title: Forslag til RÅDETS FORORDNING (EF) om tekniske foranstaltninger til bevarelse af fiskeressourcerne

eurovoc_concepts:
catch of fish
conservation of fish stocks
fishery management
fishing area
fishing net

formats: html pdf pdfa1b print

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 25. 06. 1996 KOM(96) 296 endelig udg. 96/0160 (CNS ) Forslag til RÅDETS FORORDNING ÆF) om tekniske foranstaltninger til bevarelse af fiskeressourcerne (forelagt af Kommissionen) BEGRUNDELSE På Ministerrådets samling den 21. -22. december 1995 forelagde Kommissionen meddelelsen "Indførelsen af tekniske foranstaltninger i den fælles fiskeripolitik" (KOM(95) 669 endelig udg. ). I meddelelsen blev det konkluderet, at de ikraftværende tekniske forordninger (for henholdsvis Atlanterhavet, Østersøen og Middelhavet) ikke har været tilstrækkeligt effektive til at reducere fangsten af ungfisk, og der blev foreslået en række metoder til at forbedre deres effektivitet. På grundlag af dokumentet forpligtede Kommissionen sig til pr. 1. juni 1996 at forelægge forslag om en ændring af de eksisterende tekniske foranstaltninger, så de mere effektivt kunne hindre fangst af ungfisk. Når den nye forordning bliver vedtaget, vil den afløse Rådets forordning (EØF) nr. 3094/86 om tekniske foranstaltninger til bevarelse af fiskeressourcerne i Atlanterhavet. Der er to grundlæggende forhold, der skal tages i betragtning i forbindelse med forslaget: For det første foreslås der to slags foranstaltninger, som skal reducere fangsten af ungfisk: en forbedret selektivitet for trukne redskaber i forhold til de gældende bestemmelser og en begrænsning af fiskeriaktiviteten i visse områder og perioder, hvor der er stor forekomst af ungfisk. For det andet viser erfaringen med anvendelsen af de eksisterende forordninger, at bestemmelserne er komplicerede og vanskelige at forstå (både for dem, der skal administrere dem, og for fiskerne), og det er derfor vanskeligt at sikre, at de overholdes. Vanskelighederne betyder, at bestemmelserne mister i effektivitet. Derfor omfatter det foreliggende forslag bestemmelser, der er udformet med henblik på at gøre dem enkle, letforståelige og anvendelige. Trukne redskabers selektivitet Trukne redskabers selektivitet afhænger af en række faktorer: maskestørrelse, trådtykkelse, anvendelsen af bestemte anordninger (sorteringstrawl, kvadratmaskede netstykker) mv. Disse muligheder udelukker ikke hinanden. Tværtimod kan de i nogle tilfælde kombineres. Det er dog klart, at den eneste måde, der virkelig er effektiv for en større selektivitet, er at øge maskestørrelsen. Forslaget gælder derfor især en generel forøgelse af maskestørrelserne i forhold til den nuværende situation, men der er også bestemmelser om andre af fangstredskabernes kendetegn. Samtidig er det for de større maskestørrelser gjort obligatorisk at anvende kvadratmaskede netstykker for at øge artssorteringen eller forbedre selektiviteten. Med hensyn til maskestørrelsen for trukne redskaber indeholder forslaget bestemmelser, der er fælles for alle EF-farvandene i Atlanterhavet (Skagerrak og Kattegat er undtaget). Det er underforstået, at tekniske foranstaltninger i højere grad gælder bestemte fiskerier (grupper af arter, som fanges sammen), end de gælder geografiske områder. Skagerrak og Kattegat behandles særskilt. Dette skyldes, at de tekniske foranstaltninger i dette område udgør en del af et godkendt protokollat, der blev undertegnet i Norge i 1982. Ganske vist synes der kun at være få biologiske grunde til at fastsætte andre bestemmelser for Skagerrak og Kattegat end for Nordsøen, og Kommissionen vil da også forsøge at bringe foranstaltningerne i dette område i overensstemmelse med dem, der gælder i resten af Atlanterhavet, men enhver ændring af foranstaltningerne skal først aftales med Norge. På grund af tidnød vil der først blive afholdt rådslagning med Norge herom, efter at nærværende forslag er vedtaget af Kommissionen. I forslaget er der ikke foretaget en opdeling i tilladte og ikke tilladte maskestørrelser. I princippet kan alle maskestørrelser anvendes (der er dog et spring i maskestørrelsen), forudsat at sammensætningen af arterne om bord svarer til den procentdel, der er fastsat. I det videst mulige omfang gælder det, at de grupper af målarter, der svarer til en given maskeskala, er arter, som normalt fanges sammen. Endvidere udtrykker forslaget den opfattelse, at antallet af redskaber med forskellig maskestørrelse, der medførers, skal reduceres, så der kan opnås en hensigtsmæssig skærpelse. Forslaget omfatter en generel forøgelse af referencemaskestørrelserne. Videnskabelige data viser, at der ved en sådan forøgelse kan forventes en betydelig fangstgevinst på lang sigt for nogle bestande. Det er dog tilladt at anvende mindre maskestørrelser for specifikke fiskerier, og der er her skabt sammenhæng med den procentdel af målarter, som beholdes om bord. Andre foranstaltninger områder/forbudsperioder til formindskelse af fangsten af ungfisk: fredede Fangsten af ungfisk kan reduceres, hvis man freder bestemte områder i visse perioder af året, hvor og når der sædvanligvis er en stor forekomst af ungfisk af vigtige arter. For at disse foranstaltninger kan blive effektive, må bestemmelserne for disse områder være de strengest mulige. Der er lagt særlig vægt på bevarelsen af kulmule. Der er i forhold til de nuværende bestemmelser fastsat en øget antal områder for beskyttelse af kulmule, og bestemmelserne for nogle af de eksisterende områder er blevet skærpet. Der er i andre tilfælde også blevet fastlagt fredede områder/forbudsperioder med det formål at beskytte gydende fisk. Dette gælder således for sild og demersale arter i bestemte områder. Mindstemål Eftersom mindstemaskestørrelserne for trukne redskaber er blevet harmoniseret, er mindstemålene også blevet harmoniseret. Endvidere er der fastsat mindstemål for de arter, der udgør den største del af fiskernes adfærd. Mindstestørrelserne svarer så vidt mulig til de trukne redskabers selektivitet: for de store demersale arter er mindstemålet ved landing beregnet som L25 for den maskestørrelse, der svarer til hver af de arter, for hvilke der foreligger oplysninger om selektivitet. L25 for en given maskestørrelse svarer til længden af den fisk, for hvilken 25% af individerne holdes tilbage af det pågældende net. landingerne og derfor bestemmer 4 \ Det vil sige, at disse mindstemål er fastsat således, at maskestørrelsen for bestemte arter eller grupper af arter i princippet medfører fangst af fisk af tilstrækkelig størrelse. Struktur og fremtrædelsesform For at forordningen kan blive enkel, let at forstå og nem at anvende, er der ved forslagets udformning lagt vægt på to aspekter: a) b) m. h. t. indholdet: undtagelserne fra de generelle regler er begrænset til et minimum. m. h. t. formen: ordlyden er gjort så direkte som mulig. For at gøre forordningen enkel: Nogle af undtagelserne i den nuværende forordning gør, at denne kun bliver yderligere kompliceret, og de er ikke længere begrundede eller nødvendige. De er derfor ikke medtaget i forslaget. Nogle af de administrative krav, som gælder bestemte undtagelser, er fjernet, idet de vil blive omfattet af kommissionsforordninger. For at gøre teksten letforståelig: Der er foreslået en ny, mere læservenlig struktur og fremtrædelsesform. Artiklerne er gjort korte, og der er tilføjet titler til kapitler og artikler, så det er lettere at orientere sig i indholdet. Hvor der er indført en undtagelse eller særbestemmelse, er der også indføjet en betragtning, der forklarer grundene hertil. Det er således tilstræbt, at alle forordningens forslag er ledsaget af en relevant forklaring. Hvad angår fremtrædelsesformen, giver tabellerne over maskestørrelser for trukne og faststående redskaber de forskellige maskeskalaer for de pågældende målarter, og der fastsættes minimumsprocenter for disse målarter. Det er således ikke nødvendigt at medtage den henvisning til beskyttede arter, der findes i den nuværende forordning. For at gøre forordningen lettere af håndhæve: Nogle tvetydige udtryk er ændret. F. eks. er udtrykket "der fisker efter. " blevet erstattet af "der beholdes om bord. ". Det er ikke muligt for en inspektør at fastslå, hvad en fisker forsøger at "fiske efter", hvorimod "beholdes om bord" giver et objektivt kriterium for bestemmelsernes håndhævelse. Forslaget indebærer overalt betydelige forbedringer af de tekniske foranstaltninger i forhold til de nuværende bestemmelser. I nogle henseender kan forslaget forekomme mere lemfældigt end de eksisterende regler (f. eks. fordi begrebet "beskyttede arter" er fjernet), men sigtet med bestemmelserne er at give fiskerne mere smidige betingelser og formindske udsmid. -i Qr Et andet forhold i denne forbindelse er den foreslåede smidighed, hvad angår udsmid af arter, der befinder sig om bord ud over de tilladte procenter for den anvendte maskestørrelse. Ifølge den nuværende forordning skal denne overskydende del straks kastes over bord, mens forslaget indeholder bestemmelser om, at udsmid kan finde sted ved fangstrejsens slutning. Formålet med denne smidighed er at mindske bifangsterne, idet fiskerne kan udligne overskudsprocenten ved nogle træk med en mulig lavere procent af målarter ved efterfølgende træk. Under alle omstændigheder opvejes disse bestemmelser i høj grad af den generelle forøgelse af redskabsselektiviteten, der indføres ved nærværende forslag. Rådet anmodes om at vedtage forslaget. Forslag til RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. /. om tekniske foranstaltninger til bevarelse af fiskeressourcerne RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 43, under henvisning til forslag fra Kommissionen, under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet,1 under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg,2 og ud fra følgende betragtninger: Rådets forordning (EF) nr er en kodificeret udgave af Rådets forordning (EØF) nr. 3094/86 af 7. oktober 1987 om fastlæggelse af tekniske foranstaltninger til bevarelse af fiskeressourcerne; sidstnævnte forordning er blevet ændret hyppigt og gennemgribende; erfaringerne med anvendelsen af forordning (EØF) nr. 3094/86 har afsløret nogle svagheder, som medfører problemer med anvendelsen og håndhævelsen, og de bør afhjælpes, navnlig ved at antallet af forskellige specifikationer for maskestørrelse reduceres, ved at begrebet beskyttede arter fjernes, og ved at der tillades færre forskellige maskestørrelser om bord; det er derfor hensigtsmæssigt at erstatte forordning (EF) med en ny tekst, undtagen artikel 11 og en del af artikel 9; det er nødvendigt at fastlægge principper og procedurer for indførelse af tekniske beskyttelsesforanstaltninger forvalte på EF-plan, fiskeriaktiviteterne i farvandene under egen overhøjhed eller jurisdiktion; så hver medlemsstat kan det er nødvendigt at skabe ligevægt mellem på den ene side de tekniske foranstaltningers tilpasning til fiskeriets mangeartethed og på den anden side nødvendigheden af ensartethed i bestemmelserne, så disse lettere kan anvendes; i traktatens artikel 130 R, stk. 2, er fastsat det princip, at kravene med hensyn til miljøbeskyttelse skal lyset af forsigtighedsprincippet; i alle EF-foranstaltninger, navnlig ingegreres i ved Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 er der fastlagt foranstaltninger til bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter; listen over marine organismer indeholder navne på arter, der er beskyttet i henhold til dette direktiv; EFT nr. C EFT nr. C \ ci for at havets biologiske ressourcer kan blive beskyttet og fiskeressourcerne udnyttet på afbalanceret vis, hvilket er i såvel fiskernes som forbrugernes interesse, bør der fastlægges tekniske foranstaltninger til bevarelse af disse ressourcer, bl. a. med hensyn til for mindstemaskestørrelse fiskeredskaber, endvidere med hensyn til mindstemål for marine organismer og med hensyn til begrænsning af fiskeriet i visse områder og perioder og med bestemte redskaber og udstyr; fangst af bestemte arter samt andre kendetegn for på baggrund af den videnskabelige rådgivning bør der fastsættes bestemmelser om øgede maskestørrelser for trukne redskaber, når der fiskes efter bestemte arter af marine organismer; og på baggrund af den videnskabelige rådgivning bør der fastsættes bestemmelser om tvungen brug af kvadratmaskede net, da dette kan spille en væsentlig rolle for en formindskelse af fangsten af yngel af marine organismer; for at undgå, at der kan anvendes stadig mindre maskestørrelser for faststående redskaber, hvilket medfører øget dødelighed for ungfisk af målarter, er det nødvendigt at fastsætte mindstemaskestørrelser for faste redskaber; fangsternes artssammensætning og den anvendte fiskepraksis i forbindelse med faststående redskaber er forskellig for de enkelte geografiske områder; forskellene gør det begrundet, at der anvendes forskellige foranstaltninger for de pågældende områder; fangsten af bestemte arter til produktion af fiskemel eller fiskeolie kan ske med små maskestørrelser, forudsat at disse fiskeriaktiviteter ikke har negativ indvirkning på andre arter; udsmid bør begrænses mest muligt; ordningen med mindstemål bør anvendes under hensyntagen til de arter, der udgør hovedandelen af EF-flådens landinger; mindstemålet for en art bør være i overensstemmelse med selektiviteten for den