acțiunile 1 AF. 4 Credite 4 AF. 5 Acțiuni ș(cid:13)i alte participații 30 AF. 6 Provizioane tehnice de asigurare Active corporale neproduse 30 AF. 7 Alte conturi creditoare Active necorporale neproduse Active financiare Aur monetar ș(cid:13)i DST Numerar ș(cid:13)i depozite Titluri de valoare, altele decât acțiunile Credite Acțiuni ș(cid:13)i alte participații Provizioane tehnice de asigurare Alte conturi debitoare 0 123 1 7 29 45 34 0 6 B. 10 Variații totale ale valorii nete, din care: B. 10. 1 B. 10. 2 B. 10. 3 B. 10. 31 B. 10. 32 Variații ale valorii nete datorate economiilor ș(cid:13)i transfe- rurilor de capital Variații ale valorii nete datorate altor modificări de volum ale activelor Variații ale valorii nete datorate câș(cid:13)tigurilor/pierderilor nominale din deținere Variații ale valorii nete datorate câș(cid:13)tigurilor/pierderilor neutre din deținere Variații ale valorii nete datorate câș(cid:13)tigurilor/pierderilor reale din deținere Pasive ș(cid:13)i valoarea netă 1 647 AF Pasive 1 026 AF. 2 Numerar ș(cid:13)i depozite 933 AF. 3 Titluri de valoare, altele decât acțiunile 48 AF. 4 Credite 45 AF. 5 Acțiuni ș(cid:13)i alte participații 620 AF. 6 Provizioane tehnice de asigurare IV. 3: Bilanțul final Active AN AN. 1 AN. 11 AN. 12 AN. 13 AN. 2 Active nefinanciare Active produse Active fixe Stocuri Obiecte de valoare Active neproduse AN. 21 Active corporale neproduse 608 AF. 7 Alte conturi creditoare 176 2 71 93 0 0 10 2 - 38 2 38 26 12 863 104 283 421 4 19 32 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 403 Active Pasive ș(cid:13)i valoarea netă AN. 22 Active necorporale neproduse AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Active financiare Aur monetar ș(cid:13)i DST Numerar ș(cid:13)i depozite Titluri de valoare, altele decât acțiunile Credite Acțiuni ș(cid:13)i alte participații Provizioane tehnice de asigurare Alte conturi debitoare 12 519 81 157 29 160 46 20 25 B. 90 Valoarea netă 1 302 Tabelul A. IV. 6 - Secvența completă a conturilor gospodăriilor populației I: Contul de producție Utilizări Resurse P. 2 Consumul intermediar 694 P. 1 Producția P. 11 P. 12 Producția de piață Producția pentru consumul final propriu 1 269 1 129 140 B. 1b K. 1 B. 1n Valoarea adăugată brută Consumul de capital fix Valoarea adăugată netă 575 42 533 II: Conturile de distribuire ș(cid:13)i utilizare a venitului II. 1: Contul de distribuire primară a venitului II. 1. 1: C o n t u l d e p r o d u c e r e a v e n i t u l u i Utilizări D. 1 D. 11 D. 12 D. 121 D. 122 D. 29 D. 39 B. 2 B. 3 Remunerarea angajaților Salarii ș(cid:13)i indemnizații Contribuții sociale în sarcina angajatorilor Contribuții sociale efective în sarcina angajatorilor Contribuții sociale imputate în sarcina angajatori- lor Alte impozite pe producție Alte subvenții pe producție Excedentul de exploatare Venitul mixt Resurse 39 B. 1n Valoarea adăugată netă 533 39 0 0 0 3 - 1 60 432 404 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 II. 1. 2: C o n t u l d e a l o c a r e a v e n i t u r i l o r p r i m a r e Utilizări D. 4 D. 41 D. 45 Venituri din proprietate Dobânzi Chirii Resurse 44 17 27 B. 2 B. 3 D. 1 D. 11 D. 12 Excedentul de exploatare Venitul mixt Remunerarea angajaților Salarii ș(cid:13)i indemnizații Contribuții sociale în sarcina angajatorilor D. 121 Contribuții sociale efective în sarcina angajatorilor D. 122 Contribuții sociale imputate în sarcina angajatori- lor D. 4 D. 41 D. 42 Venituri din proprietate Dobânzi Venituri distribuite ale societăților D. 421 Dividende D. 422 Prelevări pe veniturile cvasi-societăților D. 43 D. 44 D. 45 Beneficii reinvestite din investiții străine directe Venituri din proprietate atribuite asiguraților Chirii B. 5 Soldul veniturilor primare 1 348 II. 1. 2. 1: Contul de venit al întreprinderii Utilizări D. 4 D. 41 D. 45 Venituri din proprietate Dobânzi Chirii Resurse 7 0 7 B. 2 B. 3 D. 4 D. 41 D. 42 Excedentul de exploatare Venitul mixt Venituri din proprietate Dobânzi Venituri distribuite ale societăților D. 421 Dividende D. 422 Prelevări pe veniturile cvasi-societăților D. 44 Venituri din proprietate atribuite asiguraților B. 4 Venitul întreprinderii 490 II. 1. 2. 2: Contul de alocare a altor venituri primare Utilizări D. 4 D. 41 D. 45 Venituri din proprietate Dobânzi Chirii Resurse B. 4 Venitul întreprinderii 37 17 20 D. 1 Remunerarea angajaților 60 432 766 573 193 174 19 134 33 57 13 44 3 20 21 60 432 5 0 5 5 0 0 490 766 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene Utilizări B. 5 Soldul veniturilor primare 1 348 II. 2: Contul de distribuire secundară a venitului Resurse D. 11 D. 12 Salarii ș(cid:13)i indemnizații Contribuții sociale în sarcina angajatorilor D. 121 Contribuții sociale efective în sarcina angajatorilor D. 122 Contribuții sociale imputate în sarcina angajatori- lor D. 4 D. 41 D. 42 Venituri din proprietate Dobânzi Venituri distribuite ale societăților D. 421 Dividende D. 422 Prelevări pe veniturile cvasi-societăților D. 43 D. 44 D. 45 Beneficii reinvestite din investiții străine directe Venituri din proprietate atribuite asiguraților Chirii 405 573 193 174 19 129 33 52 8 44 3 20 21 Utilizări D. 5 D. 51 D. 59 Impozitele curente pe venit, pe avere etc. 178 B. 5 Soldul veniturilor primare 1 348 Resurse Impozit pe venit Alte impozite curente 176 2 D. 61 Contribuții sociale D. 611 Contribuții sociale efective D. 61 Contribuții sociale 322 D. 6111 Contribuții sociale efective în sarcina angajatorilor D. 611 Contribuții sociale efective 303 D. 61111 Contribuții sociale efective obligatorii în sarcina angajatorilor D. 6111 Contribuții sociale efective în sarcina angajatorilor 174 D. 61112 Contribuții sociale voluntare efective ale angajatori- lor D. 61111 D. 61112 Contribuții sociale efective obligatorii în sarcina angajatorilor Contribuții sociale voluntare efective ale angajatori- lor 160 14 D. 6112 Contribuții sociale în sarcina angajaților D. 61121 Contribuții sociale obligatorii în sarcina angajaților D. 6112 Contribuții sociale în sarcina angajaților 97 D. 61122 Contribuții sociale voluntare ale angajaților D. 61121 Contribuții sociale obligatorii în sarcina angajaților 85 D. 61122 Contribuții sociale voluntare ale angajaților 12 D. 62 Prestații sociale, altele decât transferurile sociale în natură D. 6113 D. 61131 D. 61132 Contribuții sociale ale lucrătorilor independenți ș(cid:13)i ale persoanelor fără ocupație Contribuții sociale obligatorii ale lucrătorilor inde- pendenți ș(cid:13)i ale persoanelor fără ocupație Contribuții sociale voluntare ale lucrătorilor inde- pendenți ș(cid:13)i ale persoanelor fără ocupație 32 22 10 D. 621 Prestații de asigurări sociale în numerar D. 622 Prestații de asigurări sociale ale sistemelor private D. 623 Prestații de asigurări sociale directe ale angajatori- lor D. 612 Contribuții sociale imputate 19 D. 624 Prestații de asistență socială în numerar 0 0 0 0 0 0 0 0 332 232 29 19 52 406 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 Utilizări D. 62 Prestații sociale, altele decât transferurile sociale în natură 0 D. 7 Alte transferuri curente Resurse D. 622 Prestații de asigurări sociale ale sistemelor private 0 D. 72 Indemnizații de asigurare generală D. 75 Transferuri curente diverse 36 35 1 D. 7 D71 D. 75 Alte transferuri curente Prime nete de asigurare generală Transferuri curente diverse 71 31 40 B. 6 Venitul disponibil 1 145 II. 3: Contul de redistribuire a venitului în natură Utilizări Resurse B. 6 Venitul disponibil 1 145 D. 63 Transferuri sociale în natură D. 631 Prestații sociale în natură D. 6311 Rambursări de prestații de asigurări sociale D. 6312 Alte prestații de asigurări sociale în natură D. 6313 Prestații de asistență socială în natură D. 632 Transferuri de bunuri ș(cid:13)i servicii non-piață indivi- duale 219 162 78 65 19 57 B. 7 Venitul disponibil ajustat 1 364 II. 4: Contul de utilizare a venitului II. 4. 1: C o n t u l d e u t i l i z a r e a v e n i t u l u i d i s p o n i b i l Utilizări P. 3 P. 31 B. 8 Economii Cheltuiala pentru consum final 996 B. 6 Venitul disponibil 1 145 Resurse Cheltuiala pentru consum individual 996 160 D. 8 Ajustare pentru variația drepturilor gospodăriilor populației asupra fondurilor de pensii 11 II. 4. 2: C o n t u l d e u t i l i z a r e a v e n i t u l u i d i s p o n i b i l a j u s t a t Utilizări P. 4 P. 41 Consumul final efectiv 1 215 B. 7 Venitul disponibil ajustat 1 364 Consumul individual efectiv 1 215 Resurse D. 8 Ajustare pentru variația drepturilor gospodăriilor populației asupra fondurilor de pensii 11 B. 8 Economii 160 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 407 III: Conturile de acumulare III. 1: Contul de capital III. 1. 1: C o n t u l v a r i a ț i e i v a l o r i i n e t e d a t o r a t e e c o n o m i i l o r ș(cid:13) i t r a n s f e r u r i l o r d e c a p i t a l Variații ale activelor Variații ale pasivelor ș(cid:13)i valorii nete B. 10. 1 Variații ale valorii nete datorate economiilor ș(cid:13)i transfe- rurilor de capital 178 B. 8n Economii, net D. 9 D. 92 D. 99 D. 9 D. 91 D. 99 Transferuri de capital de primit Ajutoare pentru investiții Alte transferuri de capital Transferuri de capital de plătit Impozite pe capital Alte transferuri de capital 160 23 0 23 - 5 - 2 - 3 III. 1. 2: C o n t u l a c h i z i ț i i l o r d e a c t i v e n e f i n a n c i a r e Variații ale activelor Variații ale pasivelor ș(cid:13)i valorii nete P. 51 Formarea brută de capital fix 61 B. 10. 1 Variații ale valorii nete datorate economiilor ș(cid:13)i transfe- rurilor de capital 178 P. 511 Achiziții minus cedări de active fixe corporale P. 5111 Achiziții de active fixe corporale noi P. 5112 Achiziții de active fixe corporale existente P. 5113 Cedări de active fixe corporale existente P. 512 Achiziții minus cedări de active fixe necorporale P. 5121 Achiziții de active fixe necorporale noi P. 5122 Achiziții de active fixe necorporale existente P. 5123 Cedări de active fixe necorporale existente P. 513 P. 5131 P. 5132 Adăugări la valoarea activelor nefinanciare neproduse Îmbunătățiri majore ale activelor nefinanciare neproduse Costuri legate de transferul de proprietate asupra activelor nefinanciare neproduse 49 50 4 - 5 12 9 3 0 0 0 0 K. 1 Consumul de capital fix - 42 P. 52 Variația stocurilor P. 53 Achiziții minus cedările obiectelor de valoare K. 2 Achiziții minus cedări de active nefinanciare neproduse 2 5 4 408 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 Variații ale activelor Variații ale pasivelor ș(cid:13)i valorii nete K. 21 K. 22 Achiziții minus cedări de terenuri ș(cid:13)i active corpo- rale neproduse Achiziții minus cedări de active necorporale neproduse 3 1 B. 9 Capacitatea (+)/necesarul (-) net de finanțare 148 III. 2: Contul financiar Variații ale activelor Variații ale pasivelor ș(cid:13)i valorii nete F Achiziții nete de active financiare 181 F Creș(cid:13)teri nete de pasive F. 2 F. 21 F. 22 F. 29 Numerar ș(cid:13)i depozite Numerar Depozite transferabile Alte depozite F. 3 Titluri de valoare, altele decât acțiunile F. 4 F. 41 F. 42 Credite Credite pe termen scurt Credite pe termen lung 68 F. 2 Numerar ș(cid:13)i depozite 10 F. 22 Depozite transferabile 41 F. 29 Alte depozite 17 29 5 3 2 F. 3 Titluri de valoare, altele decât acțiunile F. 4 F. 41 F. 42 Credite Credite pe termen scurt Credite pe termen lung F. 7 Alte conturi creditoare F. 5 Acțiuni ș(cid:13)i alte participații 3 F. 71 Credite comerciale ș(cid:13)i avansuri F. 79 Alte conturi creditoare cu excepția creditelor comerciale ș(cid:13)i a avansurilor 33 0 0 0 0 28 11 17 5 4 1 F. 6 F. 61 F. 611 F. 612 F. 62 F. 7 F. 71 F. 79 Provizioane tehnice de asigurare Drepturi nete ale gospodăriilor populației asupra provizioanelor tehnice de asigurare de viață ș(cid:13)i asu- pra fondurilor de pensii Drepturi nete ale gospodăriilor populației asupra provizioanelor tehnice de asigurare de viață Drepturi nete ale gospodăriilor populației asupra fondurilor de pensii Plăți anticipate ale primelor ș(cid:13)i provizioane pentru cereri de despăgubire neachitate Alte conturi debitoare Credite comerciale ș(cid:13)i avansuri Alte conturi debitoare cu excepția creditelor comerciale ș(cid:13)i a avansurilor 36 33 22 11 3 40 11 29 B. 9 Capacitatea (+)/necesarul (-) net de finanțare 148 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 409 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 III. 3: Alte modificări ale conturilor de active III. 3. 1: A l t e m o d i f i c ă r i d e v o l u m a l e c o n t u r i l o r d e a c t i v e Variații ale activelor Variații ale activelor ș(cid:13)i valorii nete AN AN. 1 K. 4 K. 7 K. 8 K. 9 Active nefinanciare Active produse Apariția economică a activelor produse Pierderi de active datorate catastrofelor 0 AF 0 K. 7 0 K. 8 0 K. 10 Pasive Pierderi de active datorate catastrofelor Confiscări fără compensație Alte modificări de volum ale activelor ș(cid:13)i pasivelor financiare, neclasificate în altă parte Confiscări fără compensație 0 K. 12 Modificări de clasificare ș(cid:13)i de structură Alte modificări de volum ale activelor nefinanciare, neclasificate în altă parte 0 K12. 