maskestørrelse, der anvendes for denne art; det bør fastlægges, hvorledes marine organismer måles; vækstområder i medlemsstaternes kystområder bør beskyttes under hensyntagen til de særlige biologiske forhold i disse forskellige områder; for at beskytte ungfisk af sild bør der fastsættes særbestemmelser om fangst og opbevaring om bord af brisling; for at tage hensyn til traditionel fiskepraksis i bestemte områder bør der fastsættes særbestemmelser om fangst og opbevaring om bord af ansjos og tun; anvendelse af snurpenot ved fiskeri på fiskestimer, der forekommer sammen med havpattedyr, kan resultere i, at sidstnævnte fanges eller dræbes; hvis snurpenot anvendes korrekt, er fiskeri med dette redskab en effektiv metode til at opnå, at kun målarterne fanges; det bør derfor forbydes, at havpattedyr indkredses med snurpenot; for ikke at skabe hindringer for videnskabelig forskning eller for udsætning og omplantning bør denne forordning ikke gælde for virksomhed, der kan blive påkrævet, for at sådanne aktiviteter kan gennemføres; en række foranstaltninger, der er nødvendige i forbindelse med bevarelse, er indeholdt i Rådets forordning (EØF) nr. 2930/86, nr. 3760/92 og nr. 2847/93, og de skal derfor ikke medtages i nærværende forordning; hvis bevarelsen af ressourcer er alvorligt truet, bør Kommissionen og medlemsstaterne være bemyndiget til at træffe relevante midlertidige foranstaltninger; supplerende nationale foranstaltninger af ren lokal art kan opretholdes eller indføres, idet de dog skal forelægges Kommissionen, så. det kan undersøges, om de er forenelige med IT-bestcmmclseme og i overensstemmelse med den fælles fiskeripolitik; hvis det er nødvendigt at vedtage gennemførelsesbestemmelser til denne forordning, bør disse vedtages disse efter proceduren i artikel 18 i forordning (EØF) nr. 3760/92 - UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Denne forordning om fastsættelse af tekniske bevarelsesforanstaltninger, der gælder for fangst og landing af fiskeressourcer, som forekommer i de havområder, der henhører under medlemsstaternes højhedsområde eller jurisdiktion og ligger i en af de regioner, der er fastlagt i artikel 2, jf. dog artikel 29 og 38. AFSNIT I: DEFINITIONER Artikel 2 I. Ved anvendelse af denne forordning gælder følgende farvandsdefinitioner: Region 1: Alle farvande nord og vest for en linje fra et punkt på 48° N, 18° V, derfra stik nord til 60° N, derfra øst til 5° V, derfra stik nord til 60° 30" N, derfra stik øst til 4° V, derfra stik nord til 64° N og derfra stik øst til den norske kyst. Region 2: Alle farvande nord for 48° N bortset fra farvandene i region 1 og ICES-afsnit III b, III c og III d. Region 3: Alle farvande, der svarer til ICES-underområde VIII og IX. Region 4: Alle farvande, der svarer til ICES-underområde X. Region 5: Alle farvande i den del af det østlige centrale Atlanterhav, som omfatter afsnit 34. 1. 1, 34. 1. 2, 34. 1. 3 og underområde 34. 2. 0 i fiskeriområde 34 under CECAF- området. Region 6: Alle farvande ud for det franske departement Guyana, som henhører under dette departements højhedsområde eller jurisdiktion. Region 7: Alle farvande ud for de franske departementer Martinique og Guadeloupe, som henhører under disse departementers højhedsområde eller jurisdiktion. Region 8: Alle farvande ud for det franske departement Réunion, som henhører under dette departements højhedsområde eller jurisdiktion. 2. De geografiske områder, der i denne forordning er betegnet med forkortelserne "ICES" og "CECAF", er de områder, som er fastlagt af henholdsvis Det Internationale Havundersøgelsesråd og Organisationen for Fiskeriet i Det Østlige Centrale Atlanterhav. De er, med forbehold af senere ændringer, beskrevet i Kommissionens meddelelse nr. 85/C 335/02 og nr. 85/C 347/05. 3. De i stk. 1 nævnte regioner kan, bl. a. på grundlag af definitionerne i stk. 2, opdeles i geografiske områder efter proceduren i artikel 52. 4. Uanset stk. 2 gælder følgende ved anvendelse af denne forordning: Kattegat afgrænses mod nord af en ret linje fra Skagen fyr til Tistlarna fyr og herfra til det nærmeste punkt på den svenske kyst samt mod syd af en ret linje fra Hasenøre til Gniben spids, fra Korshage til Spodsbjerg og fra Gilbjerg Hoved til Kullen Skagerrak afgrænses mod vest af en ret linje fra Hanstholm fyr til Lindenes fyr og mod syd af en ret linje fra Skagen fyr til Tistlarna fyr og herfra til det nærmeste punkt på den svenske kyst Nordsøen omfatter ICES-underområde IV og den tilstødende del af ICES- afsnit II a, som er beliggende syd for 64° N, samt den del af ICES-afsnit III a, som ikke hører til Skagerrak efter definitionen i andet led i dette stykke. Artikel 3 I denne forordning forstås ved "marine organismer" de arter eller grupper af arter, som er anført i bilag I. Artikel 4 a) b) c) b) I denne forordning forstås ved: et redskabs "mindstemaskestørrelse" maskestørrelsen i den del af redskabet, hvor maskestørrelsen er mindst, ved "kvadratmasket net" forstås et netstykke, der er monteret således, at det ene af de to sæt parallelle linjer, der udgøres af maskestolperne, er parallelt med nettets længdeakse, mens det andet sæt danner rette vinkler på denne akse, ved "bundsatte hildingsgam" og "indfiltringsnet" forstås envæggede redskaber, der holdes fast ved havbunden, ved "toggergarn" forstås redskaber med to eller flere vægge, der er ophængt parallelt på én enkelt overtælle, og som holdes fast ved havbunden. AFSNIT II: REDSKABER OG BETINGELSER FOR DISSES ANVENDELSE KAPITEL I: BESTEMMELSER OM TRUKNE REDSKABER Artikel 5 1. I de enkelte af de i bilag II, III og IV nævnte regioner eller geografiske områder, samt i givet fald for så vidt angår dertil svarende perioder, er det forbudt at anvende trawl, snurrevod eller lignende trukne redskaber, medmindre: mindstemaskestørrelsen svarer til en af de kategorier, der er nævnt i bilaget, og fangsten, der er taget med sådanne redskaber, og som beholdes om bord, omfatter en procentdel af målarter, der svarer til eller er større end den procentdel, der er anført for denne kategori af maskestørrelse i bilaget. 2. Mindsteprocenten af målarter opnås ved en sammenlægning af mængderne af alle de målarter, der er fanget. Artikel 6 De procenter, der er nævnt i bilag II, III og IV, beregnes som den procentvise del af vægten af alle marine organismer, der er om bord efter sortering eller ved landing. Procenterne kan beregnes på grundlag af en eller flere repræsentative prøver. Uanset stk. 1 kan procenterne, når det gælder fangster af tobis, der beholdes om bord og er taget med redskaber, der har maskestørrelser på under 16 mm, beregnes før sorteringen. Ved anvendelse af denne artikel jomfruhummere, ved at vægten af jomfruhummerhaler ganges med tre. findes vægtækvivalenten for hele Artikel 7 Det er forbudt at medføre eller at anvende trawl, snurrevod eller lignende trukne redskaber, som har mere end 100 masker i omkredsen af fangstposen, sømforstærkningstov og sammenføjninger ikke indbefattet. Stk. 1 anvendes på redskaber, hvis mindstemaskestørrelse er på 70 mm eller derover. 1. 2. 3. 4. 1. 2. Artikel 8 1. 2. Trukne redskaber, hvis maskestørrelse er 70 mm eller derover, skal i nettets øvre del være forsynet med et kvadratmasket netstykke (trawldør eller -vindue), hvis maskestørrelse er lig med eller større end fangstposens maskestørrelse. Følgende betingelser gælder for hvert enkelt kvadratmasket netstykke som nævnt i stk. 1 : a) b) det skal være mindst 3 m langt det skal langs hver kant i længderetningen være fastgjort til redskabet på en sådan måde, at den strakte længde af den del af nettet, som det kvadratmaskede netstykke er fastgjort til, er den samme som den strakte længde af det kvadratmaskede netstykke langs kanten i længderetningen c) det skal dække mindst 90% af bredden af den del af redskabet, som det er indsat i. 3. Det er forbudt at beholde rejer om bord , der er fanget med trukne redskaber med en maskestørrelse på mellem 32 og 54 mm, medmindre redskabets øvre del er udstyret med et kvadratmasket netstykke, hvis mindstemaskestørrelse er det dobbelte af fangstposens mindstemaskestørrelse. 4. a) Det er forbudt at beholde dybhavsrejer om bord , der er fanget med et demersalt trukket fiskeredskab med nogen maskestørrelse på mellem 55 og 60 mm, medmindre redskabets øvre del er udstyret med et kvadratmasket netstykke, hvis mindstemaskestørrelse er det dobbelte af fangstposens mindstemaskestørrelse. b) Dog er det tilladt at beholde dybhavsrejer om bord, der er fanget med redskaber som omhandlet i litra a), forudsat at de ikke udgør over 5 vægtprocent af den samlede fangst af de marine organismer, der beholdes om bord, og som er taget med det pågældende redskab. Artikel 9 1. 2. Det er forbudt fartøjer, der medfører eller anvender trukne redskaber med en mindstemaskestørrelse på 110 mm eller derover samtidig at medføre eller anvende trukne redskaber med en mindstemaskestørrelse på under 110 mm. Fartøjer må medføre eller anvende trukne redskaber med to forskellige mindstemaskestørrelser, forudsat at den ene af mindstemaskestørrelserne ligger inden for skalaen 0 til 60 mm og den anden inden for skalaen 70 til 109 mm. I dette tilfælde gælder som undtagelse fra artikel 5, at den andel af målarter, der beholdes om bord, mindst skal udgøre 85%. Denne andel gælder for de målarter som fastlagt for det eller de net om bord, der har den største af de to maskestørrelser. 3. 1. 2. 1. 2. Det er forbudt for fartøjer, der ikke opfylder betingelserne i stk. 1 og 2, at anvende trawl, snurrevod eller lignende trukne redskaber. Artikel 10 Det er forbudt at medføre eller at anvende trukne redskaber, der helt eller delvis er fremstillet af garnmateriale med en trådtykkelse på over 8 mm. Det er forbudt at medføre eller at anvende trukne redskaber, der helt eller delvis er fremstillet af garnmateriale med paralleltrullet garn. Artikel 11 Det er forbudt at medføre eller at anvende trukne redskaber, der helt eller delvis er fremstillet med masker af anden art end kvadratmasker eller ruderformede masker. Stk. 1 anvendes ikke på trukne redskaber med en maskestørrelse på 31 mm eller derunder. Artikel 12 Skrabere er undtaget fra bestemmelserne i artikel 5, forudsat af mængden af marine organismer, der beholdes om bord, og som er taget med disse redskaber, undtagen toskallede bløddyr, ikke overstiger 10 vægtprocent af den samlede fangst af marine organismer, der beholdes om bord. KAPITEL II: BESTEMMELSER OM FASTSTÅENDE REDSKABER Artikel 13 1. I de enkelte af de i bilag V og VI nævnte regioner eller geografiske områder, samt i givet fald for så vidt angår dertil svarende perioder, er det forbudt at anvende eller medføre bundsatte hildingsgam, indfiltringsnet og toggergarn om bord, medmindre: den fangst, der er taget med sådanne redskaber og beholdes om bord, omfatter en andel af målarter på ikke under 70%, og maskestørrelsen, hvis det drejer sig om bundsatte garn og indfiltringsnet, svarer til en af de kategorier, der er anført i det pågældende bilag, maskestørrelsen, hvis det drejer sig om toggergarn, i den del af redskabet, der har de mindste masker, svarer til en af de kategorier, der er anført i det pågældende bilag. 2. Mindsteprocenten af målarter opnås ved en sammenlægning af mængderne af alle de målarter, der er fanget. Artikel 14 1. Den i artikel 13 nævnte procent beregnes som den procentvise andel af vægten af alle marine organismer, der er om bord efter sortering eller ved landing. 2. Procenten kan beregnes på grundlag af en eller flere repræsentative prøver. Artikel 15 Artikel 13 og 14 anvendes ikke på fangster af laksefisk, niøje og slimål. KAPITEL III: GENERELLE BESTEMMELSER OM REDSKABER OG BETINGELSER FOR DISSES ANVENDELSE Sorteringen skal foretages umiddelbart efter indhalingen. Artikel 16 Artikel 17 1. 2. De mængder marine organismer, som beholdes om bord ud over de tilladte procentvise andele, jf. bilag II-VI, skal smides over bord inden ankomsten i havn. Stk. 1 anvendes på andre marine organismer end dem, der er fastlagt som målarter for de enkelte af de maskestørrelseskategorier, der er nævnt i bilag II-VI. Artikel 18 Det er forbudt at anvende anordninger, der bevirker, at maskerne i nogen del af et redskab trækkes sammen eller på anden måde faktisk formindskes. Denne bestemmelse hindrer ikke, at der anvendes bestemte anordninger, for hvilke der opstilles en liste og udarbejdes tekniske beskrivelser efter proceduren i artikel 52. AFSNIT III: MINDSTEMÅL FOR MARINE ORGANISMER Artikel 19 Marine organismer betragtes som undermålere, hvis de er mindre end de mindstemål, der er anført i bilag VII for de pågældende arter og de påældende geografiske områder. Artikel 20 1. 2. Størrelsen af marine organismer måles ifølge bestemmelserne i bilag VIII. Er der fastsat mere end én metode til måling af størrelsen af marine organismer, anses organismerne at have mindstestørrelsen, hvis anvendelsen af en af disse metoder giver en størrelse, der er lig med eller større end den tilsvarende mindstestørrelse. 