1 Modificări de clasificare sectorială ș(cid:13)i de structură K. 12 Modificări de clasificare ș(cid:13)i de structură 0 K. 12. 2 Modificări de clasificare a activelor ș(cid:13)i a pasivelor K. 12. 1 Modificări de clasificare sectorială ș(cid:13)i de structură 0 K. 12. 22 Modificări de clasificare a activelor ș(cid:13)i pasivelor altele decât monetizarea/demonetizarea aurului din care: AF. 2 Numerar ș(cid:13)i depozite AF. 3 Titluri de valoare, altele decât acțiunile AF. 4 AF. 7 Credite Alte conturi creditoare K12. 2 Modificări de clasificare a activelor ș(cid:13)i a pasivelor K12. 21 Monetizarea/demonetizarea aurului K. 12. 22 Modificări de clasificare a activelor ș(cid:13)i pasivelor altele decât monetizarea/demonetizarea aurului din care: AN. 11 Active fixe AN. 12 Stocuri AN. 13 Obiecte de valoare AN. 2 Active neproduse K. 3 K. 5 K. 6 K. 61 K. 62 K. 7 K. 8 K. 9 K. 12 K. 12. 1 K. 12. 2 K. 12. 22 din care: AN. 21 Apariția economică a activelor neproduse Creș(cid:13)teri naturale de resurse biologice necultivate Dispariția economică a activelor neproduse Epuizarea de active naturale Alte dispariții economice de active neproduse Pierderi de active datorate catastrofelor Confiscări fără compensație Alte modificări de volum ale activelor nefinanciare, neclasificate în altă parte Modificări de clasificare ș(cid:13)i de structură Modificări de clasificare sectorială ș(cid:13)i de structură Modificări de clasificare a activelor ș(cid:13)i a pasivelor Modificări de clasificare a activelor ș(cid:13)i pasivelor altele decât monetizarea/demonetizarea aurului Active corporale neproduse AN. 22 Active necorporale neproduse 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 410 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 Variații ale activelor Variații ale activelor ș(cid:13)i valorii nete AF K. 7 K. 8 K. 10 K. 12 K. 12. 1 Active financiare Pierderi de active datorate catastrofelor Confiscări fără compensație Alte modificări de volum ale activelor ș(cid:13)i pasivelor financiare, neclasificate în altă parte Modificări de clasificare ș(cid:13)i de structură Modificări de clasificare are sectorială ș(cid:13)i de structură K. 12. 2 Modificări de clasificare a activelor ș(cid:13)i a pasivelor K. 12. 22 din care: AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Modificări de clasificare a activelor ș(cid:13)i pasivelor altele decât monetizarea/demonetizarea aurului Numerar ș(cid:13)i depozite Titluri de valoare, altele decât acțiunile Credite Acțiuni ș(cid:13)i alte participații Provizioane tehnice de asigurare Alte conturi debitoare 2 0 0 2 0 0 0 0 0 0 0 0 2 0 2 0 0 0 0 0 B. 10. 2 Variații ale valorii nete datorate altor modificări de volum ale activelor III. 3. 2: C o n t u l d e r e e v a l u a r e Variații ale activelor Variații ale pasivelor ș(cid:13)i valorii nete K. 11 Câș(cid:13)tiguri (+)/pierderi (-) nominale din deținere K. 11 Câș(cid:13)tiguri (+)/pierderi (-) nominale din deținere AN AN. 1 AN. 11 AN. 12 AN. 13 AN. 2 AN. 21 AN. 22 AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Active nefinanciare Active produse Active fixe Stocuri Obiecte de valoare Active neproduse Active corporale neproduse Active necorporale neproduse Active financiare Numerar ș(cid:13)i depozite Titluri de valoare, altele decât acțiunile Credite Acțiuni ș(cid:13)i alte participații Provizioane tehnice de asigurare Alte conturi debitoare 80 AF Pasive 35 AF. 2 Numerar ș(cid:13)i depozite 28 AF. 3 Titluri de valoare, altele decât acțiunile 2 AF. 4 Credite 5 AF. 7 Alte conturi creditoare 45 45 0 16 0 6 0 10 0 0 B. 10. 3 Variații ale valorii nete datorate câș(cid:13)tigurilor/pierderilor nominale din deținere 96 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 411 III. 3. 2. 1: Contul câș(cid:13)tigurilor/pierderilor neutre din deținere Variații ale activelor Variații ale pasivelor ș(cid:13)i valorii nete K. 11. 1 Câș(cid:13)tiguri (+)/pierderi (-) neutre din deținere K. 11. 1 Câș(cid:13)tiguri (+)/pierderi (-) neutre din deținere AN AN. 1 Active nefinanciare Active produse AN. 11 Active fixe AN. 12 Stocuri AN. 13 Obiecte de valoare AN. 2 Active neproduse AN. 21 Active corporale neproduse AN. 22 Active necorporale neproduse AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Active financiare Numerar ș(cid:13)i depozite Titluri de valoare, altele decât acțiunile Credite Acțiuni ș(cid:13)i alte participații Provizioane tehnice de asigurare Alte conturi debitoare 56 AF Pasive 34 AF. 2 Numerar ș(cid:13)i depozite 28 AF. 3 Titluri de valoare, altele decât acțiunile 2 AF. 4 Credite 4 AF. 5 Acțiuni ș(cid:13)i alte participații 22 AF. 7 Alte conturi creditoare 6 0 0 3 0 2 22 0 36 17 4 0 8 6 1 B. 10. 31 Variații ale valorii nete datoratecâș(cid:13)tigurilor/pierderilor neutre din deținere 87 III. 3. 2. 2: Contul câș(cid:13)tigurilor/pierderilor reale din deținere Variații ale activelor Variații ale pasivelor ș(cid:13)i valorii nete K. 11. 2 Câș(cid:13)tiguri (+)/pierderi (-) reale din deținere K. 11. 2 Câș(cid:13)tiguri (+)/pierderi (-) reale din deținere AN AN. 1 Active nefinanciare Active produse AN. 11 Active fixe AN. 12 Stocuri AN. 13 Obiecte de valoare AN. 2 Active neproduse AN. 21 Active corporale neproduse AN. 22 Active necorporale neproduse AF AF. 2 Active financiare Numerar ș(cid:13)i depozite 24 AF Pasive 1 AF. 2 Numerar ș(cid:13)i depozite 0 AF. 3 Titluri de valoare, altele decât acțiunile 0 AF. 4 Credite 1 AF. 7 Alte conturi creditoare - 6 0 0 - 3 - 2 22 22 0 - 20 - 17 412 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 Variații ale activelor Variații ale pasivelor ș(cid:13)i valorii nete AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Titluri de valoare, altele decât acțiunile Credite Acțiuni ș(cid:13)i alte participații Provizioane tehnice de asigurare Alte conturi debitoare 2 0 2 - 6 - 1 B. 10. 32 Variații ale valorii nete datoratecâș(cid:13)tigurilor/pierderilor reale din deținere 9 IV: Bilanțuri IV. 1: Bilanțul inițial Active AN AN. 1 Active nefinanciare Active produse AN. 11 Active fixe AN. 12 Stocuri Pasive ș(cid:13)i valoarea netă 2 822 AF Pasive 1 698 AF. 2 Numerar ș(cid:13)i depozite 1 423 AF. 3 Titluri de valoare, altele decât acțiunile 97 AF. 4 Credite AN. 13 Obiecte de valoare 178 AF. 7 Alte conturi creditoare 289 10 2 169 108 AN. 2 Active neproduse AN. 21 Active corporale neproduse AN. 22 Active necorporale neproduse AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Active financiare Numerar ș(cid:13)i depozite Titluri de valoare, altele decât acțiunile Credite Acțiuni ș(cid:13)i alte participații Provizioane tehnice de asigurare Alte conturi debitoare 1 124 1 124 0 1 819 840 198 24 411 291 55 B. 90 Valoarea netă 4 352 IV. 2: Variația bilanțului Active Pasive ș(cid:13)i valoarea netă Variații totale ale activelor Variații totale ale pasivelor AN AN. 1 Active nefinanciare Active produse 110 AF Pasive 61 AF. 2 Numerar ș(cid:13)i depozite AN. 11 Active fixe 47 AF. 3 Titluri de valoare, altele decât acțiunile 33 0 0 413 28 5 276 178 2 96 87 9 322 10 2 197 113 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene Active AN. 12 AN. 13 AN. 2 AN. 21 AN. 22 AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Stocuri Obiecte de valoare Active neproduse Active corporale neproduse Active necorporale neproduse Active financiare Numerar ș(cid:13)i depozite Titluri de valoare, altele decât acțiunile Credite Acțiuni ș(cid:13)i alte participații Provizioane tehnice de asigurare Alte conturi debitoare Pasive ș(cid:13)i valoarea netă 4 AF. 4 Credite 10 AF. 7 Alte conturi creditoare 49 48 1 199 68 35 5 13 38 40 B. 10 B. 10. 1 B. 10. 2 B. 10. 3 B. 10. 31 B. 10. 32 Variații totale ale valorii nete, din care: Variații ale valorii nete datorate economiilor ș(cid:13)i transfe- rurilor de capital Variații ale valorii nete datorate altor modificări de volum ale activelor Variații ale valorii nete datorate câș(cid:13)tigurilor/pierderilor nominale din deținere Variații ale valorii nete datorate câș(cid:13)tigurilor/pierderilor neutre din deținere Variații ale valorii nete datorate câș(cid:13)tigurilor/pierderilor reale din deținere Pasive ș(cid:13)i valoarea netă 2 932 AF Pasive 1 759 AF. 2 Numerar ș(cid:13)i depozite 1 470 AF. 3 Titluri de valoare, altele decât acțiunile 101 AF. 4 Credite 188 AF. 7 Alte conturi creditoare 1 173 1 172 1 2 018 908 233 29 424 329 95 IV. 3: Bilanțul final Active AN AN. 1 AN. 11 AN. 12 AN. 13 AN. 2 AN. 21 AN. 22 AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Active nefinanciare Active produse Active fixe Stocuri Obiecte de valoare Active neproduse Active corporale neproduse Active necorporale neproduse Active financiare Numerar ș(cid:13)i depozite Titluri de valoare, altele decât acțiunile Credite Acțiuni ș(cid:13)i alte participații Provizioane tehnice de asigurare Alte conturi debitoare B. 90 Valoarea netă 4 628 414 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 Tabelul A. IV. 7 - Secvența completă a conturilor instituțiilor fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor populației I: Contul de producție Utilizări Resurse P. 2 Consumul intermediar 6 P. 1 Producția P. 11 P. 12 P. 13 Producția de piață Producția pentru consumul final propriu Altă producție non piață 37 21 0 16 B. 1b K. 1 B. 1n Valoarea adăugată brută Consumul de capital fix Valoarea adăugată netă 31 3 28 Resurse 23 B. 1n Valoarea adăugată netă 28 II: Conturile de distribuire ș(cid:13)i utilizare a venitului II. 1: Contul de distribuire primară a venitului II. 1. 1: C o n t u l d e p r o d u c e r e a v e n i t u l u i Utilizări D. 1 D. 11 D. 12 D. 121 D. 122 Remunerarea angajaților Salarii ș(cid:13)i indemnizații Contribuții sociale în sarcina angajatorilor Contribuții sociale efective în sarcina angajatorilor Contribuții sociale imputate în sarcina angajatori- lor D. 29 D. 39 Alte impozite pe producție Alte subvenții pe producție B. 2 Excedentul de exploatare II. 1. 2: C o n t u l d e a l o c a r e a v e n i t u r i l o r p r i m a r e Utilizări D. 4 D. 41 D. 42 Venituri din proprietate Dobânzi 12 11 10 1 0 0 5 7 7 Resurse B. 2 Excedentul de exploatare Venituri distribuite ale societăților 0 D. 4 Venituri din proprietate D. 422 Prelevări pe veniturile cvasi-societăților 0 D. 41 Dobânzi D. 43 D. 44 D. 45 Beneficii reinvestite din investiții străine directe 0 D. 42 Venituri distribuite ale societăților Venituri din proprietate atribuite asiguraților 0 D. 421 Dividende Chirii 0 D. 422 Prelevări pe veniturile cvasi-societăților D. 43 D. 44 D. 45 Beneficii reinvestite din investiții străine directe Venituri din proprietate atribuite asiguraților Chirii B. 5 Soldul veniturilor primare 3 5 5 5 0 0 0 0 0 0 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 415 II. 1. 2. 1: Contul de venit al întreprinderii Utilizări D. 4 D. 41 D. 45 Venituri din proprietate Dobânzi Chirii B. 4 Venitul întreprinderii II. 1. 2. 2: Contul de alocare a altor venituri primare Utilizări D. 4 D. 41 D. 45 Venituri din proprietate Dobânzi Chirii B. 5 Soldul veniturilor primare II. 2: Contul de distribuire secundară a venitului Resurse B. 2 Excedentul de exploatare 2 2 0 D. 4 Venituri din proprietate D. 41 D. 42 Dobânzi Venituri distribuite ale societăților D. 421 Dividende D. 422 Prelevări pe veniturile cvasi- societătilor 3 5 5 Resurse B. 4 Venitul întreprinderii 0 D. 4 Venituri din proprietate D. 41 D. 42 Dobânzi Venituri distribuite ale societăților D. 421 Dividende D. 422 Prelevări pe veniturile cvasi-societăților D. 43 D. 44 D. 45 Beneficii reinvestite din investiții străine directe Venituri din proprietate atribuite asiguraților Chirii 3 0 0 1 Resurse B. 5 Soldul veniturilor primare D. 61 Contribuții sociale D. 611 Contribuții sociale efective 5 0 0 0 0 0 3 5 5 0 0 0 0 0 0 3 1 0 0 0 0 0 0 1 Utilizări D. 5 D. 59 D. 62 D. 622 D. 623 D. 7 D. 71 D. 75 Impozitele curente pe venit, pe avere etc. Alte impozite curente Prestații sociale, altele decât transferurile sociale in natură Prestații de asigurări sociale ale sistemelor private 0 D. 6111 Contribuții sociale efective în sarcina angajatorilor Prestații de asigurări sociale directe ale angajatori- lor D. 61111 1 Contribuții sociale efective obligatorii în sarcina angajatorilor D6112 Contribuții sociale în sarcina angajaților Alte transferuri curente 2 D. 61121 Contribuții sociale obligatorii în sarcina angajaților Prime nete de asigurare generală 0 D. 61122 Contribuții sociale voluntare ale angajaților Transferuri curente diverse 2 D. 612 Contribuții sociale imputate 416 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 Utilizări B. 6 Venitul disponibil 37 II. 3: Contul de redistribuire a venitului în natură Utilizări D. 63 D. 631 Transferuri sociale în natură Prestații sociale în natură D. 6313 Prestații de asistență socială în natură D. 632 Transferuri de bunuri ș(cid:13)i servicii non-piață indivi- duale B. 7 Venitul disponibil ajustat II. 4: Contul de utilizare a venitului II. 4. 1: C o n t u l d e u t i l i z a r e a v e n i t u l u i d i s p o n i b i l Utilizări P. 3 P. 31 D. 8 Cheltuiala pentru consum final Cheltuiala pentru consum individual Ajustare pentru variația drepturilor gospodăriilor populației asupra fondurilor de pensii B. 8 Economii II. 4. 2: C o n t u l d e u t i l i z a r e a v e n i t u l u i d i s p o n i b i l a j u s t a t Utilizări D. 8. Ajustare pentru variația drepturilor gospodăriilor populației asupra fondurilor de pensii B. 8 Economii III: Conturile de acumulare III. 1: Contul de capital Alte transferuri curente Indemnizații de asigurare generală Transferuri curente diverse Resurse D. 7 D. 72 D. 75 Resurse 36 0 36 37 13 B. 6 Venitul disponibil 0 0 13 24 13 13 0 24 0 24 Resurse B. 6 Venitul disponibil 37 Resurse B. 7 Venitul disponibil ajustat 24 III. 1. 1: C o n t u l v a r i a ț i i l o r v a l o r i i n e t e d a t o r a t e e c o n o m i i l o r ș(cid:13) i t r a n s f e r u r i l o r d e c a p i t a l Variații ale activelor Variații ale pasivelor ș(cid:13)i valorii nete B. 10. 1 Variații ale valorii nete datorate economiilor ș(cid:13)i transfe- rurilor de capital 21 B. 8n Economii, net D. 9 D. 92 D. 99 Transferuri de capital de primit Ajutoare pentru investiții Alte transferuri de capital 24 0 0 0 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene Variații ale activelor Variații ale pasivelor ș(cid:13)i valorii nete D. 9 D. 91 D. 99 Transferuri de capital de plătit Impozite pe capital Alte transferuri de capital 417 - 3 0 - 3 III. 1. 2: C o n t u l a c h i z i ț i i l o r d e a c t i v e n e f i n a n c i a r e Variații ale activelor Variații ale pasivelor ș(cid:13)i valorii nete P. 51 Formarea brută de capital fix 19 B. 10. 1 Variații ale valorii nete datorate economiilor ș(cid:13)i transfe- rurilor de capital 21 P. 511 P. 5111 P. 5112 P. 5113 P. 512 P. 5121 P. 5122 P. 5123 P. 513 P. 5131 P. 5132 Achiziții minus cedări de active fixe corporale Achiziții de active fixe corporale noi Achiziții de active fixe corporale existente Cedări de active fixe corporale existente Achiziții minus cedări de active fixe necorporale Achiziții de active fixe necorporale noi Achiziții de active fixe necorporale existente Cedări de active fixe necorporale existente Adăugări la valoarea activelor nefinanciare neproduse Îmbunătățiri majore ale activelor nefinanciare neproduse Costuri legate de transferul de proprietate asupra activelor nefinanciare neproduse K. 1 Consumul de capital fix P. 52 Variația stocurilor P. 53 Achiziții minus cedări de obiecte de valoare K. 2 K. 21 K. 22 Achiziții minus cedări de active nefinanciare neproduse Achiziții minus cedări de terenuri ș(cid:13)i active corpo- rale neproduse Achiziții minus cedări de active necorporale neproduse B. 9 Capacitatea (+)/necesarul (-) net de finanțare 14 13 1 0 5 10 0 - 5 0 0 0 - 3 0 0 1 1 0 4 III. 2: Contul financiar Variații ale activelor Variații ale pasivelor ș(cid:13)i valorii nete F Achiziții nete de active financiare 32 F Creș(cid:13)teri nete de pasive F. 2 F. 21 F. 22 Numerar ș(cid:13)i depozite Numerar Depozite transferabile 12 F. 2 Numerar ș(cid:13)i depozite 2 7 F. 22 F. 29 Depozite transferabile Alte depozite 28 0 0 0 418 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 Variații ale activelor F. 29 Alte depozite F. 3 Titluri de valoare, altele decât acțiunile F. 4 F. 41 F. 42 F. 5 F. 6 F. 62 F. 7 F. 71 F. 79 Credite Credite pe termen scurt Credite pe termen lung Acțiuni ș(cid:13)i alte participații Provizioane tehnice de asigurare Plăți anticipate ale primelor ș(cid:13)i provizioane pentru cererile de despăgubire neachitate Alte conturi debitoare Credite comerciale ș(cid:13)i avansuri Alte conturi debitoare cu excepția creditelor comerciale ș(cid:13)i a avansurilor 3 12 0 0 0 0 0 0 8 0 8 Variații ale pasivelor ș(cid:13)i valorii nete F. 3 Titluri de valoare, altele decât acțiunile F. 4 F. 41 F. 42 F. 5 F. 6 F. 61 F. 612 F. 7 F. 71 F. 79 Credite Credite pe termen scurt Credite pe termen lung Acțiuni ș(cid:13)i alte participații Provizioane tehnice de asigurare Drepturi nete ale gospodăriilor populației asupra provizioanelor tehnice de asigurare de viață ș(cid:13)i asu- pra fondurilor de pensii Drepturi nete ale gospodăriilor populației asupra fondurilor de pensii Alte conturi creditoare Credite comerciale ș(cid:13)i avansuri Alte conturi creditoare cu excepția creditelor comerciale ș(cid:13)i a avansurilor B. 9 Capacitatea (+)/necesarul (-) net de finanțare III. 3: Alte modificări ale conturilor de active III. 3. 1: A l t e m o d i f i c ă r i d e v o l u m a l e c o n t u r i l o r d e a c t i v e Variații ale activelor Variații ale pasivelor ș(cid:13)i valorii nete AN AN. 1 K. 4 K. 7 K. 8 K9 K. 12 K. 12. 1 Active nefinanciare Active produse Apariția economică a activelor produse Pierderi de active datorate catastrofelor 0 AF 0 K. 7 0 K. 8 0 K10 Pasive Pierderi de active datorate catastrofelor Confiscări fără compensație Alte modificări de volum ale activelor ș(cid:13)i pasivelor financiare, neclasificate în altă parte Confiscări fără compensație 0 K. 12 Modificări de clasificare ș(cid:13)i de structură Alte modificări de volum ale activelor nefinanciare, neclasificate în altă parte 0 K12. 1 Modificări de clasificare sectorială ș(cid:13)i de structură Modificări de clasificare ș(cid:13)i de structură 0 K. 12. 2 Modificări de clasificare a activelor ș(cid:13)i a pasivelor Modificări de clasificare sectorială ș(cid:13)i de structură 0 K. 12. 22 Modificări de clasificare a activelor ș(cid:13)i pasivelor altele decât monetizarea/demonetizarea aurului K12. 2 Modificări de clasificare a activelor ș(cid:13)i a pasivelor K. 12. 22 Modificări de clasificare a activelor ș(cid:13)i pasivelor altele decât monetizarea/demonetizarea aurului din care: AN. 11 AN. 12 AN. 13 Active fixe Stocuri 0 0 0 din care: AF. 2 AF. 3 AF. 4 Numerar ș(cid:13)i depozite Titluri de valoare, altele decât acțiunile Credite 0 AF. 5 Acțiuni ș(cid:13)i alte participații Obiecte de valoare 0 AF. 6 Provizioane tehnice de asigurare 0 24 17 7 4 0 0 0 0 0 0 4 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene Variații ale activelor Variații ale pasivelor ș(cid:13)i valorii nete AN. 2 Active neproduse 0 AF. 7 Alte conturi creditoare 419 0 K. 3. K. 5 K. 6 K. 61 K. 62 K. 7 K. 8 K. 9 K. 12 K. 12. 1 K. 12. 2 K. 12. 22 din care: AN. 21 Apariția economică a activelor neproduse Creș(cid:13)teri naturale de resurse biologice necultivate Dispariția economică a activelor neproduse Epuizarea de active naturale Alte dispariții economice de active neproduse Pierderi de active datorate catastrofelor Confiscări fără compensație Alte modificări de volum ale activelor nefinanciare, neclasificate în altă parte Modificări de clasificare ș(cid:13)i de structură Modificări de clasificare sectorială ș(cid:13)i de structură Modificări de clasificare a activelor ș(cid:13)i a pasivelor Modificări de clasificare a activelor ș(cid:13)i pasivelor, altele decât monetizarea/demonetizarea aurului Active corporale neproduse AN. 22 Active necorporale neproduse AF K. 7 K. 8 K. 10 K. 12 K. 12. 1 K. 12. 2 K. 12. 22 din care: AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Active financiare Pierderi de active datorate catastrofelor Confiscări fără compensație Alte modificări de volum ale activelor ș(cid:13)i pasivelor financiare, neclasificate în altă parte Modificări de clasificare ș(cid:13)i de structură Modificări de clasificare sectorială ș(cid:13)i de structură Modificări de clasificare a activelor ș(cid:13)i a pasivelor Modificări de clasificare a activelor ș(cid:13)i pasivelor, altele decât monetizarea/demonetizarea aurului Numerar ș(cid:13)i depozite Titluri de valoare, altele decât acțiunile Credite Acțiuni ș(cid:13)i alte participații Provizioane tehnice de asigurare Alte conturi debitoare 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 B. 10. 2 Variații ale valorii nete datorate altor modificări de volum ale activelor 0 420 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 III. 3. 2: C o n t u l d e r e e v a l u a r e Variații ale activelor Variații ale pasivelor ș(cid:13)i valorii nete K. 11 Câș(cid:13)tiguri (+)/pierderi (-) nominale din deținere K. 11 Câș(cid:13)tiguri (+)/pierderi (-) nominale din deținere AN AN. 1 AN. 11 AN. 12 AN. 13 AN. 2 AN. 21 AN. 22 AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Active nefinanciare Active produse Active fixe Stocuri Obiecte de valoare Active neproduse 8 AF Pasive 5 AF. 2 Numerar ș(cid:13)i depozite 5 AF. 3 Titluri de valoare, altele decât acțiunile 0 AF. 4 Credite 0 AF. 5 Acțiuni ș(cid:13)i alte participații 3 AF. 6 Provizioane tehnice de asigurare Active corporale neproduse 3 AF. 7 Alte conturi creditoare 0 0 0 0 0 0 0 Active necorporale neproduse Active financiare Numerar ș(cid:13)i depozite Titluri de valoare, altele decât acțiunile Credite Acțiuni ș(cid:13)i alte participații Provizioane tehnice de asigurare Alte conturi debitoare 0 2 0 1 0 1 0 0 B. 10. 3 Variații ale valorii nete datorate câș(cid:13)tigurilor/pierderilor nominale din deținere 10 III. 3. 2. 1: Contul câș(cid:13)tigurilor/pierderilor neutre din deținere Variații ale activelor Variații ale pasivelor ș(cid:13)i valorii nete K. 11. 1 Câș(cid:13)tiguri (+)/pierderi (-) neutre din deținere K. 11. 1 Câș(cid:13)tiguri (+)/pierderi (-) neutre din deținere AN AN. 1 AN. 11 AN. 12 AN. 13 AN. 2 AN. 21 AN. 22 AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 Active nefinanciare Active produse Active fixe Stocuri Obiecte de valoare Active neproduse 7 AF Pasive 5 AF. 2 Numerar ș(cid:13)i depozite 5 AF. 3 Titluri de valoare, altele decât acțiunile 0 AF. 4 Credite 0 AF. 5 Acțiuni ș(cid:13)i alte participații 2 AF. 6 Provizioane tehnice de asigurare Active corporale neproduse 2 AF. 7 Alte conturi creditoare 2 1 0 1 0 0 1 Active necorporale neproduse Active financiare Numerar ș(cid:13)i depozite Titluri de valoare, altele decât acțiunile Credite 0 3 2 1 0 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 421 Variații ale activelor Variații ale pasivelor ș(cid:13)i valorii nete AF. 5 AF. 6 AF. 7 Acțiuni ș(cid:13)i alte participații Provizioane tehnice de asigurare Alte conturi debitoare 0 0 0 B. 10. 31 Variații ale valorii nete datorate câș(cid:13)tigurilor/pierderilor neutre din deținere 8 III. 3. 2. 2: Contul câș(cid:13)tigurilor/pierderilor reale din deținere Variații ale activelor Variații ale pasivelor ș(cid:13)i valorii nete K. 11. 2 Câș(cid:13)tiguri (+)/pierderi (-) reale din deținere K. 11. 2 Câș(cid:13)tiguri (+)/pierderi (-) reale din deținere AN AN. 1 AN. 11 AN. 12 AN. 13 AN. 2 AN. 21 AN. 22 AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Active nefinanciare Active produse Active fixe Stocuri Obiecte de valoare Active neproduse 2 A Pasive 0 AF. 2 Numerar ș(cid:13)i depozite 0 AF. 3 Titluri de valoare, altele decât acțiunile 0 AF. 4 Credite 0 AF. 5 Acțiuni ș(cid:13)i alte participații 2 AF. 6 Provizioane tehnice de asigurare Active corporale neproduse 2 AF. 7 Alte conturi creditoare - 2 - 1 0 - 1 0 0 - 1 Active necorporale neproduse Active financiare Numerar ș(cid:13)i depozite Titluri de valoare, altele decât acțiunile Credite Acțiuni ș(cid:13)i alte participații Provizioane tehnice de asigurare Alte conturi debitoare 0 - 2 - 2 0 0 0 0 0 B. 10. 32 Variații ale valorii nete datorate câș(cid:13)tigurilor/pierderilor reale din deținere 2 IV: Bilanțuri IV. 1: Bilanțul inițial Active AN AN. 1 AN. 11 AN. 12 AN. 13 AN. 2 Active nefinanciare Active produse Active fixe Stocuri Obiecte de valoare Active neproduse Pasive ș(cid:13)i valoarea netă 324 AF Pasive 243 AF. 2 Numerar ș(cid:13)i depozite 231 AF. 3 Titluri de valoare, altele decât acțiunile 2 AF. 4 Credite 10 AF. 5 Acțiuni ș(cid:13)i alte participații 81 AF. 6 Provizioane tehnice de asigurare AN. 21 Active corporale neproduse 81 AF. 7 Alte conturi creditoare 121 38 0 43 0 5 35 422 Active RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 Pasive ș(cid:13)i valoarea netă AN. 22 Active necorporale neproduse AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Active financiare Numerar ș(cid:13)i depozite Titluri de valoare, altele decât acțiunile Credite Acțiuni ș(cid:13)i alte participații Provizioane tehnice de asigurare Alte conturi debitoare IV. 2: Variația bilanțului 0 172 110 25 8 22 4 3 B. 90 Valoarea netă 375 Active AN AN. 1 AN. 11 AN. 12 AN. 13 AN. 2 AN. 21 AN. 22 AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Variațiile totale ale activelor Variațiile totale ale pasivelor Pasive ș(cid:13)i valoarea netă Active nefinanciare Active produse Active fixe Stocuri Obiecte de valoare Active neproduse 25 AF Pasive 21 AF. 2 Numerar ș(cid:13)i depozite 21 AF. 3 Titluri de valoare, altele decât acțiunile 0 AF. 4 Credite 0 AF. 5 Acțiuni ș(cid:13)i alte participații 4 AF. 6 Provizioane tehnice de asigurare Active corporale neproduse 4 AF. 7 Alte conturi creditoare Active necorporale neproduse Active financiare Numerar ș(cid:13)i depozite Titluri de valoare, altele decât acțiunile Credite Acțiuni ș(cid:13)i alte participații Provizioane tehnice de asigurare Alte conturi debitoare 0 33 12 13 0 1 0 8 B. 10 Variații totale ale valorii nete, din care: B. 10. 1 B. 10. 2 B. 10. 3 B. 10. 31 B. 10. 