3. Toskallede bløddyr, taskekrabbe og hummer må kun landes hele. Artikel 21 1. Marine organismer, der ikke opfylder mindstemålene, må ikke beholdes om bord, omlades, landes, transporteres, opbevares, sælges, frembydes eller udbydes til salg, men skal straks smides over bord. 2. Stk. 1 anvendes ikke på a) b) sild, hestemakrel og makrel inden for en grænse på 10 vægtprocent af de samlede fangster, der beholdes om bord af disse arter, andre marine organismer end dem, der er nævnt i bilag II, III og IV som målarter for maskestørrelseskategorierne 0-15 og 16-32, og som er fanget med et trukket redskab med en maskestørrrelse på under 32 mm, forudsat at nævnte organismer ikke er sorteret og ikke sælges, frembydes eller udbydes til salg til konsum. Dog må ansjos, hestemakrel og makrel, der ikke opfylder mindstemålene, men som er fanget til brug som levende agn, beholdes om bord, hvis de opbevares levende. Artikel 22 Procentdelen af marine organismer, der ikke opfylder mindstemålene, beregnes som vægtandelen af alle marine organismer om bord eller sortering eller ved landing. 3. 1. 2. Andelen kan beregnes på grundlag af en eller flere repræsentative prøver. 10 AFSNIT IV: SÆRBESTEMMELSER OM FISKERI EFTER BESTEMTE MARINE ORGANISMER Artikel 23 Restriktioner i fiskeriet efter sild Det er forbudt at beholde sild om bord, der er fanget inden for de geografiske områder og i de perioder, der er nævnt nedenfor: a) b) c) d) Fra den 1. januar til den 30. april i havområdet nordøst for en linje trukket mellem Mull of Kintyre og Corsewall Point. Fra den 1. juli til den 31. oktober i et geografisk område med følgende afgrænsninger: Danmarks vestkyst ved 55°30'N, 55°30*N, 07°00'0, 57°00'N, 07°00'0, Danmarks vestkyst ved 57°00'N. Fra den 15. august til den 15. september i et område fra 6 til 12 sømil ud for Det Forenede Kongeriges østkyst, målt fra basislinjerne, mellem 55°30'N og 55°45'N. Fra den 15. august til den 30. september i et geografisk område, der afgrænses af en linje gennem følgende punkter: Butt of Lewis, Cape Wrath, 58°55'N, 05°00'V, 58°55'N, 07°10'V, 58°20'N, 08°20'V, 57°40'N, 08°20'V, North Uist's vestkyst ved 57°40'N, derfra langs øens nordkyst til 57°40*36"N, 07°20*39"V, 57°50,3"N, 07°8,6"V, derfra nordøst langs vestkysten af øen Lewis indtil udgangspunktet (Butt of Lewis). e) Fra den 15. august til den 30. september i et område fra 6 til 12 sømil ud for Det Forenede Kongeriges østkyst, målt fra basislinjerne, mellem 54°10,N og 54°45'N. 11 f) Fra den 21. september til den 31. december i de dele af ICES-afsnit VII a, der har følgende afgrænsninger: Isle of Mans østkyst ved 54°20'N, 54°20'N, 3°40'V, 53°50'N, 3°50'V, 53°50'N, 4°50'V, Isle of Mans sydvestkyst ved 4°50'V, og Nordirlands østkyst ved 54° 15*N, 54°15'N, 5°15'V, 53°50'N, 5°50'V, Irlands østkyst ved 53°50'N. g) h) i) Hele året i ICES-afsnit VII a i havområdet mellem Skotlands, Englands og Wales' vestkyst og en linje trukket 12 sømil fra basislinjerne langs disse kyster, afgrænset mod syd af 53°20'N og mod nordvest af en linje trukket mellem Mull of Galloway (Skotland) og Point of Ayre (Isle of Man). Hele året i Logan Bay (farvandet øst for en linje trukket fra Mull of Logan, der ligger på 54°44rN og 4°59'V, til Laggantalluch Head, der ligger på 54°41'N og 4°58'V. I 1998 og hvert tredje år derefter, hele året, i et område, der har følgende afgrænsninger: Irlands sydkyst ved 9°00'V, 51°15'N, 9°00'V, 51°15'N, 7°30'V, 52°00'N, 7°30'V, Irlands sydøstkyst ved 52°00'N. j) I 1999 og hvert tredje år derefter, i et område, der har følgende afgrænsninger: i) fra den 15. januar til den 31. januar: Irlands sydøstkyst ved 52°00'N, 52°00'N, 6°00'V, 52°30'N, 6°00'V, Irlands sydøstkyst ved 52°30TSf. ii) fra den 1. november til den 15. november: Irlands sydkyst ved 9°00'V, 51°15TSf, 9°00'V, SriSW, 11°00'V, 52°30'N, H W V, Irlands østkyst ved 52°30'N. 12 2. Dog er det tilladt, at sild fra ethvert af de nævnte områder beholdes om bord, hvis mængden ikke overstiger 5 vægtprocent af den samlede ombordværende mængde marine organismer, der er taget i hvert særskilt område i en af de nævnte perioder. Artikel 24 Restriktioner i fiskeriet efter brisling for at beskytte sild I. Det er forbudt at beholde brisling om bord, der er fanget inden for de geografiske områder og i de perioder, der er nævnt nedenfor: a) b) c) Fra den 1. januar til den 31. marts og fra den 1. oktober til den 31. december i ICES' statistiske rektangel 39 E8. Ved anvendelse af denne forordning afgrænses dette ICES-rektangel af en linje, som fra Det Forenede Kongeriges østkyst løber stik øst langs 55°00'N til 1°00'V, derfra stik nord til 55°30'N og derfra stik vest til Det Forenede Kongeriges kyst. Fra den 1. januar til den 31. marts og fra den 1. oktober til den 31. december i det indre af Moray Firth vest for 3°30'V og i det indre af Firth of Forth vest for 3°00'V. Fra den 1. juli til den 31. oktober i det geografiske område, der har følgende afgrænsninger: Danmarks vestkyst ved 55°30'N, 55°30'N, 07°00'0, 57°00'N, 07°00'0, Danmarks vestkyst ved 57°00'N. Dog er det tilladt, at brisling fra ethvert af de nævnte områder beholdes om bord, hvis mængden ikke overstiger 5 vægtprocent af den samlede ombordværende mængde marine organismer, som er taget i hvert særskilt område i en af de nævnte perioder. Artikel 25 Restriktioner i fiskeriet efter makrel Det er forbudt at beholde makrel om bord, som er taget i det geografiske område, der har følgende afgrænsninger: et punkt på Det Forenede Kongeriges sydkyst ved 02°00" V, 49°30' N, 02°00' V, 49°30* N, 07°00' V, et punkt på Det Forenede Kongeriges vestkyst ved 52°00' N, medmindre vægten af makrel ikke overstiger 15 vægtprocent af den samlede ombordværende mængde af makrel og andre arter, som er taget i dette område. 13 2. Stk. 1 gælder ikke for: a) b) c) fartøjer, der udelukkende anvender nedgarn og/eller håndliner fartøjer, der anvender bundtrawl, snurrevod eller lignende trukne redskaber, såfremt de om bord opbevarer en procentvis andel af den samlede vægt af samtlige ombordværende marine organismer, undtagen ansjos, sild, hestemakrel, makrel, pelagisk blæksprutte og sardin, på mindst 75 vægtprocent. fartøjer, som gennemsejler dette område, såfremt alle fiskeredskaber er bortstuvet i overensstemmelse med artikel 20, stk. 1, i Rådets forordning (EØF) nr. 2847/93 d) fartøjer, som ikke er udrustet til fiskeri, og til hvilke der omlades makrel. Artikel 26 Restriktioner i fiskeriet efter ansjos Det er forbudt om bord at beholde fangster af ansjos om bord, der er taget med pelagisk trawl i ICES-afsnit VIII c. I det nævnte afsnit er det forbudt samtidigt at have pelagiske trawl og snurpenot om bord. Artikel 27 Restriktioner i fiskeriet efter tun Det er forbudt at beholde bugstribet bonit, storøjet tun og gulfinnet tun om bord, der er taget med snurpenot i farvande henhørende under Portugals højhedsområde eller jurisdiktion i ICES-område X nord for 36°30'N og i CECAF-område nord for 31°Nogøstfor 17°30*V. Det er forbudt at beholde tun om bord, der er taget med drivgarn i farvande henhørende under Portugals og Spaniens højhedsområde eller jurisdiktion i ICES- område VIII, IX og X og i CECAF-området omkring De Kanariske Øer. Artikel 28 Restriktioner i fiskeriet efter reje for at beskytte fladfisk 1. 2. 1. 2. 1. Det er forbudt at beholde hestereje og rejekonge om bord, der er taget med et dermersalt trukket redskab med en maskestørrelse noget sted på mellem 16 og 31 mm, medmindre: fartøjet permanent har installeret et sorteringsanlæg til adskillelse af ungfisk af fladfisk fra hestereje og rejekonge, og 14 der er anvendt sorteringstrawl eller et redskab med sorteringsvindue til fangst af nævnte arter. 2. Dog er det tilladt at beholde hestereje og rejekonge om bord på fartøjer, der ikke opfylder betingelserne i stk. 1, hvis mængderne ikke overstiger 5 vægtprocent af den samlede mængde af ombordværende marine organismer. Artikel 29 Restriktioner i fiskeriet efter laks og havørred 1. Fangster af laks og havørred må ikke beholdes om bord, omlades, landes, transporteres, opbevares, sælges, frembydes eller udbydes til salg, men skal straks smides over bord, når de tages: i farvande uden for en grænse på 12 sømil målt fra medlemsstaternes basislinjer i region 1, 2, 3 og 4 uden for farvandene under medlemsstaternes højhedsområde eller jurisdiktion i region 1, 2, 3 og 4, uanset artikel 2, stk. 1, dog undtagen farvandene under Grønlands og Færøernes jurisdiktion med trukne redskaber. 2. Denne artikel anvendes ikke på laks og havørred taget i Skagerrak og Kattegat. Artikel 30 Restriktioner i fiskeriet efter sperling for at beskytte rundfisk 1. Det er forbudt at beholde fangster af sperling om bord, som er taget med trukne redskaber i et område, der afgrænses af en linje gennem følgende punkter: et punkt ved 56°N på Det Forenede Kongeriges østkyst til 2°0 derfra mod nord til 58°N, vest til 0°30'V, nord til 59°15*N, øst til 1°0, nord til 60°N, vest til 0°00' derfra mod nord til 60°30'N, mod vest til Shetlandsøernes kyst, derfra mod vest fra 60°N på Shetlandsøernes vestkyst til 3°V, syd til 58°30'N og derfra mod vest til Det Forenede Kongeriges kyst. 2. Dog er det tilladt at beholde fangster af sperling om bord fra det i stk. 1 nævnte område, der er taget med de i samme stykke nævnte redskaber, hvis de ikke overstiger 5 vægtprocent af de samlede ombordværende mængder marine organismer, der er taget i nævnte område med de pågældende redskaber. 15 Artikel 31 Restriktioner i fiskeriet efter kulmule Det er forbudt at anvende trawl, snurrevod og lignende trukne redskaber i de geografiske områder og de perioder, der er nævnt nedenfor: a) Fra den 1. april til den 31. juli i det geografiske område, der afgrænses af en linje gennem følgende skæringspunkter: 51°35'N, 11°40'V, 51°35'N, 11°25'V, 51°25'N, 11°25'V, 51°25'N, 11°40*V. b) Fra den 1. maj til den 31. juli i de geografiske områder, der afgrænses af en linje gennem følgende skæringspunkter: og og og 51°00'N, 11°35'V, 51°00'N, 11°25'V, 49°40'N, 11°25'V, 49°40'N, 11°35'V, 50°30'N, 10°30'V, 50°30'N, 09°20'V, 50°45'N, 09°20'V, 50°45'N, 10°30'V, 51°45'N, 14°30'V, 51°45'N, 13°00'V, 52°30'N, 13°00'V, 52°30*N, 14o30'V, 48°10'N, 09°40'V, 48°10'N, 09o10'V, 48°40'N, , 09°10'V, 48°40'N, 09°40'V. 16 c) Fra den 1. september til den 31. december i det geografiske område, der afgrænses af en linje gennem følgende skæringspunkter: punktet Cabo Prior på Spaniens nordkyst (43°34'N, 8°19'V), 43°50'N, 8°19'V, 43°25'N, 9°12'V, punktet Cabo Villano på Spaniens vestkyst (43°10'N, 9°12'V). d) Fra den 1. oktober til den 31. december i det geografiske område, der afgrænses af en linje gennem følgende skæringspunkter: punktet Cabo Corrubedo på Spaniens vestkyst 9°05'V), 42°35'N, 9°25'V, 43°00'N, 9°30'V, et punkt på Spaniens vestkyst ved 43°00'N. (42°35'N, e) Fra den 1. december til den sidste dag i februar i det følgende år i det geografiske område, der afgrænses af en følgende skæringspunkter: linje gennem et punkt på Portugals vestkyst ved 37°50TSf, 37°50'N, 9°03'V, 37°00'N, 9°06'V, et punkt på Portugals vestkyst ved 37°00'N. f) fra den 1. december til den sidste dag i februar i den følgende år i det geografiske område, der afgrænses af en følgende skæringspunkter: linje gennem 41°32'1"N 41°207"N 41 °12'0"N 41°02"8"N 40°38,5"N 40°275"N 40°11T'N 40°11T*N 40°275"N 40°38'5"N 41°02'8"N 41°12'0"N 41°207"N 41°32T'N 09°073"V, 09°05,1"V, 09°027"V, 08°59'0"V, 09°04,6"V, 09°08'2"V, 09° 13'V'V, 09°33'5"V, 09o32'0"V, 09°19'5"V, 09°19'0"V, 09°16?1"V, 09°078"V, 09°14T'V. Endvidere er det forbudt at fiske med demersale faststående redskaber i området i ovennævnte periode 17 g) Hele året i de geografiske områder, der afgrænses af en linje gennem følgende skæringspunkter: og og 47°40'N, 4°40'V, 47°28'N, 4°40'V, 47°23'N, 3°45'V, 47°35'N, 3°45'V, 46°50'N, 3°31'V, 45°55'N, 2°45'V, 46°15,N, 2°35'V, 46°50'N, 3°20'V, 45°55'N, 2°40'V, 45°45'N, 2°40'V, 45°45'N, 1°55'V, 45°55'N, 2°00'V. 2. 3. I de områder og i de perioder, der er nævnt i stk. 1, er det forbudt at medføre trukne redskaber, medmindre de er bortstuvet ifølge bestemmelserne i artikel 20, stk. 1, i Rådets forordning (EØF) nr. 2847/93. I de områder og uden for de perioder, der er nævnt i stk. 1, er det forbudt at medføre eller at anvende trukne redskaber med en maskestørrelse på under 80 mm. Artikel 32 Restriktioner i fiskeriet efter rødspætte 1. Det er forbudt fartøjer med en længde overalt på over 8 meter at fiske med bomtrawl, skovltrawl og parbundtrawl i følgende geografiske områder: a) området inden for 12 sømil ud for Frankrigs kyster nord for 51°00TSI, samt ud for Belgiens og Nederlandenes kyster op til 53°00TSf, målt fra basislinjerne b) et område, der afgrænses af en linje gennem følgende skæringspunkter: et punkt på Danmarks vestkyst ved 57°00'N, 57°00'N, 7°15'0, SSWN, 7°15'0, 55°00'N, 7°00'0, 54°30'N, 7°00'0, 18 54°30'N, 7°30'0, 54°00'N, 7°30'0, 54°00'N, 6°00'0, 53°50'N, 6°00'0, 53°50'N, 5°00'0, 53°30'N, 5°00'0, 53°30'N, 4°15'0, 53°00'N, 4°15'0, et punkt på Nederlandenes kyst ved 53°00rN. c) området inden for 12 sømil ud for Danmarks vestkyst fra 57°00"N op til Hirtshals fyr, målt fra basislinjerne a) Dog må fartøjer, hvis navne og tekniske specifikationer er optaget på en liste, som udfærdiges efter proceduren i artikel 52 og for hvilke der er udstedt en særlig fiskeritilladelse efter artikel 7, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1627/94 af 27. juni 1994, fiske i de nævnte områder med bomtrawl. b) Fartøjer, der er optaget på den i litra a) nævnte liste, skal opfylde følgende krav: de skal være anført på navnelisten over fartøjer i Kommissionens forordning (1. 1. 