32 Variații ale valorii nete datorate economiilor ș(cid:13)i transfe- rurilor de capital Variații ale valorii nete datorate altor modificări de volum ale activelor Variații ale valorii nete datorate câș(cid:13)tigurilor/pierderilor nominale din deținere Variații ale valorii nete datorate câș(cid:13)tigurilor/pierderilor neutre din deținere Variații ale valorii nete datorate câș(cid:13)tigurilor/pierderilor reale din deținere 28 0 0 24 4 0 0 31 21 0 10 8 2 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene IV. 3: Bilanțul final Active AN AN. 1 Active nefinanciare Active produse AN. 11 Active fixe AN. 12 Stocuri AN. 13 Obiecte de valoare AN. 2 Active neproduse Pasive ș(cid:13)i valoarea netă 349 AF Pasive 264 AF. 2 Numerar ș(cid:13)i depozite 252 AF. 3 Titluri de valoare, altele decât acțiunile 2 AF. 4 Credite 10 AF. 5 Acțiuni ș(cid:13)i alte participații 85 AF. 6 Provizioane tehnice de asigurare AN. 21 Active corporale neproduse 85 AF. 7 Alte conturi creditoare 423 149 38 0 67 4 5 35 AN. 22 Active necorporale neproduse AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Active financiare Numerar ș(cid:13)i depozite Titluri de valoare, altele decât acțiunile Credite Acțiuni ș(cid:13)i alte participații Provizioane tehnice de asigurare Alte conturi debitoare 0 205 122 38 8 23 4 11 B. 90 Valoarea netă 406 424 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 ANEXA B PROGRAMUL DE TRANSMITERE A DATELOR CONTURILOR NAȚIONALE Imagine generală a tabelelor Prima transmitere Termen t + luni Transmitere pentru anii Subiectul tabelelor Tabel nr. 1999 1999 1999 2000 2000 2000 2000 2000 2000 2000 2000 2001 2001 2001 2001 2002 2002 2002 2002 2002 2003 2003 2003 4 4 8 9 9 9 9 9 12 12 24 12 24 24 24 36 36 36 36 36 36 36 36 95-98 Principale agregate, anual 95-98 Principalele agregate, trimestrial 95-98 Principalele agregate ale administrației publice 95-99 Tabele pe ramuri de activitate 95-99 Exporturi ș(cid:13)i importuri în/din țări UE/țări terțe 95-99 Cheltuieli de consumul final ale gospodăriilor populației după scop 95-99 Conturi financiare pe sectoare (operațiuni) 95-99 Bilanțuri pentru active ș(cid:13)i pasive financiare 95-99 Conturi nefinanciare pe sectoare 95-99 Venituri detaliate din taxe ș(cid:13)i impozite pe sectoare 95-98 Tabele pe ramuri de activitate ș(cid:13)i pe regiuni, NUTS II, A17 95-00 Cheltuieli ale administrației publice după funcții 95-99 Tabele pe ramuri de activitate ș(cid:13)i pe regiuni, NUTS III, A3 95-99 Conturi ale gospodăriilor populației pe regiuni, NUTS II 95-99 Active fixe pe economia totală ș(cid:13)i pe produse, Pi3 95-99 Tabelul de procurare la prețuri de bază inclusiv transformarea în prețuri de achiziție A60xP60 95-99 Tabelul de utilizări la prețuri de achiziție, A60xP60 95 (*) 95 (*) 95 (*) 00 00 00 Tabel simetric de intrări-ieș(cid:13)iri la prețurile de bază, P60xP60, la cinci ani Tabel simetric de intrări-ieș(cid:13)iri pentru producția internă, la prețurile de bază, P60xP60, la cinci ani Tabel simetric de intrări-ieș(cid:13)iri pentru importuri, la prețurile de bază, P60xP60, la cinci ani Clasificare încruciș(cid:13)ată a activelor fixe pe ramuri de activitate ș(cid:13)i pe produse, A31xPi3, la cinci ani Clasificare încruciș(cid:13)ată a contului de producție pe ramuri de activitate ș(cid:13)i pe sectoare, A60x(S11, S12, S13, S14, S15), la cinci ani Clasificare încruciș(cid:13)ată a formării brute de capital fix pe ramuri de activitate ș(cid:13)i pe pro- duse, A31xP60, la cinci ani A se vedea tabel A se vedea tabel A se vedea tabel Calcule retrospective t an de referință; (*) Tabelul pe cinci ani pentru anul 2000 trebuie transmis în 2003. 1 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 425 Tabelul 1 – Principalele agregate – exercițiu trimestrial ș(cid:13)i anual Cod Lista variabilelor Defalcare + Prețuri curente Prețuri constante Valoarea adăugată ș(cid:13)i produsul intern brut B. 1b 1. Valoarea adăugată brută la prețuri de bază A6 D. 21-D. 31 2. Impozite mai puțin subvenții pe produse P. 119 B. 1*b 3. SIFIM 4. Produsul intern brut la prețurile pieței Cheltuieli din produsul intern brut P. 3 P. 3 P. 3 P. 3 P. 3 P. 31 P. 32 P. 4 P. 41 P. 5 P. 51 P. 52 P. 53 P. 6 P. 7 5. Total cheltuieli de consum final 6. (a) Cheltuieli de consum final ale gospodăriilor populației (concept intern) 6. (b) Cheltuieli de consum final ale gospodăriilor populației (concept național) 7. Cheltuieli ale consumului final ale instituțiilor fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor populației 8. Cheltuieli de consum final al administrației publice (a) Cheltuieli de consum individual (b) Cheltuieli de consum colectiv 9. Consum final efectiv al gospodăriilor populației (a) Consum individual efectiv 10. Formare brută de capital (a) Formare brută de capital fix (b) Variația stocurilor (c) Achiziții mai puțin cedări de obiecte de valoare 11. Exporturi de bunuri (fob) ș(cid:13)i servicii 12. Importuri de bunuri (fob) ș(cid:13)i servicii Pi6 Venituri, economii ș(cid:13)i capacitatea netă de finanțare B. 5 B. 5*b K. 1 B. 5*n 13. Soldul veniturilor primare cu restul lumii 14. Venitul național brut la prețurile pieței 15. Consumul de capital fix 16. Venitul național net la prețurile pieței D. 5, D. 6, D. 7 17. Transferuri curente nete cu restul lumii B. 6n B. 8n D. 9 B. 9 18. Venit disponibil net 19. Economii naționale, net 20. Transferuri nete de capital cu restul lumii 21. Capacitatea sau necesarul net de finanțare a națiunii x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x (x) x x (x) x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x 426 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 Cod Lista variabilelor Populație, ocuparea forței de muncă, remunerarea angajaților 22. Date privind populația ș(cid:13)i ocuparea forței de muncă (a) Total populația (1 000) (b) Total ș(cid:13)omeri (1 000) (c) Ocuparea forței de muncă, concept național ș(cid:13)i intern (1 000) - lucrători independenți - angajați D. 1 D. 11 23. Remunerarea angajaților, concept național ș(cid:13)i intern (a) Salarii ș(cid:13)i indemnizații brute * Dacă nu este indicată nici o defalcare, este economia totală. ** A6 se aplică numai pentru conceptul intern. (x) În termeni reali. Defalcare + Prețuri curente Prețuri constante A6** A6** A6** A6** x x P. 1 P. 11 + P. 12 P. 13 P. 2 B. 1b K. 1 B. 1n D. 1 Tabelul 2 – Principalele agregate ale administrației publice Producție - Producția de piață ș(cid:13)i producția pentru uz propriu - Altă producție necomercială Consum intermediar Valoare adăugată, brut Consum de capital fix Valoare adăugată, net Remunerarea angajaților, plătită D. 29 – D. 39 Alte impozite pe producție plătite – Alte subvenții pe producție primite B. 2n D. 2 D. 4 D. 3 D. 4 D. 41 Excedentul de exploatare, net Impozite pe producție ș(cid:13)i taxe la importuri, primite Venituri din proprietate, primite Subvenții plătite Venituri din proprietate, plătite - Dobânzi D. 42 + D. 43 + D. 44 + D. 45 - Altele B. 5n D. 5 D. 61 D. 611 D. 612 D. 7 D. 5 D. 62 D. 7 Soldul veniturilor primare, net Impozite curente pe venituri ș(cid:13)i avere, primite Contribuții sociale, primite - Contribuții sociale efective - Contribuții sociale imputate Alte transferuri curente, primite Impozite curente pe venituri ș(cid:13)i sănătate, plătite Prestații sociale altele decât transferurile sociale în natură, plătite Alte transferuri curente, plătite 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 427 B. 6n P. 3 P. 31 P. 32 D. 8 B. 8 K. 1 D. 9 D. 91 Venit disponibil net Cheltuieli de consum final - Cheltuieli de consum individual - Cheltuieli de consum colectiv Ajustare pentru variația drepturilor nete ale gospodăriilor populației asupra fondu- rilor de pensii Economii, net Consum de capital fix Transferuri de capital, primite - Impozite pe capital D. 92 + D. 99 - Altele D. 9 P. 5 P. 51 Transferuri de capital, plătite Formarea brută de capital - Formarea brută de capital fix P. 52 + P. 53 + K. 2 - Variația stocurilor ș(cid:13)i achiziții minus cedări de obiecte de valoare ș(cid:13)i achiziții de active nefinanciare neproduse B. 9 Capacitatea (+)/necesarul net de finanțare (-) Tabelul 3 – Tabele pe ramuri de activitate – exercițiu anual Cod Lista variabilelor Defalcare Prețuri curente Prețuri constante Valoarea adăugată P. 1 P. 2 1. Producția la prețuri de bază 2. Consum intermediar la prețurile de achiziție B. 1b 3. Valoarea adăugată brută la prețurile de bază pe ramuri de activitate K. 1 4. Consum de capital fix pe ramuri de activitate Formarea de capital P. 5 P. 51 P. 52 P. 53 5. Formare brută de capital pe ramuri de activitate (a) Formare brută de capital fix pe ramuri de activitate (b) Variația stocurilor pe ramuri de activitate (c) Achiziții minus cedări de obiecte de valoare pe ramuri de activitate Ocuparea forței de muncă ș(cid:13)i remunerarea angajaților, concept intern 6. Gradul de ocupare a forței de muncă pe ramuri de activitate (1 000) (a) lucrători independenți pe ramuri de activitate (b) angajați pe ramuri de activitate (c) ore lucrare pe ramuri de activitate (*) D. 1 7. Remunerarea angajaților pe ramuri de activitate D. 11 (a) Salarii ș(cid:13)i indemnizații pe ramuri de activitate (*) Până în 2003: opțional. x x x x x A31 A31 A31 A31 A31 A31 A31 A31 A31 A31 A31 A31 x x x x x x x x x 428 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 Tabelul 4 – Exporturi ș(cid:13)i importuri în/din țări UE/țări terțe Cod Lista variabilelor P. 6 1. Exporturi de bunuri ș(cid:13)i servicii în (a) țări UE (b) țări terțe P. 7 2. Importuri de bunuri ș(cid:13)i servicii din (a) țări UE (b) țări terțe Defalcare Prețuri curente Prețuri constante Economia totală x x x x x x x x x x x x Tabelul 5 – Cheltuieli de consum final al gospodăriilor după scop Cod Lista variabilelor P. 3 Cheltuieli de consum final ale gospodăriilor populației după scop Defalcare COICOP 2 cifre Prețuri curente Prețuri constante x x 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 429 e t a d i l o s n o c e n i s, e t a d i l o s n o c , ) i n u i ț a r e p o ( e r a o t c e s e p e r a i c n a n i f i r u t n o C – 6 l u l e b a T 430 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 e t a d i l o s n o c e n i s, e t a d i l o s n o c , e r a i c n a n i f r o l e v i s a p i s, r o l e v i t c a e l a i r u ț n a l i B – 7 l u l e b a T 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 431 e r a o t c e s e p e r a i c n a n i f e n i r u t n o C – 8 l u l e b a T 432 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 ) e r a u n i t n o c ( e r a o t c e s e p e r a i c n a n i f e n i r u t n o C – 8 l u l e b a T 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 433 ) e r a u n i t n o c ( e r a o t c e s e p e r a i c n a n i f e n i r u t n o C – 8 l u l e b a T 434 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 ) e r a u n i t n o c ( e r a o t c e s e p e r a i c n a n i f e n i r u t n o C – 8 l u l e b a T 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 435 ) e r a u n i t n o c ( e r a o t c e s e p e r a i c n a n i f e n i r u t n o C – 8 l u l e b a T 436 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 ) e r a u n i t n o c ( e r a o t c e s e p e r a i c n a n i f e n i r u t n o C – 8 l u l e b a T 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 437 ) e r a u n i t n o c ( e r a o t c e s e p e r a i c n a n i f e n i r u t n o C – 8 l u l e b a T 438 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 ) e r a u n i t n o c ( e r a o t c e s e p e r a i c n a n i f e n i r u t n o C – 8 l u l e b a T 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 439 ) e r a u n i t n o c ( e r a o t c e s e p e r a i c n a n i f e n i r u t n o C – 8 l u l e b a T 440 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 ) e r a u n i t n o c ( e r a o t c e s e p e r a i c n a n i f e n i r u t n o C – 8 l u l e b a T 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 441 ) e r a u n i t n o c ( e r a o t c e s e p e r a i c n a n i f e n i r u t n o C – 8 l u l e b a T 442 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 Tabelul 9 – Venituri detaliate din taxe ș(cid:13)i impozite pe sectoare Cod SCN Adminis- trație publică Adminis- trație centrală Adminis- trația statu- lui Adminis- trație locală Fonduri de asigurări sociale Instituții ale UE Total - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - D. 5 D. 51 D. 51a Venituri detaliate din taxe ș(cid:13)i impozite pe sectoare Impozite curente pe venit, pe avere etc. Impozite pe venit Impozite pe venituri gospodăriilor populației … individuale sau ale D. 51b Impozite pe veniturile societăților D. 51c D. 51d … Impozite pe câș(cid:13)tiguri de capital … Impozite pe câș(cid:13)tiguri de la loterii sau jocuri de noroc … D. 59 Alte impozite curente D. 59. 1 Impozite curente pe capital D. 59. 1a Impozite curente pe terenuri ș(cid:13)i clădiri … D. 59. 1b Impozite curente pe averea netă … D. 59. 1c Impozite curente pe alte active … D. 59. 2 Diverse impozite curente D. 59. 2a Impozite pe cap de locuitor … D. 59. 2b Impozite pe cheltuieli … D. 59. 2c Plăți ale gospodăriilor populațiilor pentru a obține diverse licențe … D. 59. 2d Impozite pe tranzacții internaționale … D. 2 D. 21 Impozite pe producție ș(cid:13)i importuri Impozite pe produse D. 211 Impozite tip valoare adăugată … D. 212 Taxe vamale ș(cid:13)i drepturi asupra importurilor, exclusiv TVA D. 2121 Taxe vamale … D. 2122 D. 2122a Drepturi asupra importurilor, exclusiv TVA ș(cid:13)i taxele vamale Impozite pe vânzări generale sau pe cifra de afa- ceri … D. 2122b Accize … D. 2122c Impozite pe servicii specifice … 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 443 Cod SCN Adminis- trație publică Adminis- trație centrală Adminis- trația statu- lui Adminis- trație locală Fonduri de asigurări sociale Instituții ale UE Total D. 2122d Profiturile monopolurilor la import … D. 2122e Impozite rezultând din cursurile de schimb mul- tiple … D. 214 D. 214a Impozite pe produse, cu excepția TVA ș(cid:13)i dreptu- rilor la import Impozite pe vânzări generale sau pe cifra de afa- ceri … D. 214b Accize … D. 214c Impozite pe servicii specifice … D. 214d Impozite pe tranzacții financiare ș(cid:13)i de capital … D. 214e Profiturile monopolurilor fiscale D. 29 D. 29a D. 29b … Alte impozite pe producție Impozite pe forța de muncă … Impozite periodice pe terenuri, clădiri sau alte structuri … D. 29c Autorizații profesionale ș(cid:13)i ale firmelor … D. 29d Impozite pe utilizarea activelor fixe sau alte activități … D. 29e Taxe poș(cid:13)tale … D. 29f Impozite pe poluare … D. 29g Impozite pe tranzacții internaționale … D. 91 D. 91a Impozite pe capital Taxe pe capital … D. 91b Impozite pe transferurile de capital … Total venituri din taxe ș(cid:13)i impozite D. 611 Contribuții sociale efective D. 6111 - Contribuții sociale efective ale angajatorilor D. 6112 - Contribuții sociale ale angajatorilor D. 6113 - Contribuții sociale ale lucrătorilor indepen- denți ș(cid:13)i ale persoanelor fără loc de muncă Venituri totale din taxe ș(cid:13)i impozite ș(cid:13)i contribuții sociale - - - - - - - - - 444 RO Cod B. 1b B. 1b D. 1 P. 51 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 Tabelul 10 – Tabele pe ramuri de activitate ș(cid:13)i pe regiuni (NUTS II), prețuri curente Lista variabilelor Defalcare t + luna 1. Valoarea adăugată brută la prețuri de bază 2. Valoarea adăugată brută la prețuri de bază 3. Remunerarea angajaților 4. Formarea brută de capital fix 5. Ocuparea forței de muncă — Total — Angajați A17 - A17 A17 A17 A17 24 18 24 24 24 24 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 445 i i ț c n u f e p e c i l b u p i e i ț a r t s i n m d a i e l i l e i u t l e h C – 1 1 l u l e b a T 446 RO Cod Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 Tabelul 12 – Tabele pe ramuri de activitate ș(cid:13)i pe regiuni (NUTS III), prețuri curente Lista variabilelor Defalcare t + luna B. 1b 1. Valoarea adăugată la prețuri de bază 2. Ocuparea forței de muncă — Total — Angajați A3 A3 A3 24 18 18 Tabelul 13 – Contul gospodăriilor populației pe regiuni (NUTS II), prețuri curente t + 36 Contul de alocare a veniturilor primare ale gospodăriilor populației Utilizări Resurse D. 4 Venituri din proprietate B. 2/B. 3 Excedent din exploatare/Venit mixt B. 5 Venituri primare D. 1 D. 4 Remunerarea angajaților Venituri din proprietate Contul de distribuire secundară a veniturilor gospodăriilor populației Utilizări Resurse D. 5 D. 61 D. 7 B. 6 Impozite curente pe venit, avere etc. Contribuții sociale B. 5 D. 62 Venituri primare Prestații sociale altele decât prestațiile sociale în natură Alte transferuri curente D. 7 Alte transferuri curente Venit disponibil Tabelul 14 – Active fixe pe economia totală ș(cid:13)i pe produse, Pi3 Cod AN. 11 Lista variabilelor Active fixe Defalcare Pi3 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 447 ) 7 ( ) 6 ( ) 5 ( ) 4 ( ) 3 ( ) 2 ( ) 1 ( a l e r a r u c o r p l a t o T e i ț i z i h c a e d i r u ț e r p i s u n m e t i z o p m I e s u d o r p e p i i ț n e v b u s i s, e l a i c r e m o c i n i g r a M a l ă l a t o t e r a r u c o r P t r o p s n a r t e d ă z a b e d i r u ț e r p ) f i c ( i r u t r o p m I ) 1 ( ∑ n … ) E C A N ( e t a t i v i t c a e d i r u m a R … 4 3 2 1 e i ț i z i h c a e d i r u ț e r p n î a e r a m r o f s n a r t v i s u l c n i , ă z a b e d i r u ț e r p a l a e r a r u c o r p d n i v i r p l e b a T – 5 1 l u l e b a T e t n a t s n o c i s, e t n e r u c : i r u ț e r P 0 6 = m , 0 6 = n 0 0 0 0 0 e t a t i v i t c a e d i r u m a r e p ă l a t o t e i ț c u d o r P ) 2 ( ) 1 ( ∑ ) 3 ( u i r p o r p l a n i f m u s n o c u r t n e P ă l a i c r e m o c e n e i ț c u d o r p ă t l ă ț a i p e d e i ț c u d o r P : e r a c n d i l a t o T E U a r t n I E U a r t x E ) a ( ) b ( - i v i t c a e d i r u m a r e p i s, ă z a b e d e l i r u ț e r p a l e t a t e s u d o r p e p e i ț c u d o r P ) 1 ( 1 2 3 4. m e s u d o r P ) A P C ( ) e r a t s u j a e d e t n e m e l E ( 448 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 ) 3 ( ∑ + ) 1 ( ∑ ) 5 ( ) 3 ( ∑ ) 4 ( e l a n i f i r ă z i l i t U ) f ( ) e ( ) d ( ) c ( ) b ( ) a ( ) 3 ( 0 6 = m , 0 6 = n ) 1 ( ∑ ) 2 ( n … ) 1 ( ) E C A N ( e t a t i v i t c a e d i r u m a R … 3 2 1 e i ț i z i h c a e d e l i r u ț e r p a l e r a z i l i t u e d l e b a T – 6 1 l u l e b a T e t n a t s n o c i s, e t n e r u c : i r u ț e r P n î v i t a r c u l p o c s ă r ă f i i ț u t i t s n i e p i e i ț a l u p o p r o l i i r ă d o p s o g l u i c i v r e s i e i ț a l u p o p e l a i i r ă d o p s o g e p ) a ( ) b ( : l a n i f m u s n o c e d i l e i u t l e h C e i ț i z i h c a e d e l i r u ț e r p a l e l a n i f i r ă z i l i t U ] ) a ( u c ă n u e r p m î 2 1 + t ( ă c i l b u p e i ț a r t s i n m d a i e p ) c ( : l a t i p a c e d ă t u r b a e r a m r o F e d r o l e t c e i b o a i s, r o l i r u c o t s a i ț a i r a v e r a o l a v ; x i f l a t i p a c e d ă t u r b a e r a m r o f ) d ( ) e ( E U l u r o i r e t n i n î E U a r a f a n î — — i r u t r o p x e ) f ( - i z i h c a e d e l i r u ț e r p a l r a i d e m r e t n i m u s n o C e t a t i v i t c a e d i r u m a r e p i s, e s u d o r p e p e i ț ) 1 ( 1 2 3. m e s u d o r P ) A P C ( ) e r a t s u j a e d e t n e m e l E ( e r a z i l i t u l a t o T i r u p i t e p e l a n i f i r ă z i l i t u l a t o T e t a t i v i t c a e d i r u m a r e p l a t o t n r e t n i m u s n o C ) 2 ( ) 1 ( ∑ e d i r u m a r e p e t a g u ă d a i i r o l a v e l a e t n e m e l E e t a t i v i t c a e t a t i v i t c a e d i r u m a r e p ă t a g u ă d a a e r a o l a V e d i r u m a r e p ă z a b e d i r u ț e r p a l a i ț c u d o r P e t a t i v i t c a ) 3 ( ) 4 ( ) 5 ( - o t a j a g n a e l a e l a i c o s i r ă r u g i s a e d i i ț u b i r t n o C r o l i ț a j a g n a a e r a r e n u m e R e i ț c u d o r p e p e t e n e t i z o p m i e t l A r o l i r t e n , e r a t a o p x e l n d i t n e d e c x E x i f l a t i p a c e d l u m u s n o C ) 3 ( ∑ + ) 1 ( ∑ ) 3 ( ∑ 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 449 ) s u d o r p e r a c e i f u r t n e p ( ă z a b e d e l i r u ț e r p a l i r i s, e i - i r ă r t n i e d c i r t e m i s l e b a T – 7 1 l u l e b a T e t n a t s n o c i s, e t n e r u c : i r u ț e r P ) 3 ( ∑ + ) 1 ( ∑ ) 5 ( ) 3 ( ∑ ) 4 ( e l a n i f i r ă z i l i t U ) f ( ) e ( ) d ( ) c ( ) b ( ) a ( ) 3 ( 0 6 = n ) 1 ( ∑ ) 2 ( n … ) A P C ( e s u d o r P ) 1 ( … 3 2 1 n î v i t a r c u l p o c s ă r ă f i i ț u t i t s n i e p i e i ț a l u p o p r o l i i r ă d o p s o g l u i c i v r e s i e i ț a l u p o p e l a i i r ă d o p s o g e p ) a ( ) b ( : l a n i f m u s n o c e d i l e i u t l e h C : ă z a b e d e l i r u ț e r p a l e l a n i f i r ă z i l i t U e d r o l e t c e i b o a i s, r o l i r u c o t s a i ț a i r a v e r a o l a v ; x i f l a t i p a c e d ă t u r b a e r a m r o f ) d ( ) e ( ă c i l b u p e i ț a r t s i n m d a i e p ) c ( : l a t i p a c e d ă t u r b a e r a m r o F E U l u r o i r e t n i n î E U a r a f a n î — — i r u t r o p x e ) f ( ă z a b e d e l i r u ț e r p a l r a i d e m r e t n i m u s n o C ) s u d o r p e r a c e i f u r t n e p ( ) 1 ( 1 2 3. n e s u d o r P ) A P C ( ă z a b e d i r u ț e r p a l i r ă z i l i t u l a t o T i r u p i t e p ă z a b e d i r u ț e r p a l e l a n i f i r ă z i l i t U e d e l i r u ț e r p a l l a t o t r a i d e m r e t n i m u s n o C ) 2 ( ) 1 ( ∑ s u d o r p e p ă z a b e s u d o r p e p e l a t o t e t e n e t i z o p m I e r a z i l i t u e d p i t e p e s u d o r p e p e t e n e t i z o p m I s u d o r p e r a c e i f e p e s u d o r p e p e t e n e t i z o p m I ) 3 ( ă l a n i f e t r a p n î ) - ( e s u d o r p e p i i ț n e v b u S e s u d o r p e p e t i z o p m I e s u d o r p e p e t e n e t i z o p m i l a t o T e r a z i l i t u u r t n e p e s u d o r p e p e t e n e t i z o p m I l u m u s n o c u r t n e p e s u d o r p e p e t e n e t i z o p m I ) 4 ( e s u d o r p e p e t e n e t i z o p m I ă l a n i f e s u d o r p e p r a i d e m r e t n i e i ț i z i h c a e d l u ț e r p a l i r ă z i l i t u l a t o T i r u p i t e p e l a n i f i r ă z i l i t u l a t o T e l a i r u ț e r p a l l a t o t r a i d e m r e t n i m u s n o C ) 4 ( ) 4 ( + ) 3 ( + ) 1 ( ∑ s u d o r p e p e t a g u ă d a i i r o l a v e l a e t n e n o p m o C ) 5 ( i l u u r o t ă r ă p m u c e s u d o r p e p ă z a b e d i r u ț e r p a l a i ț c u d o r P e s u d o r p e p ă t a g u ă d a a e r a o l a V e s u d o r p e p ă z a b e d i r u ț e r p a l a t r e f O e s u d o r p e p f i c i r u t r o p m I ) 6 ( ) 7 ( ) 8 ( ) 9 ( ) 0 1 ( e i ț c u d o r p e p e t e n e t i z o p m i e t l A r o l i ț a j a g n a a e r a r e n u m e R t e n , e r a t a o p x e l n d i t n e d e c x E x i f l a t i p a c e d l u m u s n o C ă c n u m e d ă ț r o f e d l u t r o p A x i f l a t i p a c e d e r a m r o F x i f l a t i p a c e d l u c o t S ) 5 ( ∑ + ) 3 ( + ) 1 ( ∑ ) 5 ( ∑ i r u t r o p m I ) 8 ( + ) 7 ( 450 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 ) 3 ( ∑ + ) 1 ( ∑ ) 5 ( ) 3 ( ∑ ) 4 ( e l a n i f i r ă z i l i t U ) f ( ) e ( ) d ( ) c ( ) b ( ) a ( ) 3 ( e t n a t s n o c i s, e t n e r u c 0 6 = n ) 1 ( ∑ ) 2 ( n … : i r u ț e r P ) A P C ( e s u d o r P ) 1 ( … 3 2 1 ) e s u d o r p e p ( ă z a b e d i r u ț e r p a l ă n r e t n i a i ț c u d o r p u r t n e p i r i s, e i - i r ă r t n i e d c i r t e m i s l e b a T – 8 1 l u l e b a T e s u d o r p e p e t e n e t i z o p m i l a t o T e r a z i l i t u u r t n e p e s u d o r p e p e t e n e t i z o p m I l u m u s n o c u r t n e p e s u d o r p e p e t e n e t i z o p m I ) 4 ( e s u d o r p e p e t e n e t i z o p m I ă l a n i f e s u d o r p e p r a i d e m r e t n i e r a z i l i t u l a t o T e d i r u ț e r p e d i r u p i t e p e l a n i f i r ă z i l i t u l a t o T e i ț i z i h c a e d i r u ț e r p a l r a i d e m r e t n i m u s n o C ) 5 ( ) 4 ( + ) 3 ( + ) 1 ( ∑ ă n r e t n i e i ț c u d o r p l a t o T e n r e t n i i e i ț c u d o r p e l a e l a n i f i r ă z i l i t U e i ț c u d o r p e d l a t o t r a i d e m r e t n i m u s n o C ) 2 ( ) 1 ( ∑ e s u d o r p e p ă n r e t n i i r u t r o p m i l a t o T f i c , e t a t r o p m i r o l e s u d o r p a ă l a n i f e r a z i l i t U e s u d o r p e d l a t o t r a i d e m r e t n i l u m u s n o C ) 3 ( e t a t r o p m i r o l e s u d o r p e l a i r ă z i l i t U f i c , e s u d o r p e p e t a t r o p m i e i ț i z i h c a e s u d o r p e p - o r p e p e t a g u ă d a i i r o l a v e l a e t n e n o p m o C ) 6 ( e s u d e s u d o r p e p ă z a b e d i r u ț e r p a l a i ț c u d o r P e s u d o r p e p ă t a g u ă d a a e r a o l a V ) 7 ( ) 8 ( ) 9 ( e i ț c u d o r p e p e t e n e t i z o p m i e t l A r o l i ț a j a g n a a e r a r e n u m e R t e n , e r a t a o p x e l n d i t n e d e c x E x i f l a t i p a c e d l u m u s n o C ) 6 ( ∑ + ) 4 ( + ) 3 ( + ) 1 ( ∑ ă c n u m e d ă ț r o f e d t r o p A x i f l a t i p a c e d e r a m r o F x i f l a t i p a c e d l u c o t S ) 6 ( ∑ n î v i t a r c u l p o c s ă r ă f i i ț u t i t s n i e p i e i ț a l u p o p r o l i i r ă d o p s o g l u i c i v r e s i e i ț a l u p o p e l a i i r ă d o p s o g e p ) a ( ) b ( e d r o l e t c e i b o a i s, r o l i r u c o t s a i ț a i r a v e r a o l a v ; x i f l a t i p a c e d ă t u r b a e r a m r o f ) d ( ) e ( ă c i l b u p e i ț a r t s i n m d a i e p ) c ( : l a t i p a c e d ă t u r b a e r a m r o F : ă z a b e d i r u ț e r p a l e l a n i f i r ă z i l i t U : l a n i f m u s n o c e d i l e i u t l e h C : ă n r e t n i a i ț c u d o r p u r t n e P E U l u r o i r e t n i n î E U a r a f a n î — — i r u t r o p x e ) f ( - e m r e t n i m u s n o c : ă n r e t n i a i ț c u d o r p u r t n e P e r a c e i f u r t n e p ( ă z a b e d i r u ț e r p a l r a i d ) 1 ( ) s u d o r p 1 2 3. n e s u d o r P ) A P C ( 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 451 ) 3 ( ∑ + ) 1 ( ∑ ) 5 ( ) 3 ( ∑ ) 4 ( e l a n i f i r ă z i l i t U ) f ( ) e ( ) d ( ) c ( ) b ( ) a ( ) 3 ( e t n a t s n o c i s, e t n e r u c 0 6 = n ) 2 ( ) 1 ( ∑ n … : i r u ț e r P ) 1 ( ) A P C ( e s u d o r P … 3 2 1 f i c , ) s u d o r p e r a c e i f u r t n e p ( ă z a b e d i r u ț e r p a l i r u t r o p m i u r t n e p i r i s, e i - i r ă r t n i e d c i r t e m i s l e b a T — 9 1 l e b a T t r o p m i l a t o T e d e l i r u ț e r p a l r o l i