1996) deres maskineffekt må ikke overstige 221 kW, idet fartøjer med nedsat maskineffekt ikke forud for effektnedsættelsen må have haft en maskineffekt på mere end 300 kW. c) Et fartøj, der optages på listen, kan erstattes af et andet fartøj, forudsat at for det fartøj, der erstatter, maskineffekten maskineffekten på det fartøj, der erstattes, og at ikke overstiger længden overalt for det fartøj, der erstatter, ikke overstiger 24 meter. d) Maskinen på et fartøj, der er anført på listen, kan erstattes, forudsat at den maskine, der erstatter, ikke er en maskine med nedsat effekt, og at effekten for den maskine, der erstatter, ikke overstiger effekten for den maskine, der erstattes. 19 3. Uanset stk. 2, litra a), er det forbudt at anvende bomtrawl med en bomlængde på over 9 meter eller bomtrawl, hvis samlede bomlængde er på over 9 meter eller kan forlænges til over 9 meter, medmindre der fiskes med udstyr med en maskestørrelse på mellem 16 og 31 mm. 4. a) Som undtagelse fra stk. 1 : kan fartøjer, hvis maskineffekt ikke overstiger 221 kW, idet fartøjer med nedsat maskineffekt ikke forud for effektnedsættelsen må have haft en maskineffekt på mere end 300 kW, fiske i de nævnte områder med skovltrawl kan fartøjer, der driver parfiskeri, og hvis samlede maskineffekt ikke overstiger 221 kW, idet fartøjer med nedsat maskineffekt ikke forud for effektnedsættelsen må have været en maskineffekt på mere end 300 kW, fiske i de nævnte områder med parbundtrawl. b) Dog kan fartøjer, hvis maskineffekt overstiger 221 kW, anvende skovltrawl, eller fartøjer, der driver parfiskeri, og hvis samlede maskineffekt overstiger 221 kW, drive fiskeri med parbundtrawl, forudsat at: i) ii) den fangst, der beholdes om bord, består af tobis og/eller brisling og mindst udgør 90 vægtprocent af den samlede fangst af marine organismer om bord, og at fangsten af rødspætte og/eller tunge, der beholdes om bord, ikke overstiger 2 vægtprocent af den samlede fangst af marine organismer om bord, eller at: iii) den anvendte maskestørrelse er på mindst 110 mm, og at iv) fangsten af rødspætte og/eller tunge, der beholdes om bord, ikke overstiger 5 vægtprocent af den samlede fangst af marine organismer om bord. 5. 6. 7. Fiskerfartøjer, der ikke opfylder kriterierne i stk. 2, 3 og 4, må ikke udøve fiskeriaktiviteter som nævnt i disse stykker. Gennemførelsesbestemmelserne til denne artikel vedtages efter proceduren i artikel 52. I områder, hvor det er forbudt at anvende bomtrawl, skovltrawl eller parbundtrawl, er det forbudt at medføre sådanne redskaber, medmindre de er bortstuvet ifølge bestemmelserne i artikel 20, stk. 1, i Rådets forordning (EØF) nr. 2847/93. 20 Artikel 33 Restriktioner i fiskeriet efter tunge og rødspættte Fra den 1. februar til den 31. maj er det forbudt at fiske med demersale trukne redskaber i det geografiske område, der afgrænses af en linje gennem følgende skæringspunkter: et punkt på Det Forenede Kongeriges vestkyst ved 03°40'V, 53°40'N, 03°40'V, et punkt på Det Forenede Kongeriges vestkyst ved 53°40rN. Artikel 34 Restriktioner i fiskeriet efter demersale arter Fra den 1. marts til den 30. april er det forbudt at fiske med demersale trukne redskaber i det geografiske område, der afgrænses af en linje gennem følgende skæringspunkter: et punkt på Det Forenede Kongeriges vestkyst ved 50°15'N, 50°15'N, 06°00*V, 51°00'N, 06°00'V, 51°00'N, 04°40'V, et punkt på Det Forenede Kongeriges vestkyst ved 04°40V. 21 AFSNIT V: RESTRIKTIONER I UDØVELSEN AF VISSE FORMER FOR FISKERI OG TILKNYTTEDE AKTIVITETER Artikel 35 Restriktioner i anvendelsen af bomtrawl 1. 2. Det er forbudt fartøjer at anvende eller have bomtrawl om bord med en bomlængde på over 24 meter eller bomtrawl, hvis samlede bomlængde målt som summen af længden af hver bom overstiger 24 meter eller kan forlænges til mere end 24 meter. Længden af en bom måles mellem dens yderpunkter inklusive alle hertil fastgjorte anordninger. Det er forbudt fartøjer at anvende eller have bomtrawl om bord, hvis mindstemaskestørrelse er på mellem 32 og 100 millimeter, i hvert af følgende geografiske områder: a) Nordsøen nord for en linje gennem følgende punkter: et punkt på Det Forenede Kongeriges østkyst ved 55°N derfra mod øst til 55°N, 05°0 derfra mod nord til 56°N og derfra mod øst til et punkt på Danmarks vestkyst ved 56°N b) området vest for Skotland nord for 56°N. Artikel 36 Ukonventionelle fangstmetoder Det er forbudt at anvende fangstmetoder, som omfatter anvendelse af sprængstoffer, giftige eller bedøvende stoffer, elektrisk strøm eller skydevåben. Artikel 37 Restriktioner i anvendelsen af automatisk sorteringsudstyr 1. 2. Det er forbudt fartøjer, der medfører eller anvender trukne redskaber med en maskestørrelse på under 55 mm eller snurpenot, at have automatisk sorteringsudstyr om bord. Dog er det tilladt frysefartøjer at have automatisk sorteringsudstyr om bord, hvis det eneste formål med dette udstyr er at foretage handelsklassificering af alle de fisk, der er fanget, og som er bestemt til frysning. Sorteringsudstyret skal installeres således, at fangsten efter klassificering straks fryses med henblik på afsætning og ikke let kan kastes over bord. 22 Artikel 38 Restriktioner i anvendelsen af snurpenot 1. 2. Det forbudt at indkredse flokke eller grupper af havpattedyr ved hjælp af snurpenot. Uanset artikel 1 gælder stk. 1 i nærværende artikel for alle fartøjer, der fører en medlemsstats flag eller er registreret i en medlemsstat, i alle farvande. Artikel 39 Restriktioner i fiskeriet i zonerne på 12 sømil omkring Det Forenede Kongerige og Irland 1. 2. 3. 4. 5. 6. Det er forbudt fartøjer at fiske med bomtrawl i områderne på 12 sømil ud for Det Forenede Kongeriges og Irlands kyster målt fra de basislinjer, der benyttes til fastsættelse af territorialfarvandene. Dog er det tilladt fartøjer i følgende kategorier at fiske med bomtrawl i de nævnte områder: a) b) c) fartøjer, der er taget i brug før den 1. januar 1987, og hvis maskinkraft ikke overstiger 221 kW, og når det gælder fartøjer med nedsat maskineffekt, 300 kW før effektnedsættelsen fartøjer, der er taget i brug efter den 31. december 1986 og hvis maskineffekt ikke er nedsat og ikke overstiger 221 kW, og hvis længde overalt ikke overstiger 24 meter fartøjer, hvis maskine er blevet udskiftet efter den 31. december 1986 med en maskine, hvis maskineffekt ikke er nedsat og ikke overstiger 221 kW. Uanset stk. 2 er det forbudt at anvende bomtrawl med en bomlængde på over 9 meter eller bomtrawl, hvis samlede bomlængde er på over 9 meter eller kan forlænges til over 9 meter, medmindre der fiskes med redskaber, med en maskestørrelse på mellem 16 og 31 mm. Fiskerfartøjer, der ikke opfylder kriterierne i stk. 2 og 3, må ikke udøve fiskeriaktiviteter som nævnt i disse stykker. Gennemførelsesbestemmelserne til denne artikel fastsættes efter proceduren i artikel 52. For fartøjer, der ikke må fiske med bomtrawl eller skovltrawl, er det forbudt at have sådanne redskaber om bord i de i denne artikel nævnte områder, medmindre de er bortstuvet i overensstemmelse med artikel 20, stk. 1, i Rådets forordning (EØF) nr. 2847/93. 23 AFSNIT VI: SÆRLIGE BESTEMMELSER GÆLDENDE FOR SKAGERRAK OG KATTEGAT Artikel 40 Uanset artikel 21, stk. 1, må marine organismer, der ikke opfylder kravene til mindstestørrelse, og som er fanget i Skagerrak eller Kattegat, beholdes om bord eller omlades, landes, transporteres, opbevares, sælges, frembydes eller udbydes til salg inden for en grænse på 10 vægtprocent af de samlede fangster, der opbevares om bord. Artikel 41 Laks og havørred må ikke beholdes om bord eller omlades, landes, transporteres, opbevares, sælges, frembydes eller udbydes til salg, men skal straks kastes over bord, når de fanges i nogen del af Skagerrak eller Kattegat uden for grænsen på 4 sømil målt fra medlemsstaternes basislinjer. Artikel 42 1. Det er i perioden fra den 1. juli til den 15. september forbudt at anvende trawl med en maskestørrelse på under 32 mm i farvandene inden for 3 sømil fra basislinjerne i Skagerrak og Kattegat. 2. Dog kan der ved trawlfiskeri i nævnte farvande og i nævnte periode: anvendes redskaber med en mindstemaskestørrelse på 30 mm ved fiskeri efter rejer anvendes redskaber med alle maskestørrelser ved fiskeri efter ålekvabbe (Zoarces viviparus), kutling (Gobiidae) eller ulk (Cottus spp. ), der skal bruges som madding. Artikel 43 Sild, makrel og brisling, der er fanget med trawl eller snurpenot, må ikke beholdes om bord fra midnat lørdag til midnat søndag i Skagerrak og fra midnat fredag til midnat søndag i Kattegat. Artikel 44 Det er forbudt at anvende bomtrawl i Kattegat. Artikel 45 I de perioder og i de områder, der er nævnt i artikel 42, 43 og 44, hvor der ikke må fiskes med trawl eller bomtrawl, er det forbudt at medføre sådanne redskaber, medmindre de er bortstuvet i overensstemmelse med artikel 20, stk. 1, i Rådets forordning (EØF) nr. 2847/93. 24 Artikel 46 Uanset artikel 36 er det tilladt at anvende elektrisk strøm eller harpunskydevåben til fangst af tun og brugde (Cetorhinus maximus) i Skagerrak og Kattegat. 25 AFSNIT VII: TEKNISKE BESTEMMELSER Artikel 47 Forarbejdning Det er forbudt at foretage nogen form for fysisk eller kemisk forarbejdning af fisk til fiskemel, fiskeolie eller lignende varer om bord på fiskerfartøjer eller at omlade fangster til sådanne formål. Dette forbud gælder ikke forarbejdning af fiskeaffald. Artikel 48 Videnskabelig forskning 1. Denne forordning gælder ikke for fiskeri, som udelukkende drives med henblik på videnskabelige undersøgelser, som udføres med tilladelse fra den eller de pågældende medlemsstater og under dennes eller disses myndighed, og som på forhånd er meddelt Kommissionen og den eller de medlemsstater, i hvis farvande forskningen foregår. 2. Marine organismer, der fanges med det i stk. 1 anførte formål, må sælges, opbevares, frembydes eller udbydes til salg: hvis de opfylder normerne i bilag VII til nærværende forordning og de handelsnormer, der er vedtaget i henhold til artikel 2 i Rådets forordning (EØF) nr. 3759/92 af 17. december 1992 om den fælles markedsordning for fiskerivarer og akvakulturprodukter, eller hvis de sælges direkte til andre formål end konsum. Artikel 49 Udsætning og omplantning 1. 2. Denne forordning gælder ikke fiskeri, der udøves under udsætning eller omplantning af marine organismer. Marine organismer, der fanges med de i stk. 1 nævnte formål, må ikke anvendes til andre formål. 26 AFSNIT VIII: AFSLUTTENDE BESTEMMELSER Artikel 50 1. 2. 3. Hvis øjeblikkeligt indgreb er påkrævet, for at bestande af marine organismer kan bevares, kan Kommissionen ud over de i denne forordning fastsatte bestemmelser eller som undtagelse fra disse vedtage de fornødne foranstaltninger efter proceduren i artikel 52. Hvis visse arter eller fiskepladser er alvorligt truet og en udsættelse ville medføre skade, som vanskeligt ville kunne genoprettes, kan en kyststat træffe ikke- diskriminerende bevarelsesforanstaltninger for de farvande, der hører under dens jurisdiktion. De i stk. 2 nævnte foranstaltninger med medfølgende begrundelse meddeles Kommissionen og de øvrige medlemsstater, så snart de er vedtaget. Kommissionen godkender sådanne foranstaltninger eller kræver dem annulleret eller ændret inden for ti arbejdsdage efter modtagelsen af meddelelsen. Kommissionens afgørelse meddeles straks medlemsstaterne. Medlemsstaterne kan indbringe Kommissionens afgørelse for Rådet senest ti arbejdsdage efter modtagelsen af den i foregående afsnit nævnte meddelelse. Rådet kan med kvalificeret flertal træffe anden afgørelse inden for en måned. Artikel 51 1. Medlemsstaterne kan træffe foranstaltninger til bevarelse og forvaltning af bestande: a) b) når der tale om rent lokale bestande, som kun er af betydning for fiskerne i den pågældende medlemsstat, eller i form af betingelser eller detaljerede ordninger til begrænsning af fangsterne ved tekniske foranstaltninger: i) ii) som supplerer dem, der er fastsat i Fællesskabets fiskeriforskrifter, eller som er mere vidtgående end de minimumskrav, der er fastlagt i de nævnte forskrifter, forudsat at disse foranstaltninger kun gælder for fiskere fra den pågældende medlemsstat, er forenelige med fællesskabsretten og i overensstemmelse med den fælles fiskeripolitik. 27 2. Kommissionen underrettes om alle planer om indførelse eller ændring af nationale tekniske foranstaltninger så betids, at den kan fremsætte sine bemærkninger. Hvis Kommissionen senest en måned efter denne meddelelse anmoder herom, suspenderer den pågældende medlemsstat iværksættelsen af de påtænkte foranstaltninger indtil udløbet af en frist på tre måneder fra datoen for meddelelsen, for at Kommissionen inden for denne frist kan træffe afgørelse om, hvorvidt de pågældende foranstaltninger er i overensstemmelse med stk. 1. Fastslår Kommissionen ved en beslutning, der meddeles alle medlemsstaterne, at en påtænkt foranstaltning ikke er i overensstemmelse med stk. 1, kan den ikke iværksætte foranstaltningen, medmindre de pågældende medlemsstat nødvendige ændringer foretages. Den pågældende medlemsstat underretter straks de andre medlemsstater og Kommissionen om de vedtagne foranstaltninger efter at have foretaget eventuelle nødvendige ændringer. 3. 4. 5. Medlemsstaterne giver efter anmodning Kommissionen alle de oplysninger, der er nødvendige for at kunne vurdere, om deres tekniske foranstaltninger er i overensstemmelse med stk. 1. På Kommissionens initiativ eller på begæring af en medlemsstat kan spørgsmålet om, hvorvidt en national teknisk foranstaltning, der anvendes af en medlemsstat, er i overensstemmelse med stk. 1, afgøres efter proceduren i artikel 52. Hvis en sådan afgørelse træffes, anvendes bestemmelserne i stk. 2, tredje og fjerde afsnit. Foranstaltninger vedrørende fiskeri fra land meddeles Kommissionen af den pågældende medlemsstat til orientering. Artikel 52 Gennemførelsesbestemmelser til denne forordning kan vedtages efter proceduren i artikel 18 i Rådets forordning (EØF) nr. 3760/92 af 20. december 1992. Disse regler kan bl. a. omfatte: tekniske bestemmelser for måling af trådtykkelse tekniske bestemmelser for måling af maskestørrelse prøvetagningsbestemmelser lister over og tekniske beskrivelser af anordninger, der kan fastgøres til redskaber. 28 Følgende artikler, stykker og bilag i forordning ophæves: Artikel 53 Artikel 1 til 8 Artikel 9, stk. 1 og 2, og stk. 3, sidste afsnit, Artikel 10 Artikel 12 til 18 bilag I - IV. Henvisninger til nævnte forordning betragtes som henvisninger til nærværende forordning og skal læses i overensstemmelse med sammenligningstabellen i bilag IX. Artikel 54 Denne forordning træder i kraft på syvendedagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Den anvendes fra Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat. Udfærdiget i På Rådets vegne 29 BILAG 1 Kontrolliste for maritime organismer KODE Videnskabeligt Navn Fortegnelse over arter ELE ALB ANE BSS WHB SCO SBX SPR SKJ BLI CET PRA NEP ARA TRA LEZ GUG COE TRS JAX CNZ LBE WHG DAB SCE GUX HAD HKE SAL LIN POL MAZ MUL LAS BOG DPS BET DGS TUR PAN SCL PLE PLZ PIL POK CTC HER BIB Anguilla anguilla Thunnus alalunga Engraulis encrasicolus Dicentrarchus labrax Micromesistius poutassou Scorpaenidae Sparidae Sprattus sprattus Katsuwonus pelamis, Molva dypterygia Dicologoglossa cuneata Pandalus borealis Nephrops norvegicus Aristeus antennatus Trachinidae Lepidorhombus spp Eutrigla gurnadus Conger conger Salmo trutta Lophius spp. Trachurus trachurus Crangon spp. Belone belone Homarus gammarus Merlangius meriangus Limanda limanda Pecten maximus Triglidae Melanogrammus aeglefmus Merluccius merluccius Salmo salar Molva molva Pollachius pollachius Scomber scombrus Mugilidae Petromyzonidae Boops boops Parapenaeus longirostris Thunnus obesus Squalus acanthias Psetta maxima Pandalus spp. Scyliorhinus spp. Pleuronectes platessa Pleuronectidae Palaemon adspersus Sardina pilchardus Pollachius virens Sepia officinalis Clupea harengus Trisopterus luscus 30 Aal Albacore Ansjos Bars Blåhvilling Blåkæft Blankesteen Brisling Bugstribet bonit Byrkelange Dicologlossa cuneata Dybhavsreje Dybvandshummer En art reje Fjæsing Glashvarre Graå knurhane Havål Havørred Havtaske, bredflab Hestemakrel Hestereje, sandhest Hornfisk Hummer Hvilling Ising, slette Kammusling Knurhane Kuller, hvilling Kulmule Laks Lange Lubbe Makrel Multe Niøje, lampret Okseøjefisk Parapenaeus longirostris Patudo Pighaj Pighvarre Reje (Pandalidae) Rødhaj Rødspaette Rodspaette-familien Roskildereje Sardin Sej Sepiablaeksprutte Sild Skaegtorsk BILAG 1 Kontrolliste for maritime organismer KODE Videnskabeligt Navn Fortegnelse over arter FOX FLE BLL NOP LUM ARG LTA SAN COD TUS SOL CLX PÎC WRA SCR MUM OCC OMZ AES Skaelbrosme-slaegten Skrubbe Slethvarre Spaerling Stenbider, kulso Strømsild, Guldlaks Thunnin Tobis Torsk Tunge Venus verrucosa Phycis spp Platichthys fiesus Scophthalmus rhombus Trisopterus esmarkii Cyclopterus lumpus Argentina spp. Auxis spp. , Euthynnus spp. Ammodytes spp. Gadus morhua Katsuwonus spp. , Thunnus spp. Tun, Tunfisk Solea vulgaris Venus verrucosa Aristaeomorpha foliacea Bivalvia Centracanthidae Coris julis Labridae Loligo spp. Maja squinado Microchirus azevia Mullidae Myxinidae Octopus vulgaris Ommastrephidae Pandalus montagui Salmonidae Mulle M BILAG II. Mindstemaskestørrelser og målarter i region 1, 2, 3 og 4 (bortset fra Skagerrak and Kattegat) Målart 0-15 16-31 32-54(4> 55-60(4) 7 0. 7 9( D ( 4) 8 0_1 0 9( 1 K 4 X <4 >110"> Maskestørrelse (mm) Mindsteprocent af målarter 95 * 90 * 30 90 * * 70 * 40 * 70 * * * Tobis (Ammodytidae)i2) Tobis (Ammodytidae)0) Sperling (Trisopterus esmarkii)(i) Rejer (Pandalus montagui, Crangon spp. ) Brisling (Sprattus sprattus) Ål (Anguilla anguilla) Ansjos (Engraulis encrasicholus) Rejer (Pandalus spp. )0) Makrel (Scomber spp. ) Hestemakrel (Trachurus spp. ) Sild (Clupea ha ren gus) Blåhvilling (Micromesistius poutassou) Sardin (Sardina pilchardus) Pelagisk blæksprutte (Loligo-spp. ) Rejer (Parapenaeus longirostris)™ Blankesten (Sparidae) Blåkæft (Scorpaenidae) Microchirus acevia Kortllnnet blæksprutte (Ommastrephidae) II av ål (Conger conger) Sortvels (Phycis spp. ) fjæsing (Trachinidae) Knurhane (Triglidae) Pikarel (Centracanthidae) Mulle (Mullidae) Ottearmet blæksprutte (Octopus vulgaris) Jomfruhummer (Nephrops norvegicus) Rejer (Aristeus antennatus og Aristaeomorpha foliaced) Tunge (Solea vulgaris) Rodspætte (Pleuronectes platessa) kulmule (Merluccius merluccius) Glashvar (Lepidorhombus-spp. ) Hvilling (Merlangius meriangus) Slethvar (Scophthalmus rhombus) Lubbe (Pollachius pollachius) Ising (Limanda limanda) Tiarmet blæksprutte (Sepia officinalis) Bars (Dicentrarchus labrax) Skrubbe (Platichtys jlesus) Alle andre marine organismer ingen * * * * * * * * * * * * * * * * * + * * * * * * * * * * * * * * * * * * * (1) Obligatorisk brug af kvdratmaskede netstykker (2) I andre områder og på andre tidspunkter af året end dem, der er anført i fodnote (3). (3) I Nordsøen fra den I. november til den sidste dag i februar. 7. "" i henhold til artikel I region 3. (4) Se artikel 35, stk. 2. (5) Se atikel 30. (6) Se artikel 31. (7) Se artikel 8, stk. 3. (8) Se artikel 8, stk. 4. 2» 2, BILAG III. Mindstemaskestørrelser og målarter i Skagerrak og Kattegat Art 0-15 16-31 3 2 - 69 70-89 >90 Maskestørrelse (mm) Mindsteprocent af målarter 50% 80 % 20% 60 % 20% 50 % ingen Tobis (Ammodytidae)0) * Tobis (Ammodytidae)i4) Sperling (Trisopterus esmarkii) Ål (Anguilla anguilla) Blåhvilling (Micromesistius poutassou) Fjæsing (Trachinus draco)<n 'i Biixidyi (undtagen Sepia)<n ;j Hornfisk (Belåne belone)iU j -3rù knurhane (Eutrigla gurnardusf* i| S'rømsifd (Argentina spp. ) ! Rejer (Crangon spp, Palaemon adspersusf" Makrel (Scomber spp. ) Hestemakrel (Trachurus spp. ) Sild (Clupea harengus) Brisling (Sprattus sprattus) Dybhavsrejer (Pandalus borealis) Rejer (Crangon spp, Palaemon adspersus)m Hvilling (Merlangius meriangus) Jomfruhummer (Nephrops norvegicus) Alle andre marine organismer * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * (1) Kun inden for 4 sømil fra basislinjerne. (2) Uden for 4 sømil fra basislinjerne. (3) Fra 1. marts til 31. juli. (4) I Skagerrak fra den 1. november til den sidste dag i februar. I Kattegat fra den 1. august til den sidste dag i februar. i3 BILAG IV. IMindstemaskestørrelser og målarter i region 5 og 6. A. Region 5 Art Okseøjefisk (Boops boops) Sardin {Sardina pilchardus) Makrel (Scomber spp. ) Hestemakrel (Trachurus spp. ) Alle andre marine organismer B. Region 6 Art Rejer (Penaeus suhtilis, Penaeus brasiliensis, Xiphopenaeus kroyeri) Alle arter Maskestørrelse (mm) 20-39 40-64 >65 50% * * Mindsteprocent af målarter 80% Ingen * * * * * * 4i * Maskestørrelse (mm) 45-50 >100 Mindsteprocent af målarter 30% Ingen Si BILAG V FASTSTÅENDE REDSKABER Region 1 og 2 Art / maskestørrelse Sardin (Sardina pilchardus) Ål (Anguilla anguilla) Brisling (Sprattus sprattus) Hestemakrel (Trachurus spp. ) Sild (Clupea harengus) | Makrel (Scomber spp. ) Mulle (Mullidaé) ! Hornfisk (Belone spp. ) Bars (Dicentrarchus labrax) Multe (Mugilidae) Ising (Limanda limanda) Kuller (Melanogramus aeglefinus) Hvilling (Merlangius merlangus)a) Skrubbe (Platichthys fiesus) Tunge (Solea vulgaris) Rødspætte (Pleuronectes platessa) Tiarmet blæksprutte (Sepia officinalis) Torsk (Gadus morrhua) Lubbe (Pollachius pollachius)™ Lange (Molva molva) Sej (Pollachius virens) Kulmule (Merluccius merluccius)0) Pighaj (Squalus acanthias) Storplettet rødhaj (Scyliorhinus spp. ) Glashvar (Lepidorhombus spp. ) Stenbider (Cyclopterus lumpus) Andre 10-30 mm 50-70 mm 90-99 mm 100-119 mm 120-220 mm >220 mm * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * , *(D (1 ) Fangster af havtaske (Lophius spp. ) fra ICES-afsnit [VI og VII], der beholdes om bord i mængder på over 30% af den samlede ombordværende fangst fra disse områder, skal fanges med en mindstemaskestørrelse på mindst 250 mm. (2) I ICES-afsnit Vile og Vild skal minimumsstørrelsen være 90 mm i en periode på [2] år efter denne forordnings ikrafttræden. (3) I ICES-afsnit Vile og Vild skal minimumsstørrelsen være 110 mm i en periode på [2] år efter denne forordnings ikrafttræden. 3-T BILAG VI: FASTSTÅENDE REDSKABER Region 3 Art / maskestørrelse Sardin (Sardina pilchardus) Rejer (Palaemon spp. ) Rødnæb (Coris julis) Okseøjefisk (Boops boops) Rejer (Penaeus spp. ) Søknæler (Squilla mantis) Mulle (Mullidae) Dicologoglossa cuneata Læbefisk (Labridae) Hestemakrel (Trachurus spp. ) Makrel (Scomber spp. ) Sølvtorsk (Trisopterus luscus) Tiarmet blæksprutte (Sepia officinalis) Knurhane (Triglidae) Blankesten (Sparidae) Blåkæft (Scorpaenidae) Microchirus acevia Kortfinnet blæksprutte (Ommatostrephidae) Havål (Conger conger) Sortvels (Phycis spp. ) Slethvar (Scophtalmus rhombus) Fjæsing (Trachinidae) Pikarel (Centracanthidae) Bars (Dicentrarchus labrax) Hvilling (Merlangius meriangus) Pighvar (Psetta maxima) Lubbe (Pollachius pollachius) Skrubbe (Pleuronectidae) Tunge (Solea vulgaris)il) Kulmule ( Merluccius merluccius){l) Andrel2) < 40 mm 40-49 mm 50-59 mm 60-79 mm 80-99 mm > 100 mm * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * (1)1 ICES-afsnit VIIIc og IX skal mindstemaskestørrelsen være 80-99 mm. Mindstemaskestørrelsen skal dog være 60 mm i en periode på [2] år efter denne forordnings ikrafttræden. (2) Fangster af havtaske (Lophius spp. ), som beholdes om bord i mængder på over 30% af den samlede ombordværende fangst, skal fanges med en mindstemaskestørrelse på mindst 280 mm. 3 6 BILAG VII. Mindstemål Art Mindstemål Region 1 til S undtagen Skagerrak / Skagerrak/Kattegat Kattegat Torsk (Gadus morhua) Kuller (Melanogramus aeglefmus) Sej (Pollachius virens) Luppe (Pollachius pollachius) Kulmule (merluccius merluccius) Glashvar (Lepidorhombus spp. ) il Tunge (Solea spp. ) Rødspætte (Pleuronectes platessa) Hvilling (Merlangius meriangus) Lange (Molva molva) Byrkelange (Molva dipterygia) Bars (Dicentrarchus labrax) 30 cm 27 cm 30 cm 30 cm 25 cm 24 cm 27 cm 23 cm 33 cm 31 cm 37 cm 26 cm 26 cm 20 cm 24 cm 17 cm 25 cm 63 cm 70 cm 36 cm Jomfruhummer (Nephrops norvegicus)m 105(30) mm 130(40) mm Makrel (Scomber scombrus) Sild (Clupea harengus) Hestemakrel (Trachurus trachurus) Ansjos (Engraulis encrasicholus) Sardin (Sardina pilchardus) Hummer (Homarus gamtnarus)i2) Troldkrabbe (Maia squinado) Taskekrabbe (Cancer pagurus) Kammusling (Pecten maximus) Kammuslingearter (Chlamys arter) Venusmusling (Ruditapes decussatus) Tæppemusling (Venerupis pullastra) Japansk tæppemusling (Ruditapes philipinarum) Venusmusling (Venus verrucosa) (1) Samlet længde (2) 30 cm i Nordsøen (3) 30 cm kun til industriformål (rygskjoldslængde) 20 cm<3) 18 cm 15 cm 20 cml2) 20 cm 15 cm 12 cm 11 cm 240(85) mm 220(78) mm 120 mm 100 mm 100 mm 40 mm 40 mm 38 mm 40 mm 40 mm à9 BILAG VIII MÅLING AF MARINE ORGANISMERS STØRRELSE 1. 2. 3. 4. Fisks størrelse måles som vist i figur 1 fra snudespids til halefinnens spids. Jomfruhummers og hummers størrelse måles som vist i figur 2 og 3: som rygskjoldslængde målt parallelt med midterlinjen fra en af øjenhulernes bagkant til den bagerste kant af rygskjoldet og/eller som totallængde målt fra spidsen af pandetornen til bagkanten af svømmeviftens midterstykke, bortset fra hårkanten, og/eller når det gælder aftagne jomfruhummerhaler: fra forkanten af første haleled til bagkanten af svømmeviftens midterstykke, bortset fra hårkanten. Halen måles på oversiden, og den skal ligge fladt og må ikke strækkes. Troldkrabbers størrelse måles som vist i figur 4 langs midterlinjen fra kanten af skjoldet mellem pandetornene til bagkanten af skjoldet. Toskallede bløddyrs størrelse måles som vist i figur 5 tværs over skallen, hvor denne er størst. s>r BILAG IX SAMMENLIGNENDE OVERSIGT FORORDNING (EeF) Nr. (konsolideret version 3094/86) DENNE FORORDNING 1 2. 1 2. 2 2. 3 2. 4 2. 5 2. 6 2. 9 2,10 3 4 5. 1 5. 2 5. 3 5. 4 6. 1 6. 2 7 8 9. 1 9. 2 10. 2. a 10. 2. b 10. 3 10. 4 10. 5 10. 6 10. 9 10. 10 10. 11 10. 12 10. 14 10. 15 10. 16 10. 17 10. 18 10. 19 1,2 4,5 12 6 16, 17 9 6. 4 4. 2, 7. 1, 7. 2, 8 4. 3, 13, 15 52 18,52 19, 20. 2, 40 20. 1, Annex VIII 21, 22 20. 3 29 41 23 24 25. 1 25. 2 35. 1 44 32 39 32. 8,39. 4 32. 9, 39. 5 42 26. 1 26. 2,31. 14, 31. 15,32. 10,45 36,46 35. 1 31 37 38 43 27. 1 39 SAMMENLIGNENDE OVERSIGT FORORDNING (EeF) Nr. (konsolideret version 3094/86) DENNE FORORDNING 12 13 14 15 16 17 18 19 20 Bilag I, fodnote5 Bilag I, s©tinnge Bilag I Bilag II Bilag III Bilag V Bilag VI Bilag VII 27. 2 47 48 49 50 51 52 53 54 30 35. 2 Bilag II, III, IV Bilag VII Bilag VII Bilag IX Bilag V Bilag VI Mo M-1 (A) RYGSKJOLDSLÆNGDE (B) TOTAL LÆNGDE HUMMER DYBVANDSHUMMER FIGUR 2 FIGUR 3 He FIGÙR 5 M3 ISSN 0254-1459 KOM(96) 296 endelig udg. DOKUMENTER DA 03 15 10 Katalognummer : CB-CO-96-303-DA-C ISBN 92-78-05707-X Kontoret for De Europæiske Fsllesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg HM