r u t r o p m i ă z a b a ă l a n i f e r a z i l i t U a l r o l i r u t r o p m i l a l a t o t r a i d e m r e t n i m u s n o C e s u d o r p e p ă z a b e d i r u ț e r p ) 2 ( n î v i t a r c u l p o c s ă r ă f i i ț u t i t s n i e p i e i ț a l u p o p r o l i i r ă d o p s o g l u i c i v r e s i e i ț a l u p o p e l a i i r ă d o p s o g e p ) a ( ) b ( e d r o l e t c e i b o a i s, r o l i r u c o t s a i ț a i r a v e r a o l a v ; x i f l a t i p a c e d ă t u r b a e r a m r o f ) d ( ) e ( ă c i l b u p e i ț a r t s i n m d a i e p ) c ( : l a t i p a c e d ă t u r b a e r a m r o F : ă z a b e d i r u ț e r p a l e l a n i f i r ă z i l i t U : l a n i f m u s n o c e d i l e i u t l e h C : i r u t r o p m i u r t n e P E U l u r o i r e t n i n î E U a r a f a n î — — i r u t r o p x e ) f ( a l r a i d e m r e t n i m u s n o c : i r u t r o p m i u r t n e P ) s u d o r p e r a c e i f u r t n e p ( ă z a b e d i r u ț e r p ) 1 ( 1 2 3. n e s u d o r P ) A P C ( ) 1 ( ∑ 452 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 Tabelul 20 – Clasificarea încruciș(cid:13)ată a activelor fixe, pe ramuri de activitate ș(cid:13)i pe produse Ramuri de activitate: A31 NACE Rev. 1 Produse: Variabile: Prețuri: Pi3 CPA Active fixe, brut Active fixe, net Costuri curente de înlocuire Cost istoric Costuri constante de înlocuire Tabelul 21 – Clasificarea încruciș(cid:13)ată a contului de producție, pe ramuri de activitate ș(cid:13)i pe sectoare Ramuri de activitate: A60 NACE Rev. 1 Sectoare: Variabile: S11 S12 S13 S14 S15 Producție — de piață — consum final propriu — altă producție necomercială Consum intermediar Valoarea adăugată brută — Remunerarea angajaților — Alte impozite minus subvențiile pe producție — Excedent net de exploatare — Consum de capital fix Prețuri: Curente Tabelul 22 – Clasificarea încruciș(cid:13)ată a formării brute de capital, pe ramuri de activitate ș(cid:13)i pe produse Ramuri de activitate: A31 NACE Rev. 1 Produse: Variabile: Prețuri: P60 CPA Formare brută de capital fix Curente ș(cid:13)i constante 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 453 Tabelul 23 – Calcule retrospective Tabele, prevăzute pentru recalculare Anuale Trimestriale Perioade Transmitere Perioade Transmitere Tabelul 1: Principale agregate 70 – 87 decembrie 99 80 - 87 decembrie 99 88 - 94 aprilie 99 88 – 94 aprilie 99 Tabelul 2: Principalele agregate ale administrației publice 70 - 94 decembrie 99 Tabelul 3: Tabele pe ramuri de activitate 70 – 94 decembrie 00 Tabelul 5: Cheltuieli de consum final ale gospodăriilor populației după scop 80 - 94 decembrie 00 Tabelul 8: Conturi nefinanciare pe sectoare 90 - 94 decembrie 99 80 - 89 decembrie 00 Tabelul 11: Cheltuieli ale administrației publice după funcții 90 - 94 decembrie 01 454 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 DEROGĂRI PENTRU TABELELE DE TRANSMIS ÎN CADRUL CHESTIONARULUI „SEC – 95” PE ȚĂRI 1. AUSTRIA 1. 1. Derogări pentru tabele Tabel nr. Tabel Derogare Până în anul 1 1 1 1 1 1 2 2 3 3 5 Principale agregate, anual Termen: t + 9 luni Principale agregate, anual Principale agregate, anual Calcule retrospective: tabelele pentru anii 88 – 94 se transmit în decembrie 00 Calcule retrospective: tabelele pentru anii 70 – 87 nu se recalculează Principalele agregate, trimestrial Termen: t + 12 luni Principalele agregate, trimestrial Calcule retrospective: tabelele pentru anii 88 – 94 se transmit în decembrie 00 Principalele agregate, trimestrial Calcule retrospective: tabelele pentru anii 80 – 87 nu se recalculează Principalele agregate ale administrației publice Termen: t + 9 luni 1999 2000 2005 1999 2000 2005 1999 Principalele agregate ale administrației publice Calcule retrospective: se recalculează numai anii 88 – 94 2005 Tabele pe ramuri de activitate Termen: t + 12 luni 1999 Tabele pe ramuri de activitate Calcule retrospective: se recalculează numai anii 88 – 94 2005 Cheltuieli de consum final ale gospodăriilor populației după scop Calcule retrospective: se recalculează numai anii 88 – 94 2005 11 Cheltuieli ale administrației publice după funcții Calcule retrospective: tabelele pentru anii 90 – 94 nu se recalculează 12 13 15 16 17 18 19 Tabele pe ramuri de activitate ș(cid:13)i pe regiuni, NUTS III, A3 Prima transmitere 2002 Conturi ale gospodăriilor populației pe regiuni, NUTS II Prima transmitere 2005 Tabelul de procurare la prețuri de bază inclusiv transformarea în prețuri de achiziție cumpărătorului, A60xP60 Prima transmitere 2003 ș(cid:13)i numai la doi ani Tabelul de utilizări la prețurile de achiziție, A60xP60 Prima transmitere 2003 ș(cid:13)i numai la doi ani Tabelul simetric de intrări-ieș(cid:13)iri la prețurile de bază, P60xP60, la cinci ani Prima transmitere 2003 Tabelul simetric de intrări-ieș(cid:13)iri pentru producția internă, la prețurile de bază, P60xP60, la cinci ani Prima transmitere 2003 Tabelul simetric de intrări-ieș(cid:13)iri pentru importuri, la prețurile de bază, P60xP60, la cinci ani Prima transmitere 2003 2005 2002 2005 2003 2003 2003 2003 2003 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 455 1. 2. Derogări pentru variabile/sectoare unice în tabele Tabel nr. Tabel Variabilă/Sector Derogare Până în anul 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 3 8 8 8 16 18 Principale agregate, trimestrial Cheltuieli de consum individual Nu se calculează Principale agregate, trimestrial Cheltuieli de consum colectiv Nu se calculează Principale agregate, trimestrial Consum individual efectiv Nu se calculează Principalele agregate, trimestrial Achiziții minus cedări de obiecte de valoare Nu se calculează Principalele agregate, trimestrial Total populație Termen: t + 9 luni Principalele agregate, anual Cheltuieli de consum individual Termen: t + 12 luni Principalele agregate, anual Cheltuieli de consum colectiv Termen: t + 12 luni Principalele agregate, anual Consum individual efectiv Termen: t + 12 luni Principalele agregate, anual Achiziții minus cedări de obiecte de valoare Prima transmitere 2003 Principalele agregate, anual Total populație Termen: t + 9 luni Tabele pe ramuri de activitate Conturi nefinanciare pe sectoare Consumul de capital fix pe ramuri de activitate sau sectoare Prima transmitere 2002 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2003 2005 2002 Conturi nefinanciare pe sectoare Defalcarea societăți-lor după pro- prietar Prima transmitere 2005 2005 Conturi nefinanciare pe sectoare Defalcarea gospodăriilor private pe grupe Prima transmitere 2005 2005 Tabelul de utilizări la prețurile de achiziție, A60xP60 Consumul de capital fix pe ramuri de activitate Prima transmitere 2003 2003 Tabelul simetric de intrări-ieș(cid:13)iri pentru producția internă la prețurile de bază, P60xP60, la cinci ani 2. DANEMARCA 2. 1. Derogări pentru tabele Tabel nr. Tabel Derogare Până în anul 6 7 20 Conturi financiare pe sectoare (operațiuni) Termen: t + 13 luni Bilanțuri pentru active ș(cid:13)i pasive financiare Termen: t + 13 luni Clasificare încruciș(cid:13)ată a activelor fixe pe ramuri de activitate si pe produse, A31xPi3, la cinci ani Prima transmitere 2005 2005 2005 2005 456 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 2. 2. Derogări pentru variabile/sectoare unice în tabele Tabel nr. Tabel Variabilă/Sector Derogare Până în anul 1 3 3 3 3 3 3 3 3 3 9 9 9 17 18 19 21 Principale agregate, anual ș(cid:13)i trimestrial Ocuparea forței de muncă Numai conceptul intern Tabele pe ramuri de activitate Salarii ș(cid:13)i indemnizații pe ramuri de activitate Nu se raportează Tabele pe ramuri de activitate Consum de capital fix Termen: t + 36 luni Tabele pe ramuri de activitate Formare brută de capital fix Termen: t + 36 luni Tabele pe ramuri de activitate Variația stocurilor pe ramuri de activitate Termen: t + 36 luni Tabele pe ramuri de activitate Achiziții minus cedări de obiecte de valoare pe ramuri de activitate Termen: t + 36 luni Tabele pe ramuri de activitate Lucrători independenți pe ramuri de activitate Termen: t + 36 luni Tabele pe ramuri de activitate Angajați pe ramuri de activitate Termen: t + 36 luni Tabele pe ramuri de activitate Ore lucrate pe ramuri de activitate Termen: t + 36 luni Tabele pe ramuri de activitate Remunerarea angajaților pe ramuri de activitate Termen: t + 36 luni 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 Venituri detaliate din taxe ș(cid:13)i impozite pe sectoare Venituri detaliate din taxe ș(cid:13)i impozite pe sectoare Venituri detaliate din taxe ș(cid:13)i impozite pe sectoare Impozite pe vânzări generale sau cifra de afaceri (drepturi asupra importurilor) Impozite pe vânzări generale sau cifra de afaceri (impozite pe pro- duse) Accize (drepturi asupra importuri- lor) Accize (impozite pe produse) Impozite pe servicii specifice (drepturi asupra importurilor) Impozite pe servicii specifice (impozite pe produse) Ambele variabile împreună 2005 Ambele variabile împreună 2005 Ambele variabile împreună 2005 Tabelul simetric de intrări-ieș(cid:13)iri la prețurile de bază, P60xP60, la cinci ani Consum de capital fix, excedentul net de exploatate Ambele variabile împreună la P60 2005 Tabelul simetric de intrări-ieș(cid:13)iri pentru producția internă, la prețurile de bază, P60xP60, la cinci ani Tabelul simetric de intrări-ieș(cid:13)iri pentru importuri, la prețurile de bază, P60xP60, la cinci ani Clasificare încruciș(cid:13)ată a contului de producție pe ramuri de activitate ș(cid:13)i pe sectoare, A60x(S11, S12, S13, S14, S15), la cinci ani 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 457 Tabel nr. 17 18 19 17 18 19 21 Tabel Variabilă/Sector Derogare Până în anul Tabelul simetric de intrări-ieș(cid:13)iri la prețurile de bază, P60xP60, la cinci ani Tabelul simetric de intrări-ieș(cid:13)iri pentru producția internă, la prețurile de bază, P60xP60, la cinci ani Tabelul simetric de intrări-ieș(cid:13)iri pentru importuri, la prețurile de bază, P60xP60, la cinci ani Tabelul simetric de intrări-ieș(cid:13)iri la prețurile de bază, P60xP60, la cinci ani Tabelul simetric de intrări-ieș(cid:13)iri pentru producția internă, la prețurile de bază, P60xP60, la cinci ani Tabelul simetric de intrări-ieș(cid:13)iri pentru importuri, la prețurile de bază, P60xP60, la cinci ani Formare de capital fix Numai P31 2005 Stocul de capital fix Nu se raportează 2005 Clasificare încruciș(cid:13)ată a contului de producție pe ramuri de activitate ș(cid:13)i pe sectoare, A60x(S11, S12, S13, S14, S15), la cinci ani Sectorul gospodăriilor private Sectorul instituțiilor fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor populației Ambele sectoare împreună 2005 3. GERMANIA 3. 1. Derogări pentru tabele Tabel nr. Tabel Derogare Până în anul 1 1 2 3 3 5 5 8 9 10 11 12 Principale agregate, trimestrial Calcule retrospective: se recalculează numai anii 91 – 94 2005 Principale agregate, anual Calcule retrospective: se recalculează numai anii 91 – 94 2005 Principalele agregate ale administrației publice Calcule retrospective: se recalculează numai anii 91 – 94 2005 Tabele pe ramuri de activitate Calcule retrospective: se recalculează numai anii 91 – 94 2005 Tabele pe ramuri de activitate t + 9 luni numai pentru A17, A 31 numai cu o întârziere t + 21 luni 2005 Cheltuieli de consum final ale gospodăriilor populației după scop Calcule retrospective: se recalculează numai anii 91 – 94 2005 Cheltuieli de consumului final ale gospodăriilor populației după scop În parte, numai pozițiile la o cifră 2005 Conturi nefinanciare pe sectoare Calcule retrospective: se recalculează numai anii 91 – 94 2005 Venituri detaliate din taxe ș(cid:13)i impozite pe sectoare Fără poziții exprimate prin litere la sfârș(cid:13)itul codului Tabele pe ramuri de activitate ș(cid:13)i pe regiuni, NUTS II, A17 Numai NUTS 1 ș(cid:13)i A6 2005 2005 Cheltuieli ale administrației publice după funcții Calcule retrospective: se recalculează numai anii 91 – 94 2005 Tabele pe ramuri de activitate ș(cid:13)i pe regiuni, NUTS III, A3 Termen: t + 30 luni, numai la 2 ani 2005 458 Tabel nr. 13 15 16 21 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 Tabel Derogare Până în anul Conturi ale gospodăriilor populației pe regiuni, NUTS II Termen: t + 30 luni, numai NUTS I Tabelul de procurare la prețuri de bază inclusiv transformarea în prețuri de achiziție, A60xP60 Numai la 2 ani Tabelul de utilizări la prețurile de achiziție, A60xP60 Numai la 2 ani Clasificare încruciș(cid:13)ată a contului de producție pe ramuri de activitate ș(cid:13)i pe sectoare, A60x(S11,S12,S13, S14, S15), la cinci ani Fără prețuri constante 2005 2005 2005 2005 3. 2. Derogări pentru variabile/sectoare unice în tabele Tabel Variabilă/Sector Derogare Până în anul Tabel nr. 1 1 3 6 7 Principale agregate, anual ș(cid:13)i trimestrial Formare brută de capital fix Pi6: fără date trimestriale, anual cu o întârziere t + 12 luni Principale agregate, anual ș(cid:13)i trimestrial Total populație Termen: t + 12 luni Tabele pe ramuri de activitate Achiziții minus cedări de obiecte de valoare pe ramuri de activitate Variația stocurilor pe ramuri de activitate Ambele variabile împreună, nu pe ramuri de activitate Conturi financiare pe sectoare (operațiuni) Bilanțuri pentru active ș(cid:13)i pasive financiare Sectorul administrație publică S. 1311/S. 1312 ș(cid:13)i S. 1313 numai împreună 2005 2005 2005 2005 2005 10 Tabele pe ramuri de activitate ș(cid:13)i pe regiuni, NUTS II, A17 Formarea brută de capital fix Termen: t + 30 luni 4. GRECIA 4. 1. Derogări pentru tabele Tabel nr. 1 1 1 1 1 2 Tabel Derogare Până în anul Principale agregate, trimestrial Prima transmitere 2000 Principale agregate, trimestrial Calcule retrospective: tabelele pentru anii 88 – 94 se transmit în decembrie 00 Principale agregate, trimestrial Calcule retrospective: anii 80 – 87 nu se recalculează Principale agregate, anual Termen: t + 9 luni Principale agregate, anual ș(cid:13)i trimestrial Prima transmitere 2000 Principalele agregate ale administrației publice Termen: t + 9 luni 2000 2000 2005 2005 2000 2005 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 459 Tabel nr. 3 5 6 6 7 8 8 11 20 Tabel Derogare Până în anul Tabele pe ramuri de activitate Calcule retrospective: se recalculează numai anii 88 – 94 2005 Cheltuieli de consum final ale gospodăriilor populației după scop Calcule retrospective: se recalculează numai anii 88 – 94 2005 Conturi financiare pe sectoare (operațiuni) Prima transmitere: răspunsul neclar Conturi financiare pe sectoare (operațiuni) Întârziere: răspunsul neclar la momentul respectiv Bilanțuri pentru active ș(cid:13)i pasive financiare Prima transmitere 2005 2005 2005 2005 Conturi nefinanciare pe sectoare Calcule retrospective: se recalculează numai anii 88 – 94 2005 Conturi nefinanciare pe sectoare Calcule retrospective: anii 80 – 89 nu se recalculează 2005 Cheltuieli ale administrației publice după funcții Calcule retrospective: se recalculează numai anii 88 – 94 2005 Clasificare încruciș(cid:13)ată a activelor fixe pe ramuri de activitate ș(cid:13)i pe produse, A31xPi3, la cinci ani Prima transmitere 2005 2005 4. 2. Derogări pentru variabile/sectoare unice în tabele Tabel nr. 3 3 8 8 Tabel Variabilă/Sector Derogare Până în anul Tabele pe ramuri de activitate Achiziții minus cedări de obiecte de valoare Prima transmitere 2005 2005 Tabele pe ramuri de activitate Ore lucrate pe ramuri de activitate Prima transmitere 2005 Conturi nefinanciare pe sectoare Defalcarea societăților după pro- prietar Prima transmitere 2005 2005 2005 Conturi nefinanciare pe sectoare Defalcarea gospodăriilor private pe grupe Prima transmitere 2005 2005 5. SPANIA 5. 1. Derogări pentru tabele Tabel nr. Tabel Derogare 11 Cheltuieli ale administrației publice după funcții Termen: t + 21 luni Până în anul 2005 460 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 5. 2. Derogări pentru variabile/sectoare unice în tabele Tabel nr. Tabel Variabilă/Sector Derogare Până în anul 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 3 3 3 8 9 16 17 18 19 Principale agregate, trimestrial Principale agregate, trimestrial Consum final al instituțiilor fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor Nu se transmite Defalcarea cheltuielilor de consum final ale administrațiilor publice în consum individual ș(cid:13)i colectiv Nu se transmite Principale agregate, trimestrial Consum final efectiv Nu se transmite Principale agregate, trimestrial Consum individual efectiv Nu se transmite 2005 2005 2005 2005 Principale agregate, trimestrial Achiziții minus cedări de obiecte de valoare Împreună cu variația stocurilor 2005 Principale agregate, anual Principale agregate, anual Cheltuieli de consum final ale insti- tuțiilor fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor populației Termen: t + 9 luni Defalcarea cheltuielilor consumului final al administrațiilor publice în consum individual ș(cid:13)i colectiv Termen: t + 9 luni Principale agregate, anual Consum final efectiv Termen: t + 9 luni Principale agregate, anual Consum individual efectiv Termen: t + 9 luni Principale agregate, anual Achiziții minus cedări de obiecte de valoare Prima transmitere 2005 Tabele pe ramuri de activitate Consum de capital fix pe ramuri de activitate Prima transmitere 2005 Tabele pe ramuri de activitate Achiziții minus cedări de obiecte de valoare pe ramuri de activitate Prima transmitere 2005 Tabele pe ramuri de activitate Ore lucrate pe ramuri de activitate Prima transmitere 2005 Conturi nefinanciare pe sectoare Achiziții minus cedări de obiecte de valoare Prima transmitere 2005 Venituri detaliate din taxe ș(cid:13)i impozite pe sectoare Termen: t + 21 luni Defalcarea impozitelor curente pe venit, avere etc. , taxe vamale ș(cid:13)i drepturi la importuri, exclusiv TVA ș(cid:13)i alte impozite pe producție pen- tru subsectoarele administrației statului (S1312) ș(cid:13)i administrației locale (S1313) Tabelul de utilizări la prețurile de achiziție, A60xP60 Consumul de capital fix pe ramuri de activitate (A 60) Prima transmitere 2005 Consum de capital fix (P60) Prima transmitere 2005 Tabelul simetric de intrări-ieș(cid:13)iri la prețurile de bază, P60xP60, la cinci ani Tabelul simetric de intrări-ieș(cid:13)iri pentru producția internă, la prețurile de bază, P60xP60, la cinci ani Tabelul simetric de intrări-ieș(cid:13)iri pentru importuri, la prețurile de bază, P60xP60, la cinci ani 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 461 Tabel nr. 17 18 19 Tabel Variabilă/Sector Derogare Până în anul Stocuri de active fixe Prima transmitere 2005 2005 Tabelul simetric de intrări-ieș(cid:13)iri la prețurile de bază, P60xP60, la cinci ani Tabelul simetric de intrări-ieș(cid:13)iri pentru producția internă, la prețurile de bază, P60xP60, la cinci ani Tabelul simetric de intrări-ieș(cid:13)iri pentru importuri, la prețurile de bază, P60xP60, la cinci ani 6. FRANȚA 6. 1. Derogări pentru tabele Tabel nr. Tabel Derogare Până în anul 10 12 13 Tabele pe ramuri de activitate ș(cid:13)i pe regiuni, NUTS II, A 17 Termen: t + 36 luni Tabele pe ramuri de activitate ș(cid:13)i pe regiuni, NUTS III, A 3 Termen: t + 36 luni Conturi ale gospodăriilor pe regiuni, NUTS II Termen: t + 42 luni 2005 2005 2005 6. 2. Derogări pentru variabile/sectoare unice în tabele Tabel nr. Tabel Variabilă/Sector Derogare Până în anul 3 Tabele pe ramuri de activitate Toate variabilele Defalcare pe ramuri de activitate pentru a fi calculate pe ramuri de activitate omogene 2005 10 12 15 16 20 21 22 Tabele pe ramuri de activitate ș(cid:13)i pe regiuni, NUTS II, A17 Tabele pe ramuri de activitate ș(cid:13)i pe regiuni, NUTS III, A3 Tabel de procurare la prețuri de bază inclusiv trans- formarea în prețuri de achiziție, A60xP60 Tabelul de utilizări la prețurile de achiziție, A60xP60 Clasificare încruciș(cid:13)ată a activelor fixe pe ramuri de activitate ș(cid:13)i pe produse, A31xPi3, la cinci ani Clasificare încruciș(cid:13)ată a contului de producție pe ramuri de activitate ș(cid:13)i pe sectoare, A60x(S11, S12, S13, S14, S15), la cinci ani Clasificare încruciș(cid:13)ată a formării brute de capital fix pe ramuri de activitate ș(cid:13)i pe produse, A31xP60, la cinci ani 462 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 7. IRLANDA 7. 1. Derogări pentru tabele Tabel nr. Tabel Derogare Până în anul 1 1 1 1 1 2 3 3 5 6 7 8 8 8 15 16 17 18 19 20 21 22 Principale agregate, trimestrial Prima transmitere 2002 Principale agregate, trimestrial Calcule retrospective: anii 88 – 94 nu se recalculează Principale agregate, trimestrial Calcule retrospective: anii 80 – 87 nu se recalculează Principale agregate, anual Termen: t + 6 luni Principale agregate, anual Calcule retrospective: se recalculează numai anii 85 – 94 Principalele agregate ale administrației publice Calcule retrospective: se recalculează numai anii 85 – 94 Tabele pe ramuri de activitate Prima transmitere 2005 Tabele pe ramuri de activitate Calcule retrospective: anii 70 – 94 nu se recalculează Cheltuieli de consum final ale gospodăriilor populației după scop Calcule retrospective: se recalculează numai anii 85 – 94 Conturi financiare pe sectoare (operațiuni) Prima transmitere 2005 Bilanțuri pentru active ș(cid:13)i pasive financiare Prima transmitere 2005 Conturi nefinanciare pe sectoare Prima transmitere 2005 Conturi nefinanciare pe sectoare Calcule retrospective: anii 90 – 94 nu se recalculează Conturi nefinanciare pe sectoare Calcule retrospective: anii 80 – 89 nu se recalculează Tabelul de procurare la prețuri de bază inclusiv transformarea în prețuri de achiziție A60xP60 Prima transmitere 2005 Tabelul de utilizări la prețurile de achiziție, A60xP60 Prima transmitere 2005 Tabelul simetric de intrări-ieș(cid:13)iri la prețurile de bază, P60xP60, la cinci ani Prima transmitere 2005 Tabelul simetric de intrări-ieș(cid:13)iri pentru producția internă, la prețurile de bază, P60xP60, la cinci ani Prima transmitere 2005 Tabelul simetric de intrări-ieș(cid:13)iri pentru importuri, la prețurile de bază, P60xP60, la cinci ani Prima transmitere 2005 Clasificare încruciș(cid:13)ată a activelor fixe pe ramuri de activitate ș(cid:13)i pe produse, A31xPi3, la cinci ani Prima transmitere 2005 Clasificare încruciș(cid:13)ată a contului de producție pe ramuri de activitate ș(cid:13)i pe sectoare, A60x(S11, S12, S13, S14, S15), la cinci ani Prima transmitere 2005 Clasificare încruciș(cid:13)ată a formării brute de capital fix pe ramuri de activitate ș(cid:13)i pe produse, A31xP60, la cinci ani Prima transmitere 2005 2002 2005 2005 2002 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 463 7. 2. Derogări pentru variabile/sectoare unice în tabele Tabel nr. 1 2 Tabel Variabilă/Sector Derogare Până în anul Principale agregate, anual ș(cid:13)i trimestrial Cheltuieli de consum final al insti- tuțiilor fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor populației Nu se furnizează 2005 Principalele agregate ale administrației publice P52 + P53 + K2 Nu se furnizează 2003 8. ITALIA 8. 1. Derogări pentru tabele Tabel Nr. 1 1 1 2 2 2 20 22 Tabel Derogare Principale agregate, trimestrial Termen: t + 6 luni Principale agregate, trimestrial Principale agregate, anual Calcule retrospective: anii 80 – 87 se transmit în decem- brie 00 Calcule retrospective: anii 80 – 87 se transmit în decem- brie 00 Principalele agregate ale administrației publice Calcule retrospective: anii 70 – 94 nu se transmit Principalele agregate ale administrației publice Calcule retrospective: anii 80 – 94 se transmit în decem- brie 01 Principalele agregate ale administrației publice Termen: t + 9 luni Clasificare încruciș(cid:13)ată a activelor fixe pe ramuri de activitate ș(cid:13)i pe produse, A31xPi3, la cinci ani Nu se calculează Clasificare încruciș(cid:13)ată a formării brute de capital fix pe ramuri de activitate ș(cid:13)i pe produse, A31xP60, la cinci ani Prima transmitere 2005 Până 1999 2000 2000 2005 2001 2005 2005 2005 8. 2. Derogări pentru variabile/sectoare unice în tabele Tabel nr. 1 1 1 1 1 Tabel Variabilă/Sector Derogare Până în anul Principale agregate, trimestrial Cheltuieli de consum ale adminis- trațiilor publice luate individual Termen: t + 16 luni Principale agregate, trimestrial Cheltuieli de consum colectiv Termen: t + 16 luni Principale agregate, trimestrial Consum final efectiv Termen: t + 16 luni Principale agregate, trimestrial Consum individual efectiv Termen: t + 16 luni 2005 2005 2005 2005 Principale agregate, trimestrial Achiziții minus cedări de obiecte de valoare Împreună cu variația stocurilor 2005 464 Tabel nr. 1 1 1 1 1 1 1 3 3 3 8 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 Tabel Variabilă/Sector Derogare Până în anul Principale agregate, trimestrial Consum de capital fix Prima transmitere decembrie 01 2001 Principale agregate, trimestrial Venit național, net Prima transmitere decembrie 01 2001 Principale agregate, anual Cheltuieli de consum al adminis- trațiilor publice luate individual Termen: t + 9 luni Principale agregate, anual Cheltuieli de consum colectiv Termen: t + 9 luni Principale agregate, anual Consum final efectiv Termen: t + 9 luni Principale agregate, anual Consum individual efectiv Termen: t + 9 luni 2005 2005 2005 2005 Principale agregate, anual Achiziții minus cedări de obiecte de valoare Împreună cu variația stocurilor 2005 Tabele pe ramuri de activitate Consum de capital fix pe ramuri de activitate Defalcare A17, prima transmitere 2002 Tabele pe ramuri de activitate Consum de capital fix pe ramuri de activitate Defalcare A31, prima transmitere 2005 2002 2005 Tabele pe ramuri de activitate Achiziții minus cedări de obiecte de valoare pe ramuri de activitate Împreună cu variația stocurilor 2005 Conturi nefinanciare pe sectoare Achiziții minus cedări de obiecte de valoare pe ramuri de activitate Împreună cu variația stocurilor 2005 9. LUXEMBURG 9. 1. Derogări pentru tabele Tabel nr. 1 1 1 1 2 3 Tabel Derogare Până în anul Principale agregate, trimestrial Calcule retrospective: anii 95 – 98 nu se recalculează Principale agregate, trimestrial Calcule retrospective: anii 88 – 94 nu se recalculează Principale agregate, trimestrial Calcule retrospective: anii 80 – 87 nu se recalculează 2005 2005 2005 Principale agregate, anual Calcule retrospective: se recalculează numai anii 80 – 87 2005 Principalele agregate ale administrației publice Calcule retrospective: se recalculează numai anii 90 – 94 2005 Tabele pe ramuri de activitate Calcule retrospective: se recalculează numai anii 80 – 94 2005 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 465 Tabel nr. 6 7 8 8 10 11 12 13 Tabel Derogare Până în anul Conturi financiare pe sectoare (operațiuni) Prima transmitere 2005 Bilanțuri pentru active ș(cid:13)i pasive financiare Prima transmitere 2005 Conturi nefinanciare pe sectoare Calcule retrospective: anii 90 – 94 nu se recalculează Conturi nefinanciare pe sectoare Calcule retrospective: anii 80 – 89 nu se recalculează Tabele pe ramuri de activitate ș(cid:13)i pe regiuni, NUTS II, A17 Nu se calculează Cheltuieli ale administrației publice după funcții Calcule retrospective: anii 90 – 94 nu se recalculează Tabele pe ramuri de activitate ș(cid:13)i pe regiuni, NUTS III, A3 Nu se calculează Conturi ale gospodăriilor pe regiuni, NUTS II Nu se calculează 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 9. 2. Derogări pentru variabile/sectoare unice în tabele Tabel nr. 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 Tabel Variabilă/Sector Derogare Până în anul Principale agregate, anual Formare brută de capital fix Defalcare Pi3 Principale agregate, anual Principale agregate, anual Soldul veniturilor primare cu restul lumii Termen: t + 9 luni Venit național brut la prețurile pieței Termen: t + 9 luni Principale agregate, anual Consumul de capital fix Termen: t + 9 luni Principale agregate, anual Principale agregate, anual Venit național net la prețurile pie- ței Termen: t + 9 luni Transferuri nete curente cu restul lumii Termen: t + 9 luni Principale agregate, anual Venit disponibil, net Termen: t + 9 luni Principale agregate, anual Economia națională, netă Termen: t + 9 luni Principale agregate, anual Transferurile nete de capital cu restul lumii Termen: t + 9 luni Principale agregate, anual Capacitatea de finanțare a națiunii Termen: t + 9 luni Principale agregate, anual Achiziții minus cedări de obiecte de valoare Prima transmitere 2005 Principale agregate, trimestrial Formare brută de capital fix Fără defalcare Pi3 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 466 Tabel nr. 1 1 1 1 1 1 1 1 3 3 8 Tabel nr. 1 1 1 1 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 Tabel Variabilă/Sector Derogare Până în anul Principale agregate, trimestrial Consumul de capital fix Prima transmitere 2005 Principale agregate, trimestrial Venit național net la prețurile pie- ței Prima transmitere 2005 2005 2005 Principale agregate, trimestrial Transferuri nete curente cu restul lumii Prima transmitere 2005 2005 Principale agregate, trimestrial Venit disponibil, net Prima transmitere 2005 Principale agregate, trimestrial Economii naționale, net Prima transmitere 2005 Principale agregate, trimestrial Transferurile nete de capital cu restul lumii Prima transmitere 2005 2005 2005 2005 Principale agregate, trimestrial Capacitatea/necesarul netde finan- țare a națiunii Prima transmitere 2005 2005 Principale agregate, trimestrial Achiziții minus cedări de obiecte de valoare Prima transmitere 2005 2005 Tabele pe ramuri de activitate Formare brută de capital fix pe ramuri de activitate Termen: t + 36 luni 2005 Tabele pe ramuri de activitate Achiziții minus cedări de obiecte de valoare Prima transmitere 2005 2005 Conturi nefinanciare pe sectoare S11, S12, S14 + 45, S211, S212 Prima transmitere 2005 20 Clasificare încruciș(cid:13)ată a activelor fixe pe ramuri de activitate ș(cid:13)i pe produse, A60 x (S11, S12, S14 + 45, S211, S212), la cinci ani Tabel la valoarea costurilor istorice Prima transmitere 2005 10. ȚĂRILE DE JOS 10. 1. Derogări pentru tabele Tabel Derogare Principale agregate, trimestrial Calcule retrospective: anii 86 – 94 se transmit în octom- brie 01 Principale agregate, trimestrial Calcule retrospective: anii 80 – 85 se transmit în martie 02 2002 Principale agregate, anual Calcule retrospective: anii 86 – 94 se transmit în iulie 01 2001 Principale agregate, anual Calcule retrospective: anii 70 – 85 se transmit în decem- brie 01 2001 Principalele agregate ale administrației publice Calcule retrospective: anii 86 – 94 se transmit în iulie 02 2001 2005 2005 Până în anul 2001 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene Tabel Derogare Principalele agregate ale administrației publice Calcule retrospective: anii 70 – 85 se transmit în decem- brie 01 Tabele pe ramuri de activitate Calcule retrospective: anii 86 – 94 se transmit în iulie 01 2001 Tabele pe ramuri de activitate Calcule retrospective: anii 70 – 85 se transmit în decem- brie 01 2001 Cheltuieli de consum final ale gospodăriilor populației după scop Calcule retrospective: anii 86 – 94 se transmit în iulie 01 2001 Cheltuieli de consum final ale gospodăriilor populației după scop Calcule retrospective: anii 80 – 85 se transmit în decem- brie 01 Bilanțuri pentru active ș(cid:13)i pasive financiare Termen: t + 19 luni Conturi nefinanciare pe sectoare Calcule retrospective: anii 86 – 94 se transmit în iulie 01; anii 80 – 85 se transmit în decembrie 01 Tabele pe ramuri de activitate ș(cid:13)i pe regiuni, NUTS II, A17 Termen: t + 30 luni Conturi ale gospodăriilor populației pe regiuni, NUTS II Termen: t + 36 luni 2001 2003 2001 2005 2005 10. 2. Derogări pentru variabile/sectoare unice în tabele Tabel Variabilă/Sector Derogare Până în anul Tabele pe ramuri de activitate ș(cid:13)i pe regiuni, NUTS II, A17 Formarea brută de capital fix, pe regiuni Nu se calculează Tabele pe ramuri de activitate ș(cid:13)i pe regiuni, NUTS II, A17 Ocupare totală a forței de muncă pe regiuni Nu se calculează Tabele pe ramuri de activitate ș(cid:13)i pe regiuni, NUTS III, A3 11. PORTUGALIA 11. 1. Derogări pentru tabele Principale agregate, anual Principale agregate, anual Tabel Derogare Calcule retrospective: anii 88 – 94 se transmit în decembrie 99 Calcule retrospective: se recalculează numai anii 77 – 87, se transmit în decembrie 00 2005/2000 Principalele agregate ale administrației publice Calcule retrospective: se recalculează numai anii 77 – 94, se transmit în decembrie 00 2005/2000 467 Până în anul 2001 2005 2005 Până în anul 1999 Tabel nr. 2 3 3 5 5 7 8 10 13 Tabel nr. 10 10 12 Tabel nr. 1 1 2 468 Tabel nr. 3 5 5 6 7 8 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 Tabel Derogare Până în anul Tabele pe ramuri de activitate Calcule retrospective: se recalculează numai anii 77 – 94 2005 Cheltuieli de consum final ale gospodăriilor populației după scop Termen: t + 12 luni Cheltuieli de consum final ale gospodăriilor populației după scop Calcule retrospective: nu se recalculează Conturi financiare pe sectoare (operațiuni) Termen: t + 12 luni Bilanțuri pentru active ș(cid:13)i pasive financiare Termen: t + 12 luni Conturi nefinanciare pe sectoare Calcule retrospective: anii 90 – 94 se transmit în decem- brie 99 11 Cheltuieli ale administrației publice după funcții Calcule retrospective: nu se recalculează 2005 2005 2005 2005 1999 2005 12. FINLANDA 12. 1. Derogări pentru tabele Tabel nr. 2 3 Tabel Derogare Până în anul Principalele agregate ale administrației publice Calcule retrospective: se recalculează numai anii 75 – 94 2005 Tabele pe ramuri de activitate Calcule retrospective: se recalculează numai anii 75 – 94 2005 12. 2. Derogări pentru variabile/sectoare unice în tabele Tabel nr. 1 1 1 1 1 1 3 Tabel Variabilă/Sector Derogare Până în anul Principale agregate, trimestrial Cheltuieli de consum individual Nu se calculează Principale agregate, trimestrial Cheltuieli de consum colectiv Nu se calculează Principale agregate, trimestrial Consum individual efectiv Nu se calculează Principale agregate, trimestrial Consum final efectiv Nu se calculează Principale agregate, trimestrial Variația stocurilor Nu se calculează Principale agregate, anual ș(cid:13)i trimestrial Achiziții minus cedări de obiecte de valoare Nu se calculează Tabele pe ramuri de activitate Achiziții minus cedări de obiecte de valoare Nu se calculează 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 469 Tabel nr. 15 16 17 18 19 21 Tabel Variabilă/Sector Derogare Până în anul Tabelul de procurare la prețuri de bază inclusiv transformarea în prețuri de achiziție, A60xP60 Tabelul de utilizări la prețurile de achiziție, A60xP60 Tabelul simetric de intrări-ieș(cid:13)iri la prețurile de bază, P60xP60, la cinci ani Tabelul simetric de intrări-ieș(cid:13)iri pentru producția internă, la prețurile de bază, P60xP60, la cinci ani Toate Toate Toate Toate Tabelul simetric de intrări-ieș(cid:13)iri pentru importuri, la prețurile de bază, P60xP60, la cinci ani Toate Clasificare încruciș(cid:13)ată a contului de producție pe ramuri de activitate ș(cid:13)i pe sectoare, A60x(S11, S12, S13, S14, S15), la cinci ani Toate Defalcarea A31 ș(cid:13)i P31 numai la prețuri curente 2005 Defalcarea A31 2005 13. SUEDIA 13. 1. Derogări pentru tabele Tabel nr. 2 3 3 6 7 Tabel Derogare Până în anul Principalele agregate ale administrației publice Calcule retrospective: se recalculează numai anii 80 – 94 2005 Tabele pe ramuri de activitate Termen: t + 12 luni 2005 Tabele pe ramuri de activitate Calcule retrospective: se recalculează numai anii 80 – 94 2005 Conturi financiare pe sectoare (operațiuni) Termen: t + 12 luni Bilanțuri pentru active ș(cid:13)i pasive financiare Termen: t + 12 luni 11 Cheltuieli ale administrației publice după funcții Termen: t + 16 luni 2005 2005 2005 13. 2. Derogări pentru variabile/sectoare unice în tabele Tabel nr. 1 1 1 Tabel Variabilă/Sector Derogare Până în anul Principale agregate, anual ș(cid:13)i trimestrial Achiziții minus cedări de obiecte de valoare Prima transmitere 2005 2005 Principale agregate, anual ș(cid:13)i trimestrial Defalcarea cheltuielilor de consum final ale administrațiilor publice în consum individual ș(cid:13)i colectiv Termen: t + 16 luni 2005 Principale agregate, anual ș(cid:13)i trimestrial Consumul final efectiv al gospodăriilor populației Termen: t + 16 luni 2005 470 Tabel nr. 1 2 2 2 2 3 3 8 8 8 8 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 2 Tabel Variabilă/Sector Derogare Până în anul Principale agregate, anual ș(cid:13)i trimestrial Consumul individual efectiv Termen: t + 16 luni Principalele agregate ale administrației publice Achiziții minus cedări de obiecte de valoare Prima transmitere 2005 Principalele agregate ale administrației publice Defalcarea cheltuielilor de consum final ale administrațiilor publice în consum individual ș(cid:13)i colectiv Termen: t + 16 luni Principalele agregate ale administrației publice Consumul final efectiv al gospodăriilor populației Termen: t + 16 luni Principalele agregate ale administrației publice Consumul individual efectiv Termen: t + 16 luni Tabele pe ramuri de activitate Achiziții minus cedări de obiecte de valoare Prima transmitere 2005 Tabele pe ramuri de activitate Defalcarea A31 Termen: t + 12 luni Conturi nefinanciare pe sectoare Achiziții minus cedări de obiecte de valoare Prima transmitere 2005 Conturi nefinanciare pe sectoare Defalcarea cheltuielilor de consum final ale administrațiilor publice în consum individual ș(cid:13)i colectiv Termen: t + 16 luni Conturi nefinanciare pe sectoare Consumul final efectiv al gospodăriilor populației Termen: t + 16 luni Conturi nefinanciare pe sectoare Consumul individual efectiv Termen: t + 16 luni 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 14. REGATUL UNIT 14. 1. Derogări pentru variabile/sectoare unice în tabele Tabel nr. 1 3 4 6 Tabel Variabilă/Sector Derogare Până în anul Principale agregate, anual ș(cid:13)i trimestrial Achiziții minus cedări de obiecte de valoare ș(cid:13)i exporturi ș(cid:13)i importuri de bunuri ș(cid:13)i servicii Exclude tranzacțiile cu aur ca rezervă de avere, efectuate de Insti- tuțiile Monetare ș(cid:13)i Financiare (IMF) Tabele pe ramuri de activitate Achiziții minus cedări de obiecte de valoare Exclude tranzacțiile cu aur ca rezervă de avere, efectuate de IMF Exporturi ș(cid:13)i importuri în/din țări UE/țări terțe Exporturi ș(cid:13)i importuri în/din țări UE/țări terțe Exclude tranzacțiile cu aur ca rezervă de avere, efectuate de IMF Conturi financiare pe sectoare (operațiuni) Aur monetar ș(cid:13)i DST Include tranzacțiile cu aur ca rezervă de avere, efectuate de IMF 2005 2005 2005 2005 10/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 471 Tabel nr. 6 7 7 8 Tabel Variabilă/Sector Derogare Până în anul Conturi financiare pe sectoare (operațiuni) Auxiliari financiari De inclus în societăți nefinanciare 2002 Bilanțuri pentru active ș(cid:13)i pasive financiare Aur monetar ș(cid:13)i DST Include tranzacțiile în aur ca rezervă de avere, efectuate de IMF 2005 Bilanțuri pentru active ș(cid:13)i pasive financiare Auxiliari financiari De inclus în societăți nefinanciare 2002 Conturi nefinanciare pe sectoare Achiziții minus cedări de obiecte de valoare ș(cid:13)i exporturi ș(cid:13)i importuri de bunuri ș(cid:13)i servicii Exclude tranzacțiile în aur ca rezervă de avere, efectuate de IMF 2005 10 Tabele pe ramuri de activitate ș(cid:13)i pe regiuni, NUTS II, A17 PIB Pentru NUTS II numai A17 2001