title: Decyzja Rady z dnia 25 czerwca 1996 r. w sprawie przyjęcia przez Wspólnotę Porozumienia o wspieraniu przestrzegania przez statki rybackie międzynarodowych środków ochrony i zarządzania na pełnym morzu

eurovoc_concepts:
accession to an agreement
conservation of resources
fishery management
fishing vessel
international cooperation
the EU's international role

formats: html pdf print

text: 322 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 04/t. 2 31996D0428 16. 7. 1996 DZIENNIK URZĘDOWY WSPÓLNOT EUROPEJSKICH L 177/24 DECYZJA RADY z dnia 25 czerwca 1996 r. w sprawie przyjęcia przez Wspólnotę Porozumienia o wspieraniu przestrzegania przez statki rybackie międzynarodowych środków ochrony i zarządzania na pełnym morzu (96/428/WE) RADA UNII EUROPEJSKIEJ, uwzględniając Traktat ustanawiający Wspólnotę Europejską, w szczególności jego art. 43, wraz z art. 228 ust. 2 zdanie pierw- sze oraz art. 228 ust. 3 akapit pierwszy, praktyka wnioskowania o przydział lub zmianę bandery przez statki w celu obejścia międzynarodowych środków ochrony i zarządzania żywymi zasobami morskimi powinna być odradza- na; uwzględniając wniosek Komisji (1), uwzględniając opinię Parlamentu Europejskiego (2), a także mając na uwadze, co następuje: międzynarodowa współpraca ma zasadnicze znaczenie dla zapewnienia ochrony oraz racjonalnego, odpowiedzialnego i zrównoważonego wykorzystywania zasobów biologicznych na pełnym morzu; w związku z tym każde Państwo Członkowskie musi wypełniać swoje zobowiązania w celu zapewnienia, że statki rybackie upo- ważnione do pływania pod jego banderą przestrzegają między- narodowych środków w zakresie ochrony i zarządzania, poprzez odpowiednie i efektywne środki koordynowane na poziomie międzynarodowym; w tym celu Wspólnota uczestniczyła w międzynarodowych nego- cjacjach, które zakończyły się zatwierdzeniem przez Konferencję Organizacji Narodów Zjednoczonych ds. Wyżywienia i Rolnic- twa podczas jej dwudziestej siódmej sesji w listopadzie 1993 r. Porozumienia o wspieraniu przestrzegania przez statki rybackie międzynarodowych środków ochrony i zarządzania na pełnym morzu; Wspólnota podpisała Konwencję Narodów Zjednoczonych o pra- wie morza, która wymaga współpracy wszystkich członków spo- łeczności międzynarodowej na rzecz ochrony i zarządzania biolo- gicznymi zasobami na pełnym morzu; Porozumienie stanowi korzystne ramy dla wzmocnienia współ- pracy międzynarodowej w celu zapewnienia, że efektywność międzynarodowych środków ochrony i zarządzania nie jest obni- żana; w odniesieniu do rybołówstwa morskiego Wspólnota posiada upoważnienie do przyjmowania środków ochrony i zarządzania zasobami połowowymi oraz do zawierania umów w tej dziedzi- nie z państwami trzecimi lub organizacjami międzynarodowymi, jak to ustalono w oświadczeniu o kompetencjach, które Wspól- nota przedłożyła z chwilą przystąpienia do Organizacji Naro- dów Zjednoczonych ds. Wyżywienia i Rolnictwa; Porozumienie będzie stanowić integralną część Międzynarodo- wego Kodeksu Postępowania Odpowiedzialnych Połowów, wymienionego w Deklaracji z Cancún z maja 1992 r. ; (1) Dz. U. C 229 z 18. 8. 1994, str. 10. (2) Dz. U. C 18 z 23. 1. 1995, str. 438. rybacy wspólnotowi dokonują połowów na pełnym morzu, stąd w interesie Wspólnoty leży zatwierdzenie tego Porozumienia, 04/t. 2 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 323 PRZYJMUJE NINIEJSZĄ DECYZJĘ: Artykuł 1 Niniejszym Wspólnota Europejska zatwierdza Porozumienie o wspieraniu przestrzegania przez statki rybackie międzynarodo- wych środków ochrony i zarządzania na pełnym morzu. Tekst Porozumienia jest załączony do niniejszej decyzji. Artykuł 2 Przewodniczący Rady wyznaczy osobę upoważnioną do złoże- nia dokumentu przyjęcia u Dyrektora Generalnego Organizacji Narodów Zjednoczonych ds. Wyżywienia i Rolnictwa, zgodnie z art. X ust. 2 Porozumienia. Sporządzono w Luksemburgu, dnia 25 czerwca 1996 r. W imieniu Rady M. PINTO Przewodniczący


title: Uredba Komisije (ES) št. 1147/96 z dne 25. junija 1996 o spremembi prilog II in III k Uredbi Sveta (EGS) št. 2377/90 o določitvi postopka Skupnosti za določanje najvišjih mejnih vrednosti ostankov zdravil za uporabo v veterinarski medicini v živilih živalskega izvoraBesedilo velja za EGP

eurovoc_concepts:
animal product
food inspection
health control
medicinal product
veterinary medicinal product
waste

text: 196 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 19 31996R1147 L 151/26 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI 26. 6. 1996 UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1147/96 z dne 25. junija 1996 o spremembi prilog II in III k Uredbi Sveta (EGS) št. 2377/90 o določitvi postopka Skupnosti za določanje najvišjih mejnih vrednosti ostankov zdravil za uporabo v veterinarski medicini v živilih živalskega izvora (Besedilo velja za EGP) KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2377/90 z dne 26. junija 1990 o določitvi postopka Skupnosti za določanje najvišjih mejnih vrednosti ostankov zdravil za uporabo v veteri- narski medicini v živilih živalskega izvora (1), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 0000/96 (2), ter zlasti členov 6, 7 in 8 Uredbe, ker je v primeru zdravil za uporabo v veterinarski medicini, namenjenih nesnicam, živalim v laktaciji ali čebelam delavkam, treba določiti tudi najvišje mejne vrednosti ostankov za jajca, mleko ali med; ker je treba v Prilogo II k Uredbi (EGS) št. 2377/90 vnesti propan, n-butan, izobutan, papaverin, polietilen glikole (mole- kulska masa od 200 do 10 000), polikrezulen, magnezij in njegove spojine, papain in fenol; ker je zato, da se omogoči končanje znanstvenih študij, treba v Prilogo III k Uredbi (EGS) št. 2377/90 vnesti klorsulon in veda- profen; ker je treba v skladu z Uredbo (EGS) št. 2377/90 postopno določiti najvišje mejne vrednosti ostankov za vse farmakološko aktivne snovi, ki se uporabljajo v Skupnosti v zdravilih za uporabo v veterinarski medicini, namenjenih živalim za proiz- vodnjo živil; ker je treba do začetka veljavnosti te uredbe dopustiti rok 60 dni, da lahko države članice dovoljenja za promet z zadevnimi zdravili za uporabo v veterinarski medicini, ki so bila izdana v skladu z Direktivo Sveta 81/851/EGS (3), kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 93/40/EGS (4), po potrebi prilagodijo določbam te uredbe; ker je treba najvišje mejne vrednosti ostankov določiti šele potem, ko se v okviru Odbora za zdravila za uporabo v veteri- narski medicini preučijo vsi ustrezni podatki o varnosti ostankov zadevnih snovi za potrošnike živil živalskega izvora in o vplivu ostankov na industrijsko predelavo živil; ker je treba pri določanju najvišjih mejnih vrednosti ostankov zdravil za uporabo v veterinarski medicini v živilih živalskega izvora določiti živalske vrste, v katerih so lahko ostanki prisotni, najvišje mejne vrednosti, do katerih so lahko prisotni v vsakem zadevnem mesnem tkivu, pridobljenem iz zdravljene živali je pomemben za in naravo ostanka, ki spremljanje ostankov (marker ostanek); (ciljno tkivo), ker so ukrepi, predvideni s to uredbo, v skladu z mnenjem Stal- nega odbora za zdravila za uporabo v veterinarski medicini, SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: Člen 1 Prilogi II in III k Uredbi (EGS) št. 2377/90 se spremenita, kakor je določeno v Prilogi k tej uredbi. ker je za nadzor ostankov, kakor je določeno v ustrezni zako- nodaji Skupnosti, običajno treba določiti najvišje mejne vred- nosti ostankov za ciljna tkiva jeter ali ledvic; ker pa se jetra in ledvice pogosto odstranijo iz klavnih trupov, namenjenih za mednarodno trgovino, je torej treba vedno določiti najvišje mejne vrednosti ostankov tudi za mišična ali maščobna tkiva; Člen 2 Ta uredba začne veljati 60. dan po objavi v Uradnem listu Evrop- skih skupnosti. (1) UL L 224, 18. 8. 1990, str. 1. (2) UL L 151, 26. 6. 1996, str. 6. (3) UL L 317, 6. 11. 1981, str. 1. (4) UL L 214, 24. 8. 1993, str. 31. 03/Zv. 19 SL Uradni list Evropske unije 197 Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 25. junija 1996 Za Komisijo Martin BANGEMANN Član Komisije A. Priloga II se spremeni: 1. Anorganske kemikalije PRILOGA Farmakološko aktivna(-e) snov(-i) Živalska vrsta Druge določbe „1. 9 Magnezij 1. 10. Magnezijev sulfat 1. 11. Magnezijev hidroksid 1. 12. Magnezijev stearat 1. 13. Magnezijev glutamat 1. 14. Magnezijev orotat Vse vrste za proizvodnjo živil Vse vrste za proizvodnjo živil Vse vrste za proizvodnjo živil Vse vrste za proizvodnjo živil Vse vrste za proizvodnjo živil Vse vrste za proizvodnjo živil 1. 15. Magnezijev aluminijev silikat Vse vrste za proizvodnjo živil 1. 16. Magnezijev oksid 1. 17. Magnezijev karbonat 1. 18. Magnezijev fosfat 1. 19. Magnezijev glicerofosfat 1. 20. Magnezijev aspartat 1. 21. Magnezijev citrat 1. 22. Magnezijev acetat 1. 23. Magnezijev trisilikat 2. Organske spojine Vse vrste za proizvodnjo živil Vse vrste za proizvodnjo živil Vse vrste za proizvodnjo živil Vse vrste za proizvodnjo živil Vse vrste za proizvodnjo živil Vse vrste za proizvodnjo živil Vse vrste za proizvodnjo živil Vse vrste za proizvodnjo živil“ Farmakološko aktivna(-e) snov(-i) Živalska vrsta Druge določbe „2. 37 Propan 2. 38. n-butan 2. 39. Izobutan 2. 40. Fenol 2. 41. Papaverin 2. 42. Polikrezulen 2. 43. Papain Vse vrste za proizvodnjo živil Vse vrste za proizvodnjo živil Vse vrste za proizvodnjo živil Vse vrste za proizvodnjo živil Govedo Vse vrste za proizvodnjo živil Vse vrste za proizvodnjo živil“ Samo novorojena teleta Samo za lokalno uporabo 1 9 8 S L U r a d n i l i s t E v r o p s k e u n i j e 0 3 / Z v. 1 9 3. Snovi, splošno priznane kot varne Farmakološko aktivna(-e) snov(-i) Živalska vrsta Druge določbe „3. 62 Polietilen glikoli 10 000) (molekulska masa med 200 in Vse vrste za proizvodnjo živil“ B. Priloga III se spremeni: 1. 1. 1 Učinkovine proti infekcijam Kemoterapevtiki 1. 1. 5 Benzensulfonamidi Farmakološko aktivna(-e) snov(-i) Marker ostanek Živalska vrsta MRL Ciljna tkiva Druge določbe „1. 1. 5. 1 Klorsulon Klorsulon Govedo 5. 5. 1 Učinkovine proti vnetjem Nesteroidne učinkovine proti vnetjem 5. 1. 1 Derivat arilpropionske kisline 50 µg/kg Mišice 150 µg/kg Jetra 400 µg/kg Ledvice Začasne MRL prenehajo veljati 1. januarja 2000“ Farmakološko aktivna(-e) snov(-i) Marker ostanek Živalska vrsta MRL Ciljna tkiva Druge določbe „5. 1. 1. 1 Vedaprofen Vedaprofen Konji 100 µg/kg Jetra 1 000 µg/kg Ledvice 50 µg/kg Mišice Začasne MRL prenehajo veljati 1. januarja 1998“ 0 3 / Z v. 1 9 S L U r a d n i l i s t E v r o p s k e u n i j e 1 9 9


title: 96/428/CE: Décision du Conseil du 25 juin 1996 relative à l'adhésion de la Communauté à l'accord visant à favoriser le respect par les navires de pêche en haute mer des mesures internationales de conservation et de gestion

text: L_1996177FR. 01002401. xml 16. 7. 1996    FR Journal officiel de l'Union européenne L 177/24 DÉCISION DU CONSEIL du 25 juin 1996 relative à l'adhésion de la Communauté à l'accord visant à favoriser le respect par les navires de pêche en haute mer des mesures internationales de conservation et de gestion (96/428/CE) LE CONSEIL DE L'UNION EUROPÉENNE, vu le traité instituant la Communauté européenne, et notamment son article 43, en liaison avec l'article 228 paragraphe 2 première phrase et paragraphe 3 premier alinéa, vu la proposition de la Commission (1), vu l'avis du Parlement européen (2), considérant que la coopération internationale est essentielle pour assurer la conservation et l'utilisation rationnelle, responsable et durable des ressources biologiques de la haute mer; considérant que la Communauté a signé la convention des Nations unies sur le droit de la mer, qui oblige tous les membres de la communauté internationale à coopérer à la conservation et à la gestion des ressources biologiques de la haute mer; considérant que, en ce qui concerne la pêche maritime, la Communauté dispose de la compétence d'arrêter des mesures de conservation et de gestion des ressources de pêche et de conclure dans ce domaine des accords avec des pays tiers ou des organisations internationales, tel que ceci a été relevé dans la déclaration de compétence que la Communauté a présentée lors de son adhésion à l'Organisation des Nations unies pour l'alimentation et l'agriculture; considérant qu'il convient de décourager les pratiques qui consistent à demander l'attribution ou le changement du pavillon par des navires de pêche pour se soustraire au respect des mesures internationales de conservation et de gestion des ressources biologiques maritimes; considérant que chaque État membre doit dès lors s'acquitter de ses responsabilités pour assurer le respect des mesures internationales de conservation et de gestion par les navires de pêche autorisés à battre son pavillon par des moyens adéquats, efficaces et coordonnés sur le plan international; considérant que, à cette fin, la Communauté a participé à des négociations internationales qui se sont achevées par l'approbation par la conférence de l'Organisation des Nations unies pour l'alimentation et l'agriculture, lors de sa vingt-septième session en novembre 1993, de l'accord visant à favoriser le respect par les navires de pêche en haute mer des mesures internationales de conservation et de gestion; considérant que cet accord constitue un cadre utile pour le renforcement de la coopération internationale dans le but d'assurer que l'efficacité des mesures internationales de conservation et de gestion n'est pas compromise; considérant que cet accord fera partie intégrante du code international de conduite pour une pêche responsable invoqué dans la déclaration de Cancún de mai 1992; considérant que des pêcheurs communautaires exercent des activités de pêche en haute mer et qu'il est dès lors dans l'intérêt de la Communauté d'adhérer audit accord, DÉCIDE: Article premier La Communauté européenne adhère à l'accord visant à favoriser le respect par les navires de pêche en haute mer des mesures internationales de conservation et de gestion. Le texte de l'accord est joint à la présente décision. Article 2 Le président du Conseil désigne la personne autorisée à déposer l'instrument d'adhésion auprès du directeur général de l'Organisation des Nations unies pour l'alimentation et l'agriculture conformément à l'article X paragraphe 2 de l'accord. Fait à Luxembourg, le 25 juin 1996. Par le Conseil Le président M. PINTO (1)  JO no C 229 du 18. 8. 1994, p. 10. (2)  JO no C 18 du 23. 1. 1995, p. 438


title: Regulamentul (CE) nr. 1259/96 al Consiliului din 25 iunie 1996 de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 1883/78 privind normele generale de finanțare a intervențiilor de către Fondul European de Orientare și Garantare Agricolă, secțiunea Garantare

eurovoc_concepts:
EAGGF Guarantee Section
EU financing
agricultural product
interest
intervention buying

formats: pdf print xhtml

text: 82 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 03/vol. 19 31996R1259 2. 7. 1996 JURNALUL OFICIAL AL COMUNITĂȚILOR EUROPENE L 163/10 REGULAMENTUL (CE) NR. 1259/96 AL CONSILIULUI din 25 iunie 1996 de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 1883/78 privind normele generale de finanțare a intervențiilor de către Fondul European de Orientare ș(cid:13)i Garantare Agricolă, secțiunea Garantare CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 729/70 al Consiliului din 21 aprilie 1970 privind finanțarea politicii agricole comune (1), în special articolul 3 alineatul 2, având în vedere propunerea Comisiei, după consultarea Comitetului Fondului (FEOGA), întrucât, în cazul măsurilor de intervenție pentru care nu se fixează o sumă pe unitate în cadrul unei organizări comune a pie- ței, regulile de bază aplicabile finanțării comunitare sunt cele sta- bilite în Regulamentul (CEE) nr. 1883/78 al Consiliului (2), în spe- cial în ceea ce priveș(cid:13)te metoda de stabilire a sumelor care urmează a fi finanțate, finanțarea cheltuielilor care rezultă din mobilizarea fondurilor necesare pentru cumpărarea produselor de interven- ție, valorificarea stocurilor de reportat dintr-un exercițiu financiar în altul ș(cid:13)i finanțarea cheltuielilor care rezultă din operațiuni mate- riale de depozitare; întrucât articolul 5 din Regulamentul (CEE) nr. 1883/78 prevede că cheltuielile cu dobânzile suportate de statele membre pentru mobilizarea fondurilor utilizate la cumpărarea produselor prin intervenție publică sunt finanțate de către Comunitate în funcție de o rată uniformă a dobânzii; întrucât într-un stat membru poate apărea situația în care refinanțarea necesară pentru cumpărarea produselor agricole prin intervenție publică nu se poate realiza decât la rate ale dobânzii considerabil mai ridicate decât rata uniformă a dobânzii; dobânzii deosebit de ridicată plătită de statul membru în cauză ș(cid:13)i rata uniformă a dobânzii, lăsând totuș(cid:13)i o parte din această diferență în sarcina statului membru în cauză pentru a-l stimula să caute mijloacele de finanțare cel mai puțin costisitoare; (CEE) nr. 1883/78 prin Regulamentul întrucât mecanismul introdus în acest scop în articolul 5 din Regulamentul (CEE) nr. 1571/93 al Consiliului (3) pe o perioadă de trei ani funcțio- nează în mod satisfăcător, dar valabilitatea acestuia a expirat la sfârș(cid:13)itul exercițiului financiar 1995; întrucât diferențele semnificative dintre costurile de finanțare care au fost constatate în 1993 ș(cid:13)i care au determinat instituirea aces- tui mecanism există în continuare; întrucât, din acest motiv, este oportun să se prelungească durata de aplicare a mecanismului în cauză, ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT: Articolul 1 La articolul 5 din Regulamentul (CEE) nr. 1883/78, paragraful al treilea se înlocuieș(cid:13)te cu următorul text: „Prin derogare de la primul paragraf, dacă rata dobânzii suportată de un stat membru este mai mare decât dublul ratei uniforme a dobânzii, Comisia poate, în cadrul exercițiului la finanțarea cheltuielilor cu financiar 1996, să aplice, dobânzile contractate de statul membru în cauză, rata uniformă a dobânzii, majorată cu diferența dintre dublul acestei rate ș(cid:13)i rata reală suportată de către statul membru. ” Articolul 2 întrucât, în astfel de cazuri, este necesar să se prevadă un meca- nism de corecție care să preia o parte din diferența dintre rata Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare publicării în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene. (1) (2) JO L 94, 28. 4. 1970, p. 13. Regulament modificat ultima dată de Regulamentul (CE) nr. 1287/95 (JO L 125, 8. 6. 1995, p. 1). JO L 216, 5. 8. 1978, p. 1. Regulament modificat ultima dată de Regu- lamentul (CEE) nr. 1571/93 (JO L 154, 25. 6. 1993, p. 46). Se aplică pentru cheltuielile efectuate de la 1 octombrie 1995. (3) JO L 154, 25. 6. 1993, p. 46. 03/vol. 19 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 83 Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale ș(cid:13)i se aplică direct în toate statele membre. Adoptat la Luxemburg, 25 iunie 1996. Pentru Consiliu Preș(cid:13)edintele M. PINTO


title: Nařízení Komise (ES) č. 1147/96 ze dne 25. června 1996, kterým se mění přílohy II a III nařízení Rady (EHS) č. 2377/90, kterým se stanoví postup Společenství pro stanovení maximálních limitů reziduí veterinárních léčivých přípravků v potravinách živočišného původuText s významem pro EHP

text: 196 CS Úřední věstník Evropské unie 03/sv. 19 31996R1147 L 151/26 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ 26. 6. 1996 NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1147/96 ze dne 25. června 1996, kterým se mění přílohy II a III nařízení Rady (EHS) č. 2377/90, kterým se stanoví postup Spole- čenství pro stanovení maximálních limitů reziduí veterinárních léčivých přípravků v potravinách živočišného původu (Text s významem pro EHP) KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2377/90 ze dne 26. června 1990, kterým se stanoví postup Společenství pro stanovení maximálních limitů reziduí veterinárních léčivých přípravků v potravinách živočišného původu (1), naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 1140/96 (2), a zejména na články 6, 7 a 8 uvedeného nařízení, že v souladu s nařízením (EHS) vzhledem k tomu, č. 2377/90 musí být maximální stanoveny postupně pro všechny farmakologicky účinné látky, které jsou používány ve Společenství ve veterinárních léčivých přípravcích určených k podání zvířatům určeným k produkci potravin; limity reziduí vzhledem k tomu, že maximální limity reziduí mohou být stanoveny až poté, co Výbor pro veterinární léčivé přípravky zhodnotí všechny významné informace, které se týkají bezpeč- nosti reziduí příslušných látek pro spotřebitele potravin živočiš- ného původu a vlivu reziduí na průmyslové zpracování potravin; vzhledem k tomu, že při stanovování maximálních limitů pro rezidua veterinárních léčivých přípravků v potravinách živočiš- ného původu je nezbytné výslovně uvést druhy zvířat, u kte- rých mohou být rezidua přítomna, povolené hladiny ve všech významných poživatelných tkáních získávaných z ošetřených zvířat (cílová tkáň) a charakter rezidua, které je významné pro sledování reziduí (indikátorové reziduum); vzhledem k tomu, že pro kontrolu reziduí, jak je stanoveno v příslušných právních předpisech Společenství, musí být maximální limity reziduí obecně stanoveny pro cílové tkáně jater nebo ledvin; že játra a ledviny jsou však často z jatečných těl, která jsou předmětem mezinárodního obchodu, odstraňo- vány a maximální limity reziduí proto musí být rovněž vždy stanoveny i pro svalovou tkáň a tkáň tukovou; že vzhledem k tomu, léčivých v případě přípravků, které jsou určeny k použití u nosnic, u zvířat produkujících mléko nebo u včel, musí být maximální limity reziduí stanoveny rovněž pro vejce, mléko či med; veterinárních vzhledem k tomu, že propan, butan, isobutan, papaverin, glyceromakrogoly (o molekulové hmotnosti 200 až 10 000), polykresulen, hořčík a jeho sloučeniny, papain a fenol musí být zařazeny do přílohy II nařízení (EHS) č. 2377/90; vzhledem k tomu, že chlorsulon a vedaprofen musí být zařa- zeny do přílohy III nařízení (EHS) č. 2377/90, aby bylo umožněno dokončení vědeckých studií; vzhledem k tomu, že před tím, než toto nařízení vstoupí v platnost, musí být stanovena lhůta 60 dnů k tomu, aby členské státy mohly učinit veškeré úpravy, které mohou být nezbytné s ohledem na rozhodnutí o registraci příslušných veterinárních léčivých přípravků vydaná v souladu se směrnicí Rady směrnicí naposledy 93/40/EHS (4), aby byla zohledněna ustanovení tohoto nařízení; 81/851/EHS (3) pozměněnou vzhledem k tomu, že opatření uvedená v tomto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro veterinární léčivé přípravky, PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1 Přílohy II a III nařízení (EHS) č. 2377/90 se tímto mění tak, jak je stanoveno v příloze tohoto nařízení. Článek 2 Toto nařízení vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství. v platnost vstupuje šedesátým dnem po (1) Úř. věst. L 224, 18. 8. 1990, s. 1. (2) Úř. věst. L 151, 26. 6. 1996, s. 6. (3) Úř. věst. L 317, 6. 11. 1981, s. 1. (4) Úř. věst. L 214, 24. 8. 1993, s. 31. 03/sv. 19 CS Úřední věstník Evropské unie 197 Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne 25. června 1996. Za Komisi Martin BANGEMANN člen Komise A. Příloha II se mění takto: 1. Anorganické látky PŘÍLOHA Farmakologicky účinná látka (účinné látky) Druh zvířat Další ustanovení „1. 9 Hořčík 1. 10. Síran hořečnatý 1. 11. Hydroxid hořečnatý 1. 12. Stearan hořečnatý 1. 13. Glutaman hořečnatý 1. 14. Orotan hořečnatý Všechny druhy zvířat určené k produkci potravin Všechny druhy zvířat určené k produkci potravin Všechny druhy zvířat určené k produkci potravin Všechny druhy zvířat určené k produkci potravin Všechny druhy zvířat určené k produkci potravin Všechny druhy zvířat určené k produkci potravin 1. 15. Hlinitokřemičitan hořečnatý Všechny druhy zvířat určené k produkci potravin 1. 16. Oxid hořečnatý Všechny druhy zvířat určené k produkci potravin 1. 17. Zásaditý uhličitan hořečnatý Všechny druhy zvířat určené k produkci potravin 1. 18. Fosforečnan hořečnatý Všechny druhy zvířat určené k produkci potravin 1. 19. Glycerofosforečnan hořečnatý Všechny druhy zvířat určené k produkci potravin 1. 20. Aspartan hořečnatý 1. 21. Citronan hořečnatý 1. 22. Octan hořečnatý Všechny druhy zvířat určené k produkci potravin Všechny druhy zvířat určené k produkci potravin Všechny druhy zvířat určené k produkci potravin 1. 23. Trikřemičitan hořečnatý Všechny druhy zvířat určené k produkci potravin“ 2. Organické látky Farmakologicky účinná látka (účinné látky) Druh zvířat Další ustanovení „2. 37 Propan 2. 38. Butan 2. 39. Isobutan 2. 40. Fenol 2. 41. Papaverin 2. 42. Polykresulen 2. 43. Papain Všechny druhy zvířat určené k produkci potravin Všechny druhy zvířat určené k produkci potravin Všechny druhy zvířat určené k produkci potravin Všechny druhy zvířat určené k produkci potravin Skot Pouze pro novorozená telata Všechny druhy zvířat určené k produkci potravin Pouze pro topické použití Všechny druhy zvířat určené k produkci potravin“ 1 9 8 C S Ú ř e d n í v ě s t n í k E v r o p s k é u n i e 0 3 / s v. 1 9 3. Látky obecně považované za nezávadné Farmakologicky účinná látka (účinné látky) Druh zvířat Další ustanovení „3. 62 Glyceromakrogoly (o molekulové hmotnosti 200 Všechny druhy zvířat určené k produkci potravin“ až 10 000) B. Příloha III se mění takto: 1. Antiinfektiva 1. 1. Chemoterapeutika 1. 1. 5. Benzensulfonamidy Farmakologicky účinná látka (účinné látky) Indikátorové reziduum Druh zvířat MRL Cílová tkáň Další ustanovení „1. 1. 5. 1 Chlorsulon Chlorsulon Skot 5. Antiflogistika 5. 1. Nesteroidní antiflogistika 5. 1. 1. Deriváty kyseliny arylpropionové 50 µg/kg Svalovina 150 µg/kg Játra 400 µg/kg Ledviny Prozatímní MRL platí do 1. ledna 2000“ Farmakologicky účinná látka (účinné látky) Indikátorové reziduum Druh zvířat MRL Cílová tkáň Další ustanovení „5. 1. 1. 2 Vedaprofen Vedaprofen Koňovití 100 µg/kg Játra 1 000 µg/kg Ledviny 50 µg/kg Svalovina Prozatímní MRL platí do 1. ledna 1998“ 0 3 / s v. 1 9 C S Ú ř e d n í v ě s t n í k E v r o p s k é u n i e 1 9 9


title: Förslag till rådets beslut om bemyndigande för Kungadömet Sverige att införa eller fortsätta att tillämpa skattebefrielse eller nedsatta skattesatser för vissa mineraloljor som används för särskilda ändamål i enlighet med det förfarande som föreskrivs i artikel 8.4 i rådets direktiv 92/81/EEG

eurovoc_concepts:
Sweden
excise duty
industrial policy
mineral oil
tax harmonisation

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 25. 06. 1996 KOM(96) 298 slutlig Förslag till RÅDETS BESLUT om bemyndigande för Kungadömet Sverige att införa eller fortsätta att tillämpa skattebefrielse eller nedsatta skattesatser för vissa mineraloljor som används för särskilda ändamål i enlighet med det förfarande som föreskrivs i artikel 8. 4 i rådets direktiv 92/81/EEG (framlagt av kommissionen) MOTIVERING i rådets direktiv 92/81/EEG1 om harmonisering av strukturerna för Enligt artikel 8. 4 punktskatter på mineraloljor får rådet, genom enhälligt beslut på kommissionens förslag, tillåta en medlemsstat att införa regler om skattebefrielse eller nedsättning av skatten som motiveras av särskilda hänsyn. De svenska myndigheterna har underrättat kommissionen om att de önskar utöka tillämpningen av den nedsatta skattesatsen gällande mineraloljor för industriellt bruk som har beviljats genom anslutningsakten^ (bilaga 9, skatter, punkt 96). Sverige önskar fortsätta att tillämpa en nedsatt punktskattesats för mineraloljor genom att samtidigt tillämpa en skattesats som understiger den företag med en mycket stor allmänna nivån och energiförbrukning. 3 införa en nedsatt skattesats för De övriga medlemsstaterna har i enlighet med direktivets bestämmelser underrättats om denna begäran. Direktivet föreskriver att kommissionen regelbundet skall se över dessa regler om skattebefrielse och skattenedsättning. Om kommissionen finner att dessa regler inte längre kan upprätthållas, eftersom de snedvrider konkurrensen eller stör den inre marknadens funktion eller är oförenliga med gemenskapens politik inom miljöskyddsområdet, skall den lägga fram lämpliga förslag till rådet. Under alla omständigheter skall kommissionen senast den 31 december 1996 lägga fram en rapport för rådet avseende dessa regler om skattebefrielse och skattenedsättning. EGTnrL316, 31. 10. 1992, s. 12. EGT C 241, 29. 8. 1994, s. 339, s. 352. 1 2 3 De Svenska myndigheterna klassar företag som mycket energiintensiva, i de fall C02-skatten överstigar 0,8% av fösäljningsvärdet. Förslag RÅDETS BESLUT om bemyndigande för Kungadömet Sverige att införa eller fortsätta att tillämpa skattebefrielse eller nedsatta skattesatser för vissa mineraloljor som används för särskilda ändamål i enlighet med det förfarande som föreskrivs i artikel 8. 4 i rådets direktiv 92/81/EEG EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets direktiv 92/81/EEG av den 19 oktober 1992 om harmonisering av strukturerna för punktskatter på mineraloljor, särskilt artikel 8. 4 i detta, med beaktande av kommissionens förslag, och med beaktande av följande: Enligt artikel 8. 4 i rådets direktiv 92/81/EEG får rådet genom enhälligt beslut på kommissionens förslag tillåta en medlemsstat att införa regler om skattebefrielse eller nedsättning av punktskatten på mineraloljor som motiveras av vissa särskilda hänsyn. De svenska myndigheterna har underrättat kommissionen om att de önskar att införa en nedsättning av punktskatterna för mineraloljor för industriellt bruk som har beviljats genom anslutningsakten. Sverige önskar att tillämpa en nedsatt punktskattesats för mineraloljor genom att samtidigt tillämpa en skattesats som understiger den allmänna nivån och en nedsatt skattesats för företag med en mycket stor energiförbrukning. Övriga medlemsstater har underrättats om denna anmälan. Kommissionen och samtliga medlemsstater godkänner att denna skattebefrielse är berättigad mot bakgrund av särskilda hänsyn och att den inte ger upphov till snedvridning av konkurrensen eller stör den inre marknadens funktion. Kommissionen ser regelbundet över skattenedsättningar och skattebefrielser för att kontrollera att de är förenliga med den inre marknadens funktion och med gemenskapens miljöpolitik. Enligt artikel 8. 6 i rådets direktiv 92/81/EEG skall rådet senast den 31 december 1996 på grundval av en rapport från kommissionen på nytt pröva läget. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 1 enlighet med bestämmelserna i artikel 8. 4 i rådets direktiv 92/81/EEG och utan att det påverkar tillämpningen av de skyldigheter som föreskrivs i rådets direktiv 92/82/EEG av den 19 oktober 1992 om tilJnärmning av punktskattesatser för mineraloljor , bemyndigas Sverige att fram till och med den 31 december 1998 tillämpa en nedsatt punktskattesats för mineraloljor for industriellt bruk genom att samtidigt tillämpa en skattesats som understiger den allmänna nivån och en nedsatt skattesats för företag med en mycket stor energiförbrukning, under att dessa skattesatser i varje enskilt fall är förenliga med de minimipunktskattesatser mineraloljor som gemenskapslagstiftningen föreskriver och inte ger upphov till snedvridning av konkurrensen. förutsättning för Artikel 2 Detta beslut riktar sig till Kungadömet Sverige. Utfärdat i Bryssel den På rådets vägnar Ordförande ' ' < i i. < , ( 4 EGTnrL316, 31. 10. 1992, B. 19. ISSN 1024-4506 KOM(96) 298 slutlig DOKUMENT SV 02 09 12 Katalognummer : CB-CO-96-307-SV-C ISBN 92-78-05760-6 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg y