title: Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) tietyistä kalavarojen teknisistä säilyttämistoimenpiteistä

eurovoc_concepts:
catch of fish
conservation of fish stocks
fishery management
fishing area
fishing net

formats: html pdf pdfa1b print

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 25. 06. 1996 KOM(96) 296 lopull. 96/0160 (CNS ) Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) tietyistä kalavarojen teknisistä säilyttämistoimenpiteistä (komission esittämä) PERUSTELUT Joulukuun 21-22 päivänä 1995 pidetyssä ministerineuvoston kokouksessa komissio esitteli "Kertomuksen yhteisen kalastuspolitiikan teknisten toimenpiteiden soveltamisesta" (KOM(95) 669 lopullinen). Kertomuksen loppupäätelmänä oli, että nykyisin voimassa olevat tekniset asetukset (jotka koskevat Atlanttia, Itämerta ja Välimerta) eivät ole tarpeeksi tehokkaita nuorten kalojen pyynnin vähentämisessä ja siinä esitettiin erilaisia tapoja, joilla niiden tehokkuutta voitaisiin parantaa. Tämä asiakirjan perusteella komissio sitoutui esittelemään 1 päivänä kesäkuuta 1996 ehdotuksia nykyisten teknisten toimenpiteiden muutoksiksi, jotka parantaisivat niiden tehokkuutta nuorten kalojen pyynnin välttämisessä. Kun tämä uusi asetus hyväksytään, se korvaa neuvoston asetuksen teknisistä (ETY) N:o 3094/86 säilyttämistoimenpiteistä Atlantin kalastusalueilla. tietyistä kalavarojen Kaksi tärkeää huomioon otettavaa seikkaa tämän ehdotuksen yhteydessä ovat seuraavat: toimenpiteitä nuorten kalojen pyynnin Ensinnäkin ehdotetaan kahdenlaisia vähentämiseksi: parannetaan hinattavien pyydysten valikoivuutta noudattaen nykyistä lainsäädäntöä ja rajoitetaan kalastustoimintaa sellaisilla alueilla ja sellaisina kausina, joina nuoria kaloja esiintyy runsaasti. Toiseksi nykyisten asetusten soveltamisesta saatu kokemus osoittaa, että olemassa olevat säännöt ovat monimutkaisia, vaikeita ymmärtää (niin kalastuksen hallinnosta vastaavien henkilöiden kuin kalastajien mielestä) ja vaikeita valvoa. Nämä vaikeudet tekevät osaltaan sääntelystä tehotonta. Tämän vuoksi tämän ehdotuksen säännökset ja määräykset pyrkivät olemaan yksinkertaisia, ymmärrettäviä ja helposti valvottavia. Hinattavien pyydysten valikoivuus tapa Monet tekijät vaikuttavat hinattavien pyydysten valikoivuuteen: silmäkoko, langan paksuus, eräiden laitteiden käyttö (erottelevat troolit, neliösilmäpaneelit) jne. Nämä eri mahdollisuudet eivät sulje toisiaan pois; päinvastoin, joissakin tapauksissa niitä voidaan yhdistää. Tehokkain yksittäinen lisätä hinattavien pyydysten valikoivuutta on kuitenkin silmäkoon suurentaminen. Tämän vuoksi ehdotuksessa keskitytään yleiseen silmäkokojen suurentamiseen nykyinen tilanne huomioon ottaen, mutta siinä on myös muita kalastuspyydysten ominaisuuksia koskevia säännöksiä. Samaan aikaan neliösilmäpaneelien käyttöä lajien erottelemiseksi toisistaan tai valikoivuuden parantamiseksi ehdotetaan pakolliseksi suurimpien silmäkokojen osalta. Ehdotuksessa säädetään Atlantin vesillä yleisten hinattavien pyydysten silmäkoosta (Skagerrakia ja Kattegatia lukuun ottamatta). Teknisten toimenpiteiden olisi kohdistuttava pikemminkin tiettyihin kalakantoihin (yhdessä pyydettyihin lajiryhmiin) kuin maantieteellisiin alueisiin. a Skagerrakia ja Kattegatia käsitellään erikseen. Syy tähän on se, että tämän alueen teknisistä toimenpiteistä on allekirjoitettu pöytäkirja Norjan kanssa vuonna 1982. Vaikka biologisia perusteita siihen, että Skagerrakin ja Kattegatin säännökset ovat erilaiset kuin Pohjanmeren säännökset, ei ole juurikaan olemassa, ja vaikka komissio pyrkii saamaan tämän alueen toimenpiteet samanlaisiksi kuin muualla Atlantilla, näiden toimenpiteiden muutoksista on sovittava ensin Norjan kanssa. Rajallisen ajan vuoksi tätä asiaa koskevat neuvottelut Norjan kanssa pidetään sen jälkeen kun komissio on hyväksynyt tämän ehdotuksen. tai kiellettyjä silmäkokoja. Periaatteessa kaikkia Ehdotuksessa ei käsitellä sallittuja silmäkokoja saa käyttää (erästä silmäkokoluokkaa lukuun ottamatta) edellyttäen, että aluksella olevien kalojen lajikoostumus vastaa säädettyjä prosenttiosuuksia. Siinä määrin kuin mahdollista, kaikkia tiettyä silmäkokoluokkaa vastaavien kohdelajeja pyydetään yhdessä. Lisäksi ehdotetaan, että aluksella pidettyjä silmäkooltaan erilaisia verkkoryhmiä olisi mahdollisimman vähän asianmukaisen valvonnan helpottamiseksi. Ehdotukseen kuuluu viitesilmäkokojen yleinen suurentaminen. Tieteelliset tutkimukset osoittavat, että eräiden kantojen lisääntymisen osalta tästä suurentamisesta olisi odotettavissa pitkäaikaista hyötyä. Tiettyjen lajien pyynnissä sallitaan myös pienemmät silmäkoot, mutta aluksella pidettyjen kohdelajien prosenttiosuuden on silloin oltava tietyn suuruinen. ÎVÏiiita toimenpiteitä nuorten kalojen pyynnin vähentämiseksi: suljetut alueet/kaudet Nuorten kalojen pyyntiä voidaan rajoittaa myös sulkemalla eräitä alueita joinakin vuodenaikoina, joina merkityksellisten lajien nuorilla kaloilla on tapana kerääntyä näille alueille. Jotta nämä toimenpiteet olisivat tehokkaita, näitä alueita koskevien edellytysten olisi oltava niin tiukkoja kuin mahdollista. Erityistä huomiota on kiinnitetty kummeliturskan säilyttämiseen. Tämän päämäärän saavuttamiseksi kummeliturskan suojelualueita on lisätty, huomioon ottaen nykyinen lainsäädäntö, ja joihinkin alueisiin sovellettavia edellytyksiä on tiukennettu. Joissakin tapauksissa on säännelty suljetuista alueista/kausista kutevien aikuisten kalojen suojelemiseksi kalastukselta. Tämä koskee silliä ja pohjakalalajeja eräillä alueilla. Vähimmäiskoot Koska hinattavien pyydysten vähimmäissilmäkokoja on yhdenmukaistettu, myös kalojen vähimmäiskokoja on yhdenmukaistettu. Lisäksi on harkittu kalojen vähimmäiskoon määrittelyä sellaisten lajien osalta, jotka muodostavat suurimman osan saaliista ja jotka siis vaikuttavat kalastajien käytökseen. Vähimmäiskoot vastaavat, siinä määrin kuin se on mahdollista, hinattavien pyydysten valikoivuutta: suurten pohjakalalajien vähimmäiskoko on laskettu joka lajia vastaavan silmäkoon L^-arvona silloin kun valikoivuustietoja on saatavilla. Tietyn silmäkoon L^-arvo vastaa sellaisen kalan pituutta, joita on 25 prosenttia kyseiseen verkkoon jäävistä kaloista. Toisin sanoen vähimmäiskoot määritellään siten, että tietylle lajille tai tietylle lajiryhmälle suunniteltu silmäkoko tekee sopivan kokoisten kalojen pyynnin mahdolliseksi. <L<\ Rakenne ja ulkoasu Jotta asetus olisi mahdollisimman yksinkertainen, helposti ymmärrettävä ja helppo panna täytäntöön, ehdotuksessa on otettu huomioon kaksi näkökohtaa: a) b) Sisältö. Poikkeuksia yleisiin sääntöihin on tehty mahdollisimman vähän. Muoto. Kielestä on pyritty tekemään niin yksinkertaista ja selkeää kuin mahdollista. Asetuksen yksinkertaistamiseksi: eräät nykyisessä asetuksessa olemassa olevat poikkeukset vain monimutkaistavat sitä eivätkä välttämättä ole perusteltuja tai tarpeellisia. Niitä ei ole sisällytetty tähän ehdotukseen; eräät erityisiin poikkeuksiin liittyvät hallinnolliset vaatimukset on poistettu tekstistä ja ne on tarkoitus käsitellä komission asetuksissa. Tekstin saattamiseksi ymmärrettävämmäksi: ehdotetaan uutta yksinkertaisempaa ulkoasua ja rakennetta. Artiklat ovat lyhyitä ja luvuille ja artikloille on annettu otsikoita niiden sisällön selventämiseksi; jos mukaan on otettu erityinen poikkeus tai säännös, se on perusteltu johdanto-osassa. Tarkoituksena on selittää asianmukaisesti kaikki asetuksen säännökset; ulkoasun osalta hinattavien ja kiinteiden pyydysten silmäkokotaulukoissa liitetään yhteen kohdelajeja koskevat eri silmäkokoluokat ja määritellään kohdelajien vähimmäisprosenttiosuudet. Nykyisessä asetuksessa oleva viittaus "suojeltuihin lajeihin" ei ole tässä yhteydessä tarpeellinen. Asetuksen täytäntöönpanon helpottamiseksi: eräitä epäselviä ilmaisuja on paranneltu. Esimerkiksi ilmaus "kalastaa. " on korvattu ilmaisulla "pitää aluksella. ". Koska tarkastajan on mahdotonta määritellä, mitä kalastaja yrittää "kalastaa", ilmaus "pitää aluksella" on objektiivinen arviointiperuste asiaa koskevien säännösten täytäntöönpanolle. Kokonaisuudessaan tämä ehdotus edustaa merkittävää parannusta teknisiä toimenpiteitä koskevaan lainsäädäntöön aikaisempaan verrattuna. Joiltakin osin se vaikuttaa vähemmän tiukalta kuin voimassa oleva asetus (esimerkiksi käsitteen "suojellut lajit" poistamisen osalta), mutta näiden säännösten päämääränä on antaa enemmän joustovaraa kalastajille ja vähentää pois heitettyjen kalojen määrää. Ehdotuksessa käsitellään myös jouston lisäämistä aluksella pidettyjen lajien ylimääräisten yksilöiden pois heittämisen osalta korottamalla käytetyn silmäkoon osalta sallittujen saaliiden prosenttiosuuksia. Siinä missä nykyisessä lainsäädännössä edellytetään, että ylimääräiset saaliit a- heitetään heti pois, tässä ehdotuksessa säädetään joustavammasta toimenpiteestä, joka sallii pois heittämisen pyyntimatkan päätteeksi. Tämän jouston tarkoituksena on vähentää sivusaaliiden määrää siten, että kalastajat voivat korvata joidenkin verkonnostojen liian suuren muiden kuin kohdelajien prosenttiosuuden myöhempien verkonnostojen yhteydessä. Joka tapauksessa nämä osatekijät on otettu laajasti huomioon tähän ehdotukseen sisältyvän pyydysten valikoivuuden yleisellä parantamisella. Neuvostoa pyydetään hyväksymään tämä ehdotus. \ c Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o. /. annettu tietyistä kalavarojen teknisistä säilyttämistoimenpiteistä EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon,1 ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon,2 sekä katsoo, että asetus neuvoston teknisistä säilyttämistoimenpiteistä 7 päivänä lokakuuta 1986 annetusta neuvoston asetuksesta (ETY) N:o 3094/86, jota on muutettu usein ja olennaisin osin, tietyistä kalavarojen kodifikaatio. on (ETY) asetuksen (ETY) N:o 3094/86 soveltamisesta saadun kokemuksen myötä on tullut esiin tiettyjä puutteellisuuksia, jotka aiheuttavat ongelmia soveltamisessa ja valvonnassa; ne olisi oikaistava, erityisesti vähentämällä erilaisten silmäkoon määrittelyjen lukumäärää, poistamalla suojeltujen lajien käsite ja rajoittamalla niiden eri silmäkokojen lukumäärää, joita aluksella saa pitää (5 ja 9 artikla, hinattavat pyydykset -liite); tämän vuoksi on asianmukaista korvata asetus (EY) N:o. 11 artiklaa ja osaa 9 artiklasta lukuun ottamatta, uudella tekstillä, on tarpeen määritellä periaatteet ja tietyt menettelyt teknisten säilyttämistoimenpiteiden vahvistamiseksi yhteisön tasolla siten, että kukin jäsenvaltio voi hallita kalastustoimintaa sen lainkäyttövaltaan tai suvereniteettiin kuuluvilla merialueilla, olisi saavutettava toimenpiteiden mukauttamisen ja sääntöjen soveltamista helpottavan yhdenmukaisuuden vaatimuksen välillä, tasapaino eri kalastusmuotoja koskevien teknisten perustamissopimuksen 130 r artiklan 2 kohdassa vahvistetaan, että kaikkiin yhteisön toimenpiteitiin on sisällyttävä ympäristönsuojelun vaatimukset erityisesti ennalta varautumisen periaatteen mukaisesti, luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21 päivänä toukokuuta 1992 on annettu neuvoston direktiivi 92/43/ETY; siinä on luettelo tämän direktiivin vaatimusten mukaisesti suojeltavien meren eliöiden lajinimistä, ' 2 EYVL N:o C. EYVL N:o C. cl meren biologisten luonnonvarojen suojelun ja kalavarojen tasapainoisen hyödyntämisen varmistamiseksi sekä kalastajien että kuluttajien etujen mukaisesti olisi säädettävä teknisistä säilyttämistoimenpiteistä yksilöimällä muun muassa tiettyjen lajien pyyntiin soveltuvat vähimmäissilmäkoot ja muut pyydysten ominaisuudet sekä aluksesta purettavien meren eliöiden vähimmäiskoot ja tietyillä alueilla, tiettyinä aikoina ja tietyillä pyydyksillä ja tietyillä laitteilla kalastamista koskevat rajoitukset; tieteellisten lausuntojen perusteella olisi säädettävä hinattavien pyydysten silmäkokojen suurentamisesta pyydettäessä eräitä meren eliölajeja ; ja säädettävä neliösilmäverkkojen pakollisesta käytöstä, koska tällä voi olla merkittävä asema nuorten meren eliöiden pyynnin vähentämisessä; olisi vältettävä entistä pienempien silmäkokojen käyttö kiinteissä pyydyksissä, koska se johtaa kyseisen kalastuksen kohdelajin nuorten kalojen lisääntyvään kuolleisuuteen; olisi määritettävä vähimmäissilmäkoot kiinteille pyydyksille, kiinteitä pyydyksiä käytettäessä saaliiden lajikoostumus ja niihin liittyvät kalastuskäytännöt vaihtelevat eri maantieteellisillä alueilla; nämä erot ovat riittävä peruste erilaisten toimenpiteiden soveltamiselle kyseisillä alueilla, tiettyjä kalajauhoksi tai öljyksi jalostettavaksi tarkoitettuja lajeja voidaan pyytää pienempiä silmäkokoja käyttäen, jos tämä pyynti ei vaikuta kielteisesti muihin lajeihin, poisheittämistä olisi vähennettävä niin paljon kuin mahdollista; aluksesta purkamiselle asetettuja vähimmäiskokoja olisi sovellettava muodostavat pääosan yhteisön kalastusalusten tekemistä purkauksista, lajeihin, jotka aluksesta purettavan lajin vähimmäiskoon olisi vastattava sen pyytämiseen käytetyn silmäkoon valikoivuutta, olisi määriteltävä, miten meren eliöiden koko mitataan, olisi säädettävä kasvualueiden suojelusta ottaen huomioon eri alueiden biologiset erityisolosuhteet, nuorten sillien suojelemiseksi olisi annettava erityissäännöksiä kilohailin pyytämisestä ja pitämisestä aluksella, tiettyjen alueiden perinteisten kalastuskäytäntöjen huomioon ottamiseksi olisi annettava erityissäännöksiä sardellin ja tonnikalan pyytämisestä ja pitämisestä aluksella, kierrenuotan käyttö merinisäkkäiden yhteydessä tai niiden läheisyydessä esiintyviin kalaparviin voi aiheuttaa näiden merinisäkkäiden saaliiksi joutumisen ja kuoleman; oikein käytettynä kierrenuotta on kuitenkin tehokas kalastusmenetelmä, jolla voidaan rajata saaliiksi ainoastaan halutut kohdelajit; tämän vuoksi merinisäkkäiden saartaminen kierrenuotilla on kiellettävä, tieteellisen tutkimuksen, kantojen keinotekoisen elvyttämisen ja siirtoistutuksen häiritsemisen estämiseksi tätä asetusta ei pitäisi soveltaa toimiin, joita tarkoitetun tutkimuksen tekeminen edellyttää, tietyt säilyttämisen yhteydessä tarvittavat toimenpiteet sisältyvät neuvoston asetuksiin (ETY) N:o 2930/86, N:o 3760/92 ja N:o 2847/93 ja sen vuoksi ei ole tarpeen toistaa niitä, jos kalavarojen säilyttämiseen kohdistuu vakava uhka, olisi komissiolla ja jäsenvaltioilla oltava oikeus toteuttaa väliaikaisesti tilanteen vaatimia toimenpiteitä, luonteeltaan täysin paikalliset kansalliset lisätoimenpiteet voidaan säilyttää tai säätää sen jälkeen, kun komissio on tutkinut, ovatko ne sopusoinnussa yhteisön oikeuden kanssa ja yhteisen kalastuspolitiikan mukaisia, ja tämän asetuksen soveltamista koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen antaminen voi olla tarpeen; tällaisista toimenpiteistä ja säännöistä olisi säädettävä asetuksen (ETY) N:o 3760/92 18 artiklassa vahvistettua menettelyä noudattaen, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN : 1 artikla Tätä kalavarojen teknisiä säilyttämistoimenpiteitä koskevaa asetusta sovelletaan jäsenvaltioiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvilla 2 artiklassa määritellyillä merialueilla tapahtuvaan kalavarojen pyyntiin ja aluksesta purkamiseen, jollei 29 artiklasta tai 38 artiklasta muuta johdu. 1 OSASTO: MAARTIELVIAT 2 artikla 1. Tässä asetuksessa sovelletaan seuraavia määritelmiä merialueista: Alue 1: Kaikki vesialueet, jotka sijaitsevat pohjoiseen ja länteen sellaisesta linjasta, joka leveysasteesta ja 18. läntisestä pituusasteesta suoraan ulottuu 48. pohjoisesta pohjoiseen 60. pohjoiseen läntiseen pituusasteeseen; siitä suoraan pohjoiseen 60. 30' pohjoista leveyttä, siitä suoraan itään 4. läntiseen pituusasteeseen; siitä suoraan pohjoiseen 64. pohjoiseen leveysasteeseen ja lopuksi suoraan itään Norjan rannikolle. leveysasteeseen, siitä suoraan itään 5. Alue 2\ Kaikki 48. pohjoisen leveysasteen pohjoispuolella sijaitsevat vesialueet, alueeseen 1 ja ICES-alueisiin III b, III c ja III d kuuluvia vesialueita lukuun ottamatta. Alue 3: Kaikki ICES-alueisiin VIII ja IX kuuluvat vesialueet. Alue 4: Kaikki ICES-alueeseen X kuuluvat vesialueet. Alue 5: Itäisen Keski-Atlantin alueisiin 34. 1. 1, 34. 1. 2 ja 34. 1. 3 ja Yhdistyneiden kansakuntien Elintarvike-ja maatalousjärjestön (FAO) kalastusalueen 34 alueeseen 34. 2. 0 (CECAF- alue) kuuluvat vesialueet. Alue 6: Kaikki Ranskan Guayanan departementin rannikon edustalla olevat vesialueet, jotka kuuluvat mainitun departementin suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan. Alue 7: Kaikki Ranskan Martiniquen ja Guadeloupen departementtien rannikoiden edustalla olevat vesialueet, jotka kuuluvat mainittujen departementtien suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan. Alue 8: Ranskan Réunionin departementin rannikon edustalla olevat vesialueet, jotka kuuluvat mainitun departementin suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan. Tässä asetuksessa lyhentein "ICES " ja "CECAF" ilmaistut maantieteelliset alueet ovat Itäisen Keski-Atlantin vastaavasti kansainvälisen merentutkimusneuvoston kalastuskomitean määrittämät maantieteelliset alueet. Ne on esitetty, jollei myöhemmistä muutoksista muuta johdu, komission ilmoituksissa 85/C 335/02 ja 85/C 347/05. ja Edellä olevassa 1 kohdassa tarkoitetut alueet voidaan jakaa maantieteellisiin alueisiin erityisesti 2 kohdassa tarkoitettujen määritelmien perusteella 52 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. 2. 3. 4. Sen rajoittamatta, mitä 2 kohdassa säädetään, tätä asetusta sovellettaessa: - Kattegat rajoittuu pohjoisessa Skagenin majakassa Tistlarnan majakkaan ulottuvaan ja sen jälkeen lähimpään Ruotsin rannikon kohtaan jatkuvaan linjaan, ja etelässä linjaan Hasenore Hoverista Gniden Oddeen, Korshagesta Spodsbjergiin ja Gillbjerg Hovedista Kulleniin. - Skagerrak rajoittuu lännessä linjaan Hanstholmin majakasta Lindesnesin majakkaan, ja etelässä Skagenin majakasta Tistlarnan majakkaan ulottuvaan ja sen jälkeen lähimpään Ruotsin rannikon kohtaan jatkuvaan linjaan. - Pohjanmeri sisältää ICES-suuralueen IV sekä ICES-alueen II a 64. pohjoisen leveysasteen eteläpuolella sijaitsevan osan sekä ICES-alueen III a osan, joka ei kuulu Skagerrakiin, toisessa luetelmakohdassa. se on määriteltynä tämän kohdan sellaisena kun 3 artikla Tässä asetuksessa "meren eliöillä" tarkoitetaan liitteessä I lueteltuja lajeja tai lajiryhmiä. 4 artikla Tässä asetuksessa tarkoitetaan : a) b) c) verkon "vähimmäissilmäkoolla" sitä silmäkokoa, mikä on siinä verkon osassa, jossa silmäkoko on pienin, "neliösilmäisellä verkolla" tarkoitetaan verkkoa, jonka silmätankojen suunnista toinen on samansuuntainen ja toinen suorassa kulmassa verkon pituusakseliin nähden, "pohjaan ankkuroiduilla verkoilla" tai "havaksen silmällä pyytävillä verkoilla" tarkoitetaan kiinteitä pyydyksiä, jotka koostuvat yhdestä verkon osasta ja jotka on jollain tavoin kiinnitetty merenpohjaan, d) "riimuverkoilla" tarkoitetaan kiinteitä pyydyksiä, jotka koostuvat kahdesta tai useammasta verkosta, jotka on ripustettu samansuuntaisesti samaan yläpaulaan ja jollain tavoin kiinnitetty meren pohjaan. II OSASTO: VERKOT JA NIIDEN KAYTIÖEDELJLYTYKSCT LUKU I: HINATTAVIA VERKKOJA KOSKEVAT SÄÄNNÖKSET 5 artikla 1. Jokaisen liitteessä II, III ja IV mainitulla alueella tai maantieteellisellä alueella soveltuvin osin mainittuina ajanjaksoina on kiellettyä käyttää troolia, ankkuroitua kierrenuottaa tai vastaavaa hinattavaa verkkoa, ellei: sen vähimmäissilmäkoko vastaa jotakin liitteissä määrättyä silmäkokoluokkaa ja tällä verkolla pyydetty ja aluksella pidetty saalis sisällä liitteessä esitetyn silmäkokoluokkaa vastaavan prosenttiosuuden suuruisen tai sitä suuremman määrän kohdelajia. 2. Kohdelaj ien vähimmäisprosenttiosuus voidaan saada yhdistämällä kaikkien kohdelaj ien määrät. 6 artikla 1. 2. 3. 4. Liitteessä II, III ja IV tarkoitetut prosenttiosuudet lasketaan prosentteina kaikkien aluksessa lajiteltujen tai aluksesta purettujen meren eliöiden painosta. Prosenttiosuudet voidaan laskea yhden tai useamman edustavan otoksen perusteella. Sen rajoittamatta, mitä 1 kohdassa säädetään, aluksella pidettyjen ja alle 16 millimetrin silmäkoon verkoilla pyydettyjen tuulenkalojen prosenttiosuus voidaan määritellä ennen lajittelua. Tätä artiklaa sovellettaessa kokonaisen keisarihummerin painon ja keisarihummerin pyrstön painon välinen vastaavuus saadaan kertomalla keisarihummerin pyrstön paino kolmella. 7 artikla 1. 2. On kiellettyä pitää aluksella tai käyttää trooleja, ankkuroituja kierrenuottia tai vastaavia hinattavia verkkopyydyksiä, joiden troolin perässä ympärysmitassa laskettuna on enemmän kuin 100 silmää lukuun ottamatta jameköysiä ja liitoskohtia. Edellä olevaa 1 kohtaa sovelletaan verkkoihin, joiden vähimmäissilmäkoko on vähintään 70 mm 8 artikla 1. 2. 3. 4. Hinattavissa verkoissa, joiden silmäkoko on vähintään 70 mm, on käytettävä troolin perän ylemmässä puoliskossa verkon palaa (luukku tai ikkuna), jonka silmäkoko on vähintään yhtä suuri kuin troolin perässä. Seuraavia edellytyksiä sovelletaan kaikkiin 1 kohdassa tarkoitettuihin verkon osiin, joissa on neliön muotoiset silmät: a) b) e) sen on oltava vähintään 3 metriä pitkä, sen on oltava kiinnitetty verkon pitkittäiseen reunaan siten, että sen verkon osan, johon neliösilmäverkon osa on kiinnitetty, venytetty pituus on yhtä suuri kuin pituussuuntaisen osan venytetty pituus, sen on peilelliivä leveydessä nisiäkin (*0 pmsenllin siilii verkon osasia, johon se on k iii mildly. On kiellettyä pitää aluksella silmäkooltaan 32-54 millimetrin hinattavilla verkoilla pyydettyjä katkarapuja, ellei verkon yläosassa ole neliösilmäverkon palaa, jonka vähimmäissilmäkoko on kaksi kertaa yhtä perän vähimmäissilmäkoko. suuri kuin verkon a) On kiellettyä pitää aluksella silmäkooltaan 55-60 millimetrin pohjakalalajien pyyntiin tarkoitetuilla hinattavilla verkoilla pyydettyjä pohjankatkarapuja, ellei verkon yläosassa ole neliösilmäverkon palaa, jonka vähimmäissilmäkoko on kaksi kertaa yhtä suuri kuin verkon perän vähimmäissilmäkoko. b) On kuitenkin sallittua pitää aluksella a alakohdassa kuvatuilla verkoilla pyydettyjä pohjankatkarapuja, edellyttäen, että niitä ei ole yli 5 prosenttia aluksella olevien mainitulla verkolla pyydettyjen meren eliöiden kokonaispainosta. 9 artikla 1. 2. Aluksilla, joilla pidetään tai käytetään vähimmäissilmäkooltaan vähintään 110 millimetrin hinattavia verkkoja on kiellettyä samanaikaisesti pitää aluksella tai käyttää silmäkooltaan alle 110 millimetrin hinattavia verkkoja. Aluksilla on sallittua pitää tai käyttää kahta eri silmäkokoa olevia hinattavia verkkoja, edellyttäen, että verkkojen toinen vähimmäissilmäkoko on 0-60 millimetriä ja toinen 70-109 millimetriä. Tässä tapauksessa j a 5 artiklan säännöksistä poiketen aluksel la pidettävien kohdelaj ien suurimman sallitun prosenttiosuuden on oltava 85 prosenttia. Tätä prosenttiosuutta sovelletaan aluksella pidettäviin kohdelajeihin, joihin on määritelty käytettävän verkon tai verkkojen kahdesta silmäkoosta suurempaa silmäkokoa. 3. Alusten, jotka eivät täytä 1 ja 2 kohdan edellytyksiä, on kiellettyä käyttää trooleja, ankkuroituja kierrenuottia tai vastaavia hinattavia pyydyksiä. 10 artikla 1. 2. On kiellettyä pitää aluksella tai käyttää hinattavia verkkoja, joiden valmistuksessa on kokonaan tai osin käytetty verkkomateriaalia, jonka läpimitta on yli 8 millimetriä. On kiellettyä pitää aluksella tai käyttää hinattavia verkkoja, joiden valmistuksessa on kokonaan tai osin käytetty useista langoista koostuvaa verkkomateriaalia. 11 artikla 1. 2. On kiellettyä pitää aluksella tai käyttää hinattavia verkkoja, jonka silmät ovat kokonaan tai osittain muita kuin neliösilmiä tai vinoneliösilmiä. Edellä olevaa 1 kohtaa ei sovelleta vähimmäissilmäkooltaan enintään 31 millimetrin hinattaviin verkkoihin. 12 artikla Haroihin ei sovelleta 5 artiklan säännöksiä, jos aluksella pidettyjen ja näillä verkoilla saatujen muiden meren eliöiden kuin simpukoiden määrä ei ole yli 10 prosenttia kaikista aluksella olevista meren eliöistä. LUKU II: KIINTEITÄ PYYDYKSIÄ KOSKEVAT SÄÄNNÖKSET 13 artikla 1. Liitteissä V ja VI mainituilla alueilla tai maantieteellisillä alueilla ja soveltuvin osin mainittuina ajanjaksoina on kiellettyä käyttää tai pitää aluksella pohjaan ankkuroitavia verkkoja, havaksen silmällä pyytäviä verkkoja tai riimuverkkoja ellei: tällä verkolla pyydetyn ja aluksella pidetyn saaliin kohdelajin prosenttiosuus ole vähintään 70 prosenttia ja pohjaan ankkuroitujen verkkojen ja havaksen silmällä pyytävien verkkojen osalta: verkon silmäkoko kuuluu sitä koskevassa liitteessä määrättyyn si lmäkokoluokkaan; riimuverkkojen osalta: verkon silmäkoko siinä osassa missä se on pienin, kuuluu sitä koskevassa liitteessä määrätyistä silmäkokoluokista. 2. Kohdelajien vähimmäisprosenttiosuus voidaan pyydettyjen kohdelajien määrät. laskea yhdistämällä kaikkien 14 artikla 1. Edellä olevassa 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu prosenttiosuus lasketaan suhteessa kaikkien aluksella olevien meren eliöiden painoon lajittelun tai purkauksen jälkeen. 2. Prosenttiosuus lasketaan yhden tai useamman edustavan näytteen perusteella. 15 artikla Edellä olevia 13 ja 14 artiklaa ei sovelleta lohikala-, nahkiais- tai limanahkiaissaaliisiin. LUKU III: VERKKOJA JA NIIDEN KÄYTTÖÄ KOSKEVAT YLEISET SÄÄNNÖKSET 16 artikla Lajittelu on tehtävä heti verkkojen nostamisen jälkeen. 17 artikla 1. 2. Aluksella pidettyjen meren eliöiden määrät, jotka ylittävät liitteessä II-VI määrätyt sallitut prosenttiosuudet, on heitettävä pois mereen milloin tahansa ennen satamaan paluuta. Edellä olevaa 1 kohtaa sovelletaan muihin kuin silmäkokoluokkien kohdelajeihin kuuluviin meren eliöihin. liitteissä II-VI määrättyjen 18 artikla Kaikkiin verkon osiin on kiellettyä kiinnittää osasia, joilla voidaan tukkia verkon minkä tahansa osan silmiä tai muuten pienentää niiden kokoa. Tämä säännös ei sulje pois eräitä laitteita, joista laaditaan luettelo ja tekninen kuvaus 52 artiklan menettelyn mukaisesti. 10 DI OSASTO: MEREN ELIOIDEN VAHEVIMÄKKDOT 19 artikla Meren eliö on alamittainen, jos sen mitat ovat pienemmät kuin liitteessä VII määrätyt asianomaisten lajien mitat asianomaisella maantieteellisellä alueella. 20 artikla 1. 2. Meren eliön koko on mitattava liitteen VIII määräysten mukaisesti. Jos meren eliön koon mittaamisesta määrätään useammalla kuin yhdellä tavalla, eliön katsotaan olevan vähimmäiskokoa, tahansa näiden menetelmien soveltaminen tuottaa koon, joka on vähintään vastaava vähimmäiskoko. jos minkä 3. Simpukoita, isotaskurapuja ja hummereita saa purkaa aluksesta vain kokonaisina. 21 artikla 1. Alamittaisia meren eliöitä ei saa pitää aluksella, jälleenlaivata, purkaa aluksesta, kuljettaa, varastoida, myydä, asettaa näytteille tai saattaa myyntiin, vaan ne on laskettava heti takaisin mereen. 2. Edellä olevaa 1 kohtaa ei sovelleta: a) b) silliin, piikkimakrilliin ja makrilliin, jos niitä on 10 prosentin rajoissa aluksella pidettyjen saaliiden kokonaispainosta, IV määriteltyjen muihin meren eliöihin kuin silmäkokoluokkien 0-15 jotka on pyydetty silmäkooltaan alle 32 millimetrin hinattavilla pyydyksillä, edellyttäen, että mainittuja eliöitä ei myydä, aseteta näytteille tai saateta myyntiin ihmisravinnoksi. tai 16-31 kohdelajeihin, liitteessä III II, ja 3. Alamittaisia sardelleja, piikkimakrilleja tai makrilleja, jotka on pyydetty käytettäväksi elävänä syöttinä, saa pitää aluksella edellyttäen, että ne pidetään elävinä. 22 artikla 1. Alamittaisten meren eliöiden prosenttiosuus lasketaan suhteessa kaikkien aluksella lajittelun jälkeen tai purkauksen yhteydessä olevien meren eliöiden painoon. 2. Prosenttiosuus voidaan laskea yhden tai useamman edustavan näytteen perusteella. 11 IV OSASTO: ERÄIDEN MEREN ELIÖIDEN PYYNTIÄ KOSKEVAT ERITYISET SÄÄNNÖKSET 23 artikla Sillin pyyntiä koskevat rajoitukset 1. a) b) c) d) On kiellettyä pitää aluksella silliä, joka on pyydetty jäljempänä mainituilla maantieteellisillä alueilla ja mainittuina aikoina: Tammikuun 1 päivästä huhtikuun 30 päivään Mull of Kintyren ja Corsewall Pointin väliin vedetyn linjan koillispuolella olevalla merialueella. Heinäkuun 1 päivästä 31 päivään lokakuuta seuraavien koordinaattien rajoittamalla maantieteellisellä alueella: Tanskan länsirannikko linjalla 55° 30' pohjoista leveyttä, 55° 30' pohjoista leveyttä, 7° 00' itäistä pituutta, 57° 00' pohjoista leveyttä, 7° 00' itäistä pituutta Tanskan länsirannikko linjalla 57° 00' pohjoista leveyttä. Elokuun 15 päivästä syyskuun 30 päivään alueella, joka sijaitsee Yhdistyneen kuningaskunnan itärannikon edustalla peruslinjoista mitattuna 6:sta 12:een meripeninkulmaan ja sijoittuu linjojen 55° 30' ja 55° 45' pohjoista leveyttä väliin. Elokuun 15 päivästä syyskuun 30 päivään seuraavat pisteet yhdistävän linjan rajoittamalla maantieteellisellä alueella: Butt of Lewis Cape Wrath 58° 55' pohjoista leveyttä ja 5° 00' läntistä pituutta, 58° 55' pohjoista leveyttä ja 7° 10' läntistä pituutta, 58° 20' pohjoista leveyttä ja 8° 20' läntistä pituutta, 57° 40' pohjoista leveyttä ja 8° 20' läntistä pituutta, North Uistin saaren länsirannikolla linjan 57° 40' pohjoista leveyttä, siitä saaren pohjoisrannikkoa pitkin rannikolla pisteeseen 57° 40' 36" pohjoista leveyttä ja 7° 20' 39" läntistä pituutta, 57° 50' 3" pohjoista leveyttä ja 7° 8' 6" läntistä pituutta, Lewisin saaren länsirannikkoa pitkin koilliseen alkupisteeseen (Butt of Lewis). e) Elokuun 1 päivästä lokakuun 31 päivään alueella, joka sijaitsee Yhdistyneen itärannikon edustalla peruslinjoista mitattuna 6:sta 12:een kuningaskunnan meripeninkulmaan ja sijoittuu linjojen 54° 10'ja 54° 45' pohjoista leveyttä väliin. 12 f) Syyskuun 21 päivästä joulukuun 31 päivään ICES-aluella Vila, joita rajoittavat seuraavat koordinaatit: Man-saaren itärannikko linjalla 54° 20' pohjoista leveyttä, 54° 20' pohjoista leveyttä, 3° 40' läntistä pituutta 53° 50' pohjoista leveyttä, 3° 50' läntistä pituutta 53° 50' pohjoista leveyttä, 4° 50' läntistä pituutta Man-saaren lounaisrannikko 4° 50' läntistä pituutta, Pohjois-Irlannin itärannikko linjalle 54° 15' pohjoista leveyttä, 54° 15' pohjoista leveyttä, 5° 15' läntistä pituutta 53° 50' pohjoista leveyttä, 5° 50' läntistä pituutta Irlannin itärannikko linjalle 53° 50' pohjoista leveyttä. Koko vuoden ajan ICES-alueella Vila, maantieteellisellä alueella, jota rajoittavat Skotlannin, Englannin ja Walesin länsirannikko ja tältä rannikolta peruslinjoista mitattuna 12 meripeninkulman päähän vedetty linja, joka rajoittuu etelässä linjan 53° 20' pohjoista leveyttä ja luoteessa Mull of Gallowaysta (Skotlanti) Point of Ayreen (Man-saari) vedettyyn linjaan. Koko vuoden ajan Loganin lahdella Mull of Loganista, joka sijaitsee pisteessä 54° 44' pohjoista leveyttä ja 4° 59' läntistä pituutta, Laggantalluch Headiin, joka sijaitsee pisteessä 54° 41' pohjoista leveyttä ja 4° 58' läntistä pituutta, kulkevan linjan itäpuolella sijaitsevat vesialueet. ja g) h) i) Vuonna 1998 ja siitä lähtien joka kolmas vuosi, koko vuoden, seuraavien koordinaattien rajoittamalla alueella: Irlannin etelärannikko linjalle 9° 00' läntistä pituutta, 51° 15' pohjoista leveyttä, 9° 00' läntistä pituutta, 51° 15' pohjoista leveyttä, 7° 30' läntistä pituutta, 52° 00' pohjoista leveyttä, 7° 30' läntistä pituutta, Irlannin kaakkoisrannikko linjalle 52° 00' pohjoista leveyttä. j) Vuonna 1999 ja siitä lähtien joka kolmas vuosi seuraavien koordinaattien rajoittamilla alueilla: i) tammikuun 15 päivästä tammikuun 31 päivään: Irlannin kaakkoisrannikko linjalle 52° 00' pohjoista leveyttä, 52° 00' pohjoista leveyttä, 6° 00' läntistä pituutta, 52° 30' pohjoista leveyttä, 6° 00' läntistä pituutta, Irlannin kaakkoisrannikko linjalle 52° 30' pohjoista leveyttä, 13 ii) marraskuun 1 päivästä marraskuun 15 päivään: Irlannin etelärannikko linjalle 9° 00' läntistä pituutta, 51° 15' pohjoista leveyttä, 9° 00' läntistä pituutta, 51° 15* pohjoista leveyttä, 11° 00' läntistä pituutta, 52° 30' pohjoista leveyttä, 11° 00' läntistä pituutta, Irlannin itärannikko linjalle 52° 30' pohjoista leveyttä. 2. Kuvatuilla alueilla pyydettyä silliä on kuitenkin sallittua pitää aluksella, edellyttäen, että sen määrä ei ole yli 5 prosenttia sellaisten aluksella pidettyjen meren eliöiden kokonaispainosta, jotka on pyydetty 2-12 kohdassa määritellyillä erillisillä alueilla yhtenä määritellyistä ajanjaksoista. 24 artikla Kilohailin pyyntiä koskevat rajoitukset sillien suojelemiseksi 1. On kiellettyä pitää aluksella kilohailia, joka on pyydetty jäljempänä mainituilla alueilla ja mainittuina ajanjaksoina. a) b) c) Tammikuun 1 päivästä maaliskuun 31 päivään ja lokakuun 1 päivästä joulukuun 31 päivään ICES-tilastoruudussa 39E8. Tässä asetuksessa tarkoitettu ICES-tilastoruutu on alue, joka rajoittuu linjaan, joka kulkee Englannin itärannikolta suoraan itään, linjaa 55° 00' pohjoista leveyttä linjaan 1° 00' läntistä pituutta, siitä suoraan pohjoiseen linjaan 55° 30' pohjoista leveyttä ja siitä suoraan länteen Englannin rannikolle. Tammikuun 1 päivästä maaliskuun 31 päivään ja lokakuun 1 päivästä joulukuun 31 päivään Moray Forthin sisäisillä, linjan 3° 00' läntistä pituutta länsipuolella sijaitsevilla vesillä ja Firth of Forthin sisäisillä, linjan 3° 00' läntistä pituutta länsipuolella sijaitsevilla vesillä. Heinäkuun 1 päivästä lokakuun 31 päivään seuraavien koordinaattien rajoittamalla alueella: Tanskan länsirannikko linjalla 55° 30' pohjoista leveyttä, 55° 30' pohjoista leveyttä, 7° 00' itäistä pituutta, 57° 00' pohjoista leveyttä, 7° 00' itäistä pituutta, Tanskan länsirannikko linjalla 57° 00' pohjoista leveyttä. 2. Kuvatuilla alueilla pyydettyä kilohailia on kuitenkin sallittua pitää aluksella, edellyttäen, että sen määrä ei ole yli 5 prosenttia sellaisten aluksella pidettyjen meren eliöiden kokonaispainosta, jotka on pyydetty määritellyillä erillisillä alueilla yhtenä määritellyistä ajanjaksoista. 14 25 artikla Makrillin pyyntiä koskevat rajoitukset 1. On kiellettyä pitää aluksella makrillia, joka on pyydetty seuraavien koordinaattien rajoittamalla maantieteellisellä alueella: Englannin etelärannikko linjalla 2° 00' läntistä pituutta, 49° 30' pohjoista leveyttä, 2° 00' läntistä pituutta 49° 30' pohjoista leveyttä, 7° 00' läntistä pituutta 52° 00' pohjoista leveyttä, 7° 00' läntistä pituutta Walesin länsirannikko linjalla 52° 00' pohjoista leveyttä, paitsi jos makrillin paino ei ylitä 15 painoprosenttia kaikista aluksella olevista ja alueelta pyydetyistä makrillin ja muiden lajien kokonaismäärästä. 2. Edellä olevaa 1 kohtaa ei sovelleta: a) b) c) d) aluksiin, joissa käytetään ankkuroituja verkkoja ja/tai kalastetaan siimalla; aluksiin, joissa käytetään pohjatrooleja, ankkuroituja kierrenuottia tai vastaavia hinattavia verkkoja, jos aluksella pidetään vähintään 75 painoprosentin määrä, laskettuna kaikkien aluksella olevien meren eliöiden kokonaispainosta, sardellia, silliä, piikkimakrillia, makrillia, pelagisia pääjalkaisia ja sardiineja lukuun ottamatta; alueen kautta kulkeviin aluksiin, jos kaikkia pyydyksiä säilytetään neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2847/93 20 artiklan 1 kohdan säännösten mukaisesti; aluksiin, joita ei ole varustettu kalastusta varten ja joihin makrilli jälleenlaivataan. 26 artikla Sardellin pyyntiä koskevat rajoitukset 1. On kiellettyä pitää aluksella sardelleja, jotka on pyydetty pelagisilla trooleilla ICES- alueella VIIIc. 2. Tällä alueella on kiellettyä pitää samanaikaisesti pelagisia trooleja ja kierrenuottia. 15 27 artikla Tonnikalan pyyntiä koskevat rajoitukset 1. 2. On kiellettyä pitää aluksella boniitteja, isosilmätonnikaloja ja keltaevätonnikaloja, jotka on pyydetty kierrenuotalla ICES-alueella X pohjoiseen linjalta 36° 30' pohjoista leveyttä ja CECAF-alueella pohjoiseen linjalta 31° pohjoista leveyttä ja itään linjalta 17° 30' läntistä pituutta olevilla Portugalin suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä. On kiellettyä pitää aluksella tonnikaloja, jotka on pyydetty ajoverkoilla ICES-alueilla VIII, IX tai X olevilla Portugalin ja Espanjan suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä Kanariansaaria ympäröivillä CECAF-alueilla. 28 artikla Katkarapujen pyyntiä koskevat rajoitukset kampelakalojen suojelemiseksi 1. On kiellettyä pitää aluksella silmäkooltaan 16-31 millimetrin pohjakalalajien pyyntiin tarkoitetuilla hinattavilla pyydyksillä pyydettyjä hietakatkarapujayàPanddus montagui -katkarapuja ellei: alukselle ole seulaverkkoa nuorten kampelakalojen erottamiseksi hietakatkaravuista ja Pandcdus montagui - katkaravuista ja asennettu pysyvästi toimivaa mainittujen lajien pyynnissä käytetään erottelevaa troolia tai verkkoa, jossa on lajitteluristikko. 2. Kalastusaluksilla, jotka eivät täytä 1 kohdan säännöksiä, on kuitenkin sallittua pitää hietakatkarapuja tai Pandalus montagui -katkarapuja, edellyttäen, että näiden määrä ei ole yli 5 prosenttia aluksella olevien meren eliöiden kokonaismäärästä. 29 artikla Lohen ja meritaimenen pyyntiä koskevat rajoitukset 1. Lohtaja meritaimenta ei saa pitää aluksella, jälleenlaivata, purkaa aluksesta, kuljettaa, varastoida, myydä, asettaa näytteille tai saattaa myyntiin, vaan ne on laskettava heti takaisin mereen, jos ne on pyydetty: jäsenvaltioiden perusviivoista mitattuna 12 meripeninkulman ulkopuolella sijaitsevilla vesillä alueilla 1, 2, 3 ja 4, poiketen siitä, mitä 2 artiklan 1 kohdassa säädetään, alueilla 1, 2, 3 ja 4 jäsenvaltioiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuulumattomilla vesillä, Grönlannin ja Färsaarten lainkäyttövaltaan kuuluvia vesiä lukuun ottamatta, 16 pyydettäessä hinattavilla verkoilla. 2. Tätä artiklaa ei sovelleta Skagerrakissa ja Kattegatissa pyydettyyn loheen ja meritaimeneen. 30 artikla Harmaaturskan pyyntiä koskevat rajoitukset muiden pyöreiden kalojen suojelemiseksi 1. On kiellettyä pitää aluksella harmaaturskaa, joka on pyydetty hinattavilla pyydyksillä seuraavien koordinaattien rajoittamalla alueella: Yhdistyneen kuningaskunnan itärannikolla linja 56° pohjoista leveyttä linjaan 2° itäistä pituutta asti, siitä pohjoiseen 58° pohjoista leveyttä asti, länteen 0° 30' läntistä pituutta asti, pohjoiseen 59° 15' pohjoista leveyttä asti, itään 1° itäistä pituutta asti, pohjoiseen 60° pohjoista leveyttä asti ja länteen 0° 00' pituutta asti, siitä pohjoiseen 60° 30' pohjoista leveyttä asti, länteen Shetlandinsaarten rannikolle, siitli länteen linjaa 60° pohjoista leveyttä pitkin Shetlandinsaarten liliisimiinikolli- V 1,'lnlislil piimillä asti, elelliiln W M)' pohjoisia leveyttä asti, jil lo|Mlk';l l/lfiln M YI M It'll VI KTM I'lllllllfMillllllldll hlllilllolli 2. Aluksella on kuitenkin sallittua pitää 1 kohdassa kuvatulla alueella ja kuvatulla pyydyksellä pyydettyä harmaaturskaa, jos sen määrä ei ole yli 5 prosenttia aluksella pidettyjen ja mainitulla pyydyksellä pyydeltyjen meren eliöiden kokonaispainosta. 31 artikla Kummeliturskan pyyntiä koskevat rajoitukset 1. a) On kiellettyä käyttää troolia, ankkuroitua kierrenuottaa tai vastaavaa hinattavaa verkkoa jäljempänä mainituilla maantieteellisillä alueilla ja mainittuina aikoina. Huhtikuun 1 päivästä heinäkuun 31 päiväiin seuraavat k(M>rdinaatit yhdistävän linjan rajoittamilla maantieteellisillä alueilla: 51° 35' pohjoista leveyttä, 11° 40' läntistä pituutta, 51° 35' pohjoista leveyttä, 11° 25' läntistä pituutta, 51° 25' pohjoista leveyttä, 11° 25* läntistä pituutta, 51° 25' pohjoista leveyttä, 11° 40' läntistä pituutta. b) Toukokuun 1 päivästä heinäkuun 31 päivään seuraavat koordinaatit yhdistävän linjan rajoittamilla maantieteellisillä alueilla: 51° 00' pohjoista leveyttä, 11° 35' läntistä pituutta, 51° 00' pohjoista leveyttä, 11° 25' läntistä pituutta, 49° 40' pohjoista leveyttä, 11° 25' läntistä pituutta, 49° 40' pohjoista leveyttä, 11° 35' läntistä pituutta, 17 ja ja ja 50° 30' pohjoista leveyttä, 10° 30' läntistä pituutta, 50° 30' pohjoista leveyttä, 9° 20' läntistä pituutta, 50° 45' pohjoista leveyttä, 9° 20' läntistä pituutta, 50° 45' pohjoista leveyttä, 10° 30' läntistä pituutta, 51° 45' pohjoista leveyttä, 14° 30' läntistä pituutta, 51° 45' pohjoista leveyttä, 13° 00' läntistä pituutta, 52° 30' pohjoista leveyttä, 13° 00' läntistä pituutta, 52° 30' pohjoista leveyttä, 14° 30' läntistä pituutta, 48° 10' pohjoista leveyttä, 9° 40' läntistä pituutta, 48° 10' pohjoista leveyttä, 9° 10' läntistä pituutta, 48° 40' pohjoista leveyttä, 9° 10' läntistä pituutta, 48° 40' pohjoista leveyttä, 9° 40' läntistä pituutta. c) Syyskuun 1 päivästä joulukuun 31 päivään seuraavat koordinaatit yhdistävän linjan rajoittamilla maantieteellisillä alueilla: Espanjan rannikolla sijaitseva Gabo Prior (43° 34' pohjoista leveyttä, 8° 19' läntistä pituutta), 43° 50' pohjoista leveyttä, 8° 19' läntistä pituutta, 43° 25' pohjoista leveyttä, 9° 12' läntistä pituutta, Espanjan länsirannikolla sijaitseva Gabo Villano (43° 10' pohjoista leveyttä, 9° 12' läntistä pituutta). d) Lokakuun 1 päivästä joulukuun 31 päivään seuraavat koordinaatit yhdistävän linjan rajoittamilla maantieteellisillä alueilla: Espanjan länsirannikolla sijaitseva Cabo Corrubedo (42° 35' pohjoista leveyttä, 9° 05' läntistä pituutta), 42° 35' pohjoista leveyttä, 9° 25' läntistä pituutta, 43° 00" pohjoista leveyttä, 9° 30' läntistä pituutta, Espanjan länsirannikolla sijaitseva kohta linjalla 43° 00' pohjoista leveyttä. e) Joulukuun 1 päivästä seuraavan vuoden helmikuun viimeiseen päivään seuraavat koordinaatit yhdistävän linjan rajoittamilla maantieteellisillä alueilla: Portugalin länsirannikolla sijaitseva kohta linjalla 37° 50' pohjoista leveyttä, 37° 50' pohjoista leveyttä, 9° 03' läntistä pituutta, 37° 00' pohjoista leveyttä, 9° 06' läntistä pituutta, Portugalin länsirannikolla sijaitseva kohta linjalla 37° 00' pohjoista leveyttä. 18 f) Joulukuun 1 päivästä seuraavan vuoden helmikuun viimeiseen päivään seuraavat koordinaatit yhdistävän linjan rajoittamilla maantieteellisillä alueilla: 41° 32' 1" pohjoista leveyttä, 9° 07 3" läntistä pituutta, 41° 20' 7" pohjoista leveyttä, 9° 05' 1" läntistä pituutta, 41° 12' 0" pohjoista leveyttä, 9° 02* 7' läntistä pituutta, 41° 02' 8" pohjoista leveyttä, 8° 59' 0" läntistä pituutta, 40° 38' 5" pohjoista leveyttä, 9° 04* 6" läntistä pituutta, 40° 27 5" pohjoista leveyttä, 9° 08' 2" läntistä pituutta, 40° 11' 1" pohjoista leveyttä, 9° 13' 8" läntistä pituutta, 40° 11* 1" pohjoista leveyttä, 9° 33' 5" läntistä pituutta, 40° 27 5" pohjoista leveyttä, 9° 32' 0" läntistä pituutta, 40° 38' 5" pohjoista leveyttä, 9° 19' 5" läntistä pituutta, 41° 02* 8" pohjoista leveyttä, 9° 19' 0" läntistä pituutta, 41° 12' 0" pohjoista leveyttä, 9° 16" 1" läntistä pituutta, 41° 20* 7" pohjoista leveyttä, 9° 07 8" läntistä pituutta, 41° 32' 1" pohjoista leveyttä, 9° 14* 1" läntistä pituutta. Lisäksi on kiellettyä käyttää pohjakalalajien pyyntiin tarkoitettuja kiinteitä pyydyksiä edellä mainituilla alueilla ja mainittuina aikoina. g) Koko vuoden seuraavat koordinaatit yhdistävän linjan rajoittamilla maantieteellisillä alueilla: ja ja 2. 3. 47° 40' pohjoista leveyttä, 4° 40' läntistä pituutta, 47° 28' pohjoista leveyttä, 4° 40' läntistä pituutta, 47° 23* pohjoista leveyttä, 3° 45' läntistä pituutta, 47° 35' pohjoista leveyttä, 3° 45' läntistä pituutta, 46° 50* pohjoista leveyttä, 3° 31' läntistä pituutta, 45° 55' pohjoista leveyttä, 2° 45' läntistä pituutta, 46° 15' pohjoista leveyttä, 2° 35' läntistä pituutta, 46° 50' pohjoista leveyttä, 3° 20' läntistä pituutta, 45° 55' pohjoista leveyttä, 2° 40' läntistä pituutta, 45° 45' pohjoista leveyttä, 2° 40' läntistä pituutta, 45° 45' pohjoista leveyttä, 1° 55' läntistä pituutta, 45° 55' pohjoista leveyttä, 2° 00' läntistä pituutta. Edellä olevassa 1 kohdassa tarkoitetuilla alueilla ja tarkoitettuina aikoina on kiellettyä pitää aluksella hinattavia verkkoja ellei niitä säilytetä neuvoston asetuksen (ETY) N. o 2847/93 20 artiklan 1 kohdan säännösten mukaisesti. Edellä olevassa 1 kohdassa tarkoitetuilla alueilla ja mainittujen ajanjaksojen ulkopuolella on kiellettyä pitää aluksella tai käyttää silmäkooltaan alle 80 millimetrin hinattavia verkkoja. 19 32 artikla Punakampelan pyyntiä koskevat rajoitukset 1. Laivojen, joiden suurin kokonaispituus on yli 8 metriä, on kiellettyä pyytää puomitrooleilla, ovellisilla trooleilla tai paritrooleilla seuraavilla maantieteellisillä alueilla: a) peruslinjoista mitatulla alueella, joka sijaitsee 12 meripeninkulmaa Ranskan rannikolla linjan 51° 00' pohjoista leveyttä pohjoispuolella, Belgian rannikolla ja Alankomaiden rannikolla linjan 53° 00' pohjoista leveyttä eteläpuolella; b) Seuraavat koordinaatit yhdistävän linjan rajoittamilla alueilla: Tanskan länsirannikko linjalla 57° 00' pohjoista leveyttä , 57° 00' pohjoista leveyttä, 7° 15' itäistä pituutta, 55° 00' pohjoista leveyttä, 7° 15' itäistä pituutta, 55° 00' pohjoista leveyttä, 7° 00' itäistä pituutta, 54° 30' pohjoista leveyttä, 7° 00' itäistä pituutta, 54° 30' pohjoista leveyttä, 7° 30* itäistä pituutta, 54° 00' pohjoista leveyttä, 7° 30' itäistä pituutta, 54° 00' pohjoista leveyttä, 6° 00' itäistä pituutta, 53° 50* pohjoista leveyttä, 6° 00' itäistä pituutta, 53° 50' pohjoista leveyttä, 5° 00' itäistä pituutta, 53° 30' pohjoista leveyttä, 5° 00' itäistä pituutta, 53° 30' pohjoista leveyttä, 4° 15' itäistä pituutta, 53° 00' pohjoista leveyttä, 4° 15' itäistä pituutta, Alankomaiden rannikko linjalla 53° 00' pohjoista leveyttä. c) peruslinjoilta mitatulla alueella, joka sijaitsee 12 meripeninkulmaa Tanskan rannikolla linjasta 57° 00' pohjoista leveyttä pohjoiseen Hirtshalsin majakalle asti. 2. a) Kuitenkin aluksille: joiden nimet ja tekniset ominaisuudet sisältyvät 52 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen laadittavaan luetteloon, ja joille on myönnetty erityiskalastuslupa 27 päivä kesäkuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1627/94 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti, sallitaan pyynti puomitrooleilla mainitulla alueella. 20 b) Edellä olevassa a kohdassa tarkoitettuun luetteloon sisällytettävien alusten on täytettävä seuraavat edellytykset: niiden on oltava komission asetukseen (1-1-1996) sisältyvässä alusten nimiluettelossa niiden koneteho ei saa olla suurempi kuin 221 kW, ja jos moottorin tehoa on alennettu, koneteho ei saa olla ollut ennen alentamista suurempi kuin 300 kW. c) Luettelossa oleva yksittäinen alus voidaan korvata, jos: korvaavan aluksen koneteho ei ylitä korvatun aluksen konetehoa, ja korvaavan aluksen kokonaispituus ei ole yli 24 metriä, d) Luettelossa olevan yksittäisen aluksen moottori voidaan korvata edellyttäen, että: korvaavan moottorin tehoa ei ole alennettu ja korvaavan moottorin teho ei ole suurempi kuin korvatun moottorin. 3. Sen rajoittamatta, mitä 2 kohdan a alakohdassa säädetään, sellaisten puomitroolien käyttö on kiellettyä, joiden puomien tai puomitroolien yhteenlaskettu kokonaispituus on yli 9 metriä tai se voidaan pidentää yli 9 metrin pituiseksi, paitsi jos pyydyksen silmäkoko on 16-31 millimetriä. 4. a) Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään: alukset, joiden koneteho on 221 kW tai pienempi, tai alennettujen tehojen ollessa kyseessä, joiden koneteho ei ollut ennen alentamista suurempi kuin 300 kW, saavat pyytää mainituilla alueilla ovellisilla trooleilla, pareittain pyytävien alusten, joiden yhteinen koneteho ei ole yli 221 kW ja, jos kyseessä on moottorit, joiden tehoa on alennettu ja joiden teho ennen alentamista ei ollut yli 300 kW, on sallittua pyytää mainituilla alueilla paritrooleilla. b) Alusten, joiden koneteho on yli 221 kW on kuitenkin sallittua käyttää ovellisia trooleja, tai paritta pyytävien alusten, joiden yhteinen koneteho on yli 221 kW on sallittua käyttää paritrooleja, edellyttäen, että: i) aluksella pidetty saalis on tuulenkalaa ja/tai kilohailia ja sitä on vähintään 90 prosenttia aluksella pidettyjen meren eliöiden kokonaispainosta, ja 21 aluksella pidettyjen punakampeloiden ja/tai kielikampeloiden määrä ei eliöiden ole yli 2 prosenttia kokonaispainosta, aluksella pidettyjen meren ii) tai iii) käytetty silmäkoko on vähintään 110 millimetriä, ja iv) aluksella pidettyjen punakampeloiden ja/tai kielikampeloiden määrä ei ole yli eliöiden kokonaispainosta. aluksella pidettyjen meren 5 prosenttia 5. 6. 7. Kalastusalukset, jotka eivät täytä 2-4 kohdan edellytyksiä, eivät saa harjoittaa mainituissa kohdissa tarkoitettua kalastustoimintaa. Tämän artiklan täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt laaditaan 52 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti. Alueilla, joilla ei saa käyttää puomitrooleja, ovellisia trooleja tai paritrooleja, aluksilla ei saa pitää tällaisia verkkoja ellei niitä säilytetä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2847/93 20 artiklan 1 kohdan säännösten mukaisesti. 33 artikla Kielikampelan ja punakampelan pyyntiä koskevat rajoitukset Helmikuun 1 päivästä toukokuun 31 päivään on kiellettyä kalastaa pohjakalalajien pyyntiin tarkoitetuilla hinattavilla pyydyksillä seuraavien koordinaattien rajoittamalla maantieteellisellä alueella: 3° 40' läntistä pituutta, 53° 40' pohjoista leveyttä, 3° 40' läntistä pituutta, Yhdistyneen kuningaskunnan länsirannikolla linja 53° 40' pohjoista leveyttä. 34 artikla Pohjakalalajien pyyntiä koskevat rajoitukset Maaliskuun 1 päivästä huhtikuun 30 päivään on kiellettyä kalastaa pohjakalalajien pyyntiin tarkoitetuilla hinattavilla pyydyksillä seuraavien koordinaattien rajoittamalla maantieteellisellä alueella: Yhdistyneen kuningaskunnan länsirannikolla linja 50° 15' pohjoista leveyttä, 50° 15' pohjoista leveyttä, 6° 00' läntistä pituutta, 51° 00' pohjoista leveyttä, 6° 00' läntistä pituutta, 51° 00' pohjoista leveyttä, 4° 40' läntistä pituutta, Yhdistyneen kuningaskunnan länsirannikolla linja 4° 40 läntistä pituutta. 22 V OSASTO: ERATTA KALASTUKSEN LAJEJA JA NIIHIN UTTTYVÄÄ TOIMINTAA KOSKEVAT RAJOITUKSET 35 artikla Puomitroolin käyttöä koskevat rajoitukset 1. Aluksella on kiellettyä pitää tai käyttää puomitroolia, joiden puomien yhteenlaskettu kokonaispituus eli kaikkien puomien yhteispituus on yli 24 metriä tai joita voidaan pidentää yli 24 metrin. Puomin pituus mitataan sen ulkoreunasta toiseen, mukaan lukien kaikki puomiin kiinnitetyt osat. 2. Aluksella on kiellettyä pitää tai käyttää puomitroolia, jonka vähimmäissilmäkoko on 32-109 millimetriä seuraavilla maantieteellisillä alueilla: a) Pohjanmerellä seuraavat koordinaatit yhdistävän linjan pohjoispuolella: Yhdistyneen kuningaskunnan itärannikolla linja 55° pohjoista leveyttä, siitä itään 55° pohjoista leveyttä, 5° itäistä pituutta asti, siitä pohjoiseen 56° pohjoista leveyttä asti, ja lopuksi itään Tanskan länsirannikolla linjasta 56° pohjoista leveyttä; b) Skotlannin länsipuolella linjan 56° pohjoista leveyttä pohjoispuolella. 36 artikla Epätavanomaiset pyyntimenetelmät Sellaisilla menetelmillä pyytäminen on kiellettyä, joissa käytetään räjähteitä, myrkkyjä, nukutusaineita, sähkövirtaa tai tuliaseita. 37 artikla Automaattiseen lajitteluun tarkoitettuja laitteita koskevat rajoitukset 1. 2. Joko kierrenuottia tai silmäkooltaan suurempien kuin 55 millimetrin hinattavia pyydyksiä aluksella pitävien tai käyttävien alusten on kiellettyä pitää aluksella automaattiseen lajitteluun tarkoitettuja laitteita. Pakastusaluksilla voidaan kuitenkin pitää automaattiseen lajitteluun tarkoitettuja ja laitteita, jos alusten ainoana tarkoituksena on kaikkien saaliiksi saatujen pakastettaviksi tarkoitettujen kalojen kaupallinen luokittelu. Lajittelulaitteiden on oltava asennettu alukselle siten, että saaliit jäädytetään välittömästi luokittelun jälkeen niiden kaupan pitämistä varten ja että niitä ei voida helposti heittää mereen. 23 38 artikla Kierrenuottien käyttöä koskevat rajoitukset 1. 2. Kaikkien merinisäkkäiden saartaminen kierrenuotilla on kiellettyä. Sen rajoittamatta, mitä 1 artiklassa säädetään, tämän artiklan 1 kohtaa sovelletaan kaikkien jäsenvaltioiden lippujen alla purjehtiviin kaikkiin aluksiin kaikilla vesillä. 39 artikla Yhdistynyttä kuningaskuntaa kalastustoimintaa koskevat rajoitukset ja Irlantia ympäröivän 12 meripeninkulman alueen 1. 2. 3. 4. 5. 6. Pyynti puomitrooleja käyttäen on kaikilta aluksilta kielletty 12 meripeninkulman alueiden sisäpuolella Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin rannikoilta aluevesiä rajoittavista perusviivoista mitattuna. Seuraaviin luokkiin kuuluvat alukset saavat kuitenkin pyytää mainituilla alueilla puomitrooleilla: a) b) c) alus, joka on otettu käyttöön ennen 1 päivää tammikuuta 1987 ja jonka koneteho ei ole suurempi kuin 221 kW, tai jos sitä on alennettu, koneteho ei ole ennen alentamista ollut suurempi kuin 300 kW, alus, joka on otettu käyttöön 31 päivän joulukuuta 1986 jälkeen ja jonka moottorin konetehoa ei ole alennettu, jonka koneteho ei ole suurempi 221 kW ja jonka kokonaispituus ei ole yli 24 metriä, alus, jonka moottori on korvattu moottorilla, jonka konetehoa ei ole alennettu ja jonka koneteho ei ole suurempi kuin 221 kW. Sen rajoittamatta, mitä 2 kohdassa säädetään, on kiellettyä käyttää puomitrooleja, joiden puomien tai puomitroolien yhteenlaskettu kokonaispituus on suurempi kuin 9 metriä tai jotka voidaan pidentää yli 9 metrisiksi, paitsi jos pyynnissä käytetään silmäkooltaan 16-31 millimetrin pyydyksiä. Kalastusalukset, jotka eivät täytä 2 ja 3 kohdassa määriteltyjä edellytyksiä, eivät saa harjoittaa kyseisissä kohdissa tarkoitettua kalastustoimintaa. Fämän artiklan täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt laaditaan 52 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti. Aluksilla, joilla ei saa käyttää puomitrooleja, ei saa pitää tässä artiklassa tarkoitettuja verkkoja ellei niitä säilytetä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2847/93 20 artiklan 1 kohdan säännösten mukaisesti. 24 VI OSASTO: SKAGERRAKIA JA KATTEGATIA KOSKEVAT ERITYISET SÄÄNNÖKSET 40 artikla Sen rajoittamatta, mitä 21 artiklan 1 kohdassa säädetään, Skagerrakissa ja Kattegatissa pyydettyjä alamittaisia meren eliöitä saa pitää aluksella, jälleenlaivata, purkaa aluksesta, kuljettaa, varastoida, myydä, asettaa näytteille tai saattaa myyntiin, jos niiden määrä ei ole yli 10 prosenttia kaikkien aluksella pidettyjen saaliiden kokonaispainosta. 41 artikla Lohta ja meritaimenta ei saa pitää aluksella, jälleenlaivata, purkaa aluksesta, kuljettaa, varastoida, myydä, asettaa näytteille tai saattaa myyntiin, vaan ne on laskettava heti takaisin mereen, jos se on pyydetty jäsenvaltion peruslinjasta mitatun 4 merimailin rajan ulkopuolella Skagerrakissa tai Kattegatissa. 42 artikla 1. On kiellettyä käyttää silmäkooltaan alle 32 millimetrin trooleja 1 päivästä heinäkuuta 15 päivään ja Kattegatin perusviivoista kolmen meripeninkulman päähän ulottuvilla vesillä. syyskuuta Skagerrakin 2. Mainituilla vesillä ja mainittuina aikoina voidaan kuitenkin pyytää troolilla: pohjankatkarapuja verkoilla, joiden vähimmäiskoko on 30 mm, syöttinä käytettäväksi tarkoitettuja kivinilkkaa {Zocoves viviparus), tokkoa (Gobiidae) tai simppua (Cottus-hjit) verkoilla, joiden silmäkoko on mikä tahansa. 43 artikla Troolilla tai kierrenuotalla pyydetyn sillin, makrillin tai kilohailin pitäminen aluksella on kiellettyä Skagerrakissa lauantaista keskiyöstä sunnuntaihin keskiyöhön ja Kattegatissa perjantaista keskiyöstä sunnuntaihin keskiyöhön. 44 artikla Puomitroolin käyttö Kattegatissa on kiellettyä. 45 artikla Edellä olevassa 42, 43 ja 44 artiklassa tarkoitettuina ajanjaksoina ja tarkoitetuilla alueilla, joilla ei saa käyttää puomitrooleja, ovellisia trooleja tai paritrooleja, aluksilla ei saa pitää tällaisia verkkoja ellei niitä säilytetä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2847/93 20 artiklan 1 kohdan säännösten mukaisesti. 25 46 artikla Sen rajoittamatta, mitä 36 artiklassa säädetään, tonnikalan ja jättiläishain (Cetorhinus mcDcimus) pyynnissä sähkövirran ja harppuunoiden käyttö on sallittua Skagerrakissa ja Kattegatissa. 26 VH OSASTO: TEKNISET SAANNOKSET 47 artikla Jalostustoiminta On kiellettyä suorittaa kaloille mitä tahansa fyysistä tai kemiallista jalostustoimintaa jauhon, öljyn tai vastaavien tuotteiden tuottamiseksi kalastusaluksella tai jälleenlaivata pyydettyjä kaloja tällaisiin tarkoituksiin. Tämä kielto ei koske kalanjätteiden jalostusta. 48 artikla Tieteellinen tutkimus 1. 2. Tätä asetusta ei sovelleta kalastustoimintaan, jota suoritetaan yksinomaan tieteelliseen tutkimustarkoituksiin asianomaisen jäsenvaltion tai asianomaisten jäsenvaltioiden luvalla ja alaisuudessa, jos kyseisestä toiminnasta on annettu ennakolta tieto komissiolle ja niille jäsenvaltioille, joiden vesillä tutkimukset suoritetaan. Edellä olevassa 1 kohdassa määritettyihin tarkoituksiin pyydettyjä meren eliöitä voidaan myydä, varastoida, asettaa näytteille tai saattaa myyntiin sillä edellytyksellä että: ne täyttävät tämän asetuksen liitteessä VII vahvistetut vaatimukset ja yhteisestä kalastus- ja vesiviljelytuotealan markkinajärjestelystä 17 päivänä joulukuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3759/92 2 artiklan mukaisesti annetut kaupan pitämistä koskevat vaatimukset tai ne myydään välittömästi muihin tarkoituksiin kuin ihmisravinnoksi. 49 artikla Kantojen keinotekoinen elvyttäminen ja siirtoistutukset 1. 2. Tätä asetusta ei sovelleta kalastustoimiin, jotka suoritetaan kantojen keinotekoisen elvyttämisen tai meren eliöiden siirtoistutusten yhteydessä. Edellä olevassa 1 kohdassa mainittuun tarkoitukseen pyydettyjä meren eliöitä ei saa käyttää muihin tarkoituksiin. 27 Vffl OSASTO: LOPPUSÄÄNNÖKSET 50 artikla 1. 2. Jos meren eliökantojen säilyttäminen vaatii välittömiä toimenpiteitä, komissio voi tämän asetuksen säännösten tarpeellisia toimenpiteitä 52 artiklassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti. lisäksi tai niistä poiketen, hyväksyä Jos tiettyjen lajien tai kalavesien säilyttämiseen kohdistuu vakava uhka, ja jos viivyttely aiheuttaisi vaikeasti korjattavissa olevaa vahinkoa, rannikkovaltio voi toteuttaa asianmukaisia säilyttäviä, mutta ei syrjiviä toimenpiteitä kaikilla sen lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä. 3. Kyseisistä 2 kohdassa tarkoitetuista toimenpiteistä perusteluineen on ilmoitettava komissiolle ja jäsenvaltioille heti niiden toteuttamisen jälkeen. Komissio vahvistaa tällaiset toimenpiteet tai pyytää niiden peruuttamista tai muuttamista 10 työpäivän kuluessa ilmoituksen vastaanottamisesta. Komission päätös annetaan viipymättä tiedoksi jäsenvaltioille. Jäsenvaltiot voivat saattaa komission päätöksen neuvoston käsiteltäväksi 10 työpäivän kuluessa b alakohdassa tarkoitetun tiedonannon vastaanottamisesta. Neuvosto voi määräenemmistöllä päättää asiasta toisin kuukauden kuluessa. 51 artikla 1. Jäsenvaltiot voivat toteuttaa kantojen säilyttämiseen ja hoitoon liittyviä toimenpiteitä, jotka koskevat: a) b) pelkästään paikallisia kantoja, joilla on merkitystä ainoastaan asianomaisen jäsenvaltion kalastajille, tai sellaisia edellytyksiä tai yksityiskohtaisia sääntöjä, joilla pyritään rajoittamaan pyyntiä teknisillä toimenpiteillä: (i) (ii) täydentämällä kalastusta koskevassa yhteisön sääntelyssä määriteltyjä edellytyksiä ja yksityiskohtaisia sääntöjä, tai antamalla kyseisessä sääntelyssä määriteltyjä vähimmäisvaatimuksia tiukempia vaatimuksia, sillä edellytyksellä, että kyseisiä toimenpiteitä sovelletaan ainoastaan asianomaisen jäsenvaltion kalastajiin ja että kyseiset toimenpiteet ovat sopusoinnussa yhteisön oikeuden kanssa ja yhteisen kalastuspolitiikan mukaiset. 28 2. Komissiolle on annettava tieto kaikista kansallisten toimenpiteiden toteuttamiseksi tai muuttamiseksi tehdyistä ehdotuksista niin hyvissä ajoin, että se voi esittää huomautuksensa. teknisten Jos komissio esittää pyyntönsä kuukauden kuluessa kyseisestä ilmoituksesta, jäsenvaltion on lykättävä suunniteltujen toimenpiteiden täytäntöönpanoa kolmella kuukaudella ilmoituspäivästä alkaen, jotta komissio voi kyseisessä määräajassa päättää, ovatko kyseiset toimenpiteet 1 kohdan säännösten mukaiset. Jos komissio toteaa päätöksessään, jonka se antaa tiedoksi muille jäsenvaltioille, että jokin suunniteltu toimenpide ei ole 1 kohdan mukainen, asianomainen jäsenvaltio ei voi soveltaa sitä tekemättä siihen tarvittavia muutoksia. Kyseisen jäsenvaltion on viipymättä annettava päätetyt toimenpiteet tiedoksi muille jäsenvaltioille ja komissiolle tarvittaessa tehtyään siihen tarvittavat muutokset. 3. 4. 5. Jäsenvaltioiden on komission pyynnöstä toimitettava sille kaikki tarvittavat tiedot sen arvioimiseksi, ovatko jäsenvaltioiden kansalliset tekniset toimenpiteet 1 kohdan mukaiset. Komission aloitteesta tai minkä tahansa jäsenvaltion pyynnöstä voidaan 52 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen tehdä päätös siitä, onko jäsenvaltion toteuttama kansallinen tekninen toimenpide 1 kohdan mukainen. Jos kyseinen päätös tehdään, on 2 kohdan kolmatta ja neljättä alakohtaa sovellettava. Rannalta tapahtuvaa pyyntiä koskevat tiedot on toimitettava komissiolle pelkästään tiedoksi. 52 artikla Yksityiskohtaiset säännöt tämän asetuksen soveltamisesta voidaan antaa 20 päivänä joulukuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen N:o (ETY) 3760/92 18 artiklan mukaisesti. Näihin sääntöihin voi sisältyä muun muassa: langan läpimitan määrittelyä koskevat tekniset ohjeet, silmäkoon määrittelyä koskevat tekniset ohjeet, lajittelua koskevat ohjeet, verkkoihin kiinnitettävien sallittujen laitteiden luettelot ja tekniset kuvaukset. 29 53 artikla Kumotaan seuraavat asetuksen. artiklat, kohdat ja liitteet: 1-8 artikla, 9 artikla, 1 ja 2 kohta ja 3 kohdan viimeinen alakohta, 10 artikla, 12-18 artikla, liitteet I-IV. Mainitun asetuksen artikloihin ja liitteisiin tehtyjä viittauksia pidetään viittauksina tähän asetukseen ja ne luetaan liitteessä IX olevan vastaavuustaulukon mukaisesti. 54 artikla Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun sen on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä Sitä sovelletaan. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. 30 LIITE 1 Checklist of marine organisms Koodi Tieteellinen nimi Lajiluettelo ELE BOG SKJ CET SBX DAB CNZ ARG LBE WRA BET PLZ SCE FLE PRA PAN SOL SPR HAD HKE GUX GUG LEZ SAL TRA FOX MAZ COE BSS OCC UN MUM CTC LAS NOP NEP MUL BIB TUR JAX DGS SCL PLE LUM ANE PIL POK Anguilla anguilla Boops boops Katsuwonus pelamis Dicologoglossa cuneata Sparidae Limanda limanda Crangon spp. Argentina spp. Homarus gammarus Labridae Thunnus obesus Pleuronectidae Pecten maximus Platichthys flesus Pandalus borealis Pandalus spp. Solea vulgaris Sprattus sprattus Melanogrammus aegiefinus Merluccius merluccius Triglidae Eutrigla gurnardus Lepidorhombus spp. Salmo salar Palaemon adspersus Salmonidae Trachinidae Phycis spp. Scomber spp. Conger conger. Dicentrarchus labrax Lophius spp. Octopus vulgaris Molva molva Mullidae Sepia officinalis Petromyzonidae Belone spp. Trisopterus esmarkii Nephrops norvegicus Mugilidae Trisopterus luscus Psetta maxima Trachurus spp. Squalus acanthias Scyliorhinus spp. Pleuronectes platessa Cyclopterus lumpus Engraulis encrasicolus Sardina pilchardus Pollachius virens 31 Ankerias Boga Boniitti Dicoglossa cuneata-laji Hammasahven Hietakampela Hietakatkarapu Hopeakuore Hummeri Huulikala Isosilmätonnikala Kaémpela Kampasimpukka Kampela Katkarapu Katkarapu Kielikampela Kilohaili Kolja Kumeliturska Kurnusimppu Kyhmykurnusimppu Lasikampela Lax Levä katka ra pu Lohi Louikala Luikeroturskat Makrilli Meriankerias Meribassi Merikrotti Meritursas Molva Mullo Mustekala Nahkiainen, Pikkunahkiainen Nokkakala. Norjan Norjanhummeri Ohuthuulikeltti Partaturska Piikkikampela Piikkimakrilli Pikkihai Punahai Punakampela Rasvakala Sardelli Sardiini Seiti LIITE 1 Checklist of marine organisms Koodi Tieteellinen nimi Lajiluettelo Silakka, silli Silokampela Sinisei Siniturska Skorpionikala Taimen Tonnikala Tunniina Turska Tuulenkala Tylppäpyrstömolva Valkotonnikala Valkoturska HER BLL POL WHB SCO TRS TUS LTA COD SAN BLI ALB WHG ARA CLX PIC SCR OMZ AES DPS Clupea harengus Scophthalmus rhombus Pollachius pollachius Micromesistius poutassou Scorpenidae Salmo trutta Katsuwonus spp. , Thunnus spp. Auxis spp. , Euthynnus spp. Gadus morhua Ammodytidae Molva dypterygia Thunnus alalunga Merlangius merlangus Aristaeomorpha foliacea Aristeus antennatus Bivalvia Centracanthidae Coris julis Loligo spp. Maja squinado Microchirus azevia Myxinidae Ommastrephidae Pandalus montagui Parapenaeus Iqngirostris Venus verrucosa dl LIITE II: Vähimmäissilmäkoot ja kohdelajit alueilla 1, 2, 3 ja 4 (lukuun ottamatta Skagerrakia ja Kattegatia) K o h d e l a j it 0-15 16-31 32-54, 4) 5 5 - 6 0w 70-79"M 4) 8 ( ). ,( )( ) < I ) H ) (M >110*'» S i l m ä k o k o l u o k ka ( m m) Kohdelajien vähimmäisprosenttiosuus 95 * 90 30 90 * * * * * * * * * * * + * * * * * * 70 * * * * * * * * * * * + * * * * * 40 * * * * * * * * * * + * * * Tuulenkalat (Ammodytidae)C) Tuulenkalat (Ammodytidae)°] 1 inrmaaltirska (Trisoplerus e. smarkn/" Katkarapu (Pandalus montagui. ('rangon spp ) K i l o h a i li (Sprattus sprattus) Ankerias (Anguilla anguilla) Sardelli (Engraulis encrasicholus) Katkaravut (Pandalus spp. )0) M a k r i l l it (Scomher spp. ) P i i k k i m a k r i l l it (Trachurus spp ) Silli (Cl upea ha rengit s) Mustakitaturska (Micromesistius poutassou) Sardiini (Sardina pilchardus) Pelagiset pääjalkaiset (Loligo spp) Katkarapu (Parapenaeus longirostris)w Hammasahven ja pagellit (Sparidae) Merikonnat (Scorpaenidae) Kampela (Microchirus acevia) K ai marit (Ommastrephidae) Meriankerias (Conger conger) l. uikerotiirskat (Phycis spp ) Lotihikalat frrachinidae) K i i r n i i s i m p ut (Triglidae) Pikarellit (Centracanthidae) M u l l ot (Mullidae) Meritursas (Octopus vulgaris) Keisarihummeri (Nephrops norvégiens) Katkaravut (Aristeus antennatus ja A nstaeomorpha foliacea) K i e l i k a m p e la (Sotea vulgaris) Punakampela (Pleuronectes platessa) K u m m e l i t u r s ka (Merluccius merluccius) Lasikampelat (Lepidorhombus spp. ) Valkoturska (Merlangius merlangus) Silokampela (Scophthalmus rhombus) Lyyraturska (Pollachius pollachius) Ilietakampela (Limanda limanda) Seepia (Sepia officinalis) Meribassi (Dicentrarchus labrax) Kampela (PlatichtysJlesus) M u ut meren eliöt 70 ci ole * * * * * * * + * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * (!) Neliösilmäpaneelien käyttö pakollista 7 artiklan mukaisesti (2) Muilla kuin alaviitteessä 3 määritellyillä alueilla ja määriteltyinä ajankohtina (3) Pohjanmerellä I päivästä marraskuuta viimeiseen päivään helmikuuta. Alueella 3. (4) Ks. 41 artiklan 2 kohta (5) Ks. 36 artikla (6) Ks. 37 artikla (7) Ks. 7 artiklan 4 kohta (8) Ks 7 artiklan 5 kohta iS LIITE III. Vähimmäissilmäkoot ja kohdelajit Skagerrakissa ja Kattegatissa Lajit 0-15 16- 31 3 2 - 69 70-89 >90 Silmäkokoluokka (mm) Kohdelajien vähimmäisproscnttiosuus 5 0% 8 0% 20% 6 0% 20% 50 % ei ole Tuulenkalat (Ammodytidae)0) * * * Tuulenkalat (Ammodytidae)w 1 larmaaturska (Trisoplerus esmarkh) Ankerias (Anguilla anguilla) Mustakitaturska (Micromesistius poutassou) l. ouhikala (I'rachinus draco) (l> Nilviäiset (lukuun ottamatta Sepiaa) '" Nokkakala (lielone belonef" Kyhmykurnusimppu (Eutrigla gurnardus)0' llopeakuoreet (Argentina spp) Katkaravut/leväkatkarapu (("rangon spp. Palaemon adspersus)0) Makrillit (Scomber spp. ) Piikkimakrillit (Trachurus spp. ) Silli (Clupea harengus) Kilohaili (Sprattus sprattus) Pohjan katkarapu (Pandalus borealis) Katkaravut/ (Crangon spp, Palaemon adspersus){'] Valkoturska (Merlangius merlangus) keisarihummeri (Nephrops norvégiens) Kaikki muut meren eliöt * * * * * * * * * * * * * * * * * * • * * * * + * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * (1) Vain 4 meripeninkulman sisällä peruslinjoista. (2) 4 meripeninkulman yli peruslinjoista. (3) 1. 3. -31. 7. (4) Skagerrakissa 1 päivästä marraskuuta viimeiseen päivään helmikuuta. Kattegatissa I päivästä elokuuta viimeiseen päivään helmikuuta. B>V LIITK IV. Vähimmäissilmäkoot ja kohdelajit alueilla 5 ja 6. A. Alue 5 Lajit Boga (Boops boops) Sardiini (SarcJina pilchardus) Makrillit {Scomber spp. ) Piikkimakrillit (Trachurus spp. ) Kaikki muut meren eliöt B. Alue 6 Lajit Silmäkokoluokka (mm) 20-39 40-64 >65 Kohdelajien vähimmäisprosenttiosuus 5 0% * * 80 % Ei ole * * * * * * * * * Silmäkokoluokka (mm) 45-50 ^J ^100 Kohdelajien vähimmäisprosenttiosuus 30 % ^J Ei ole Katkaravut (Pcnaeus subtilis, Pcnaeus brasiliensis, Xiphopenaeus kr oy eri) Kaikki lajit * ^ ^H ^ ^H ^ ^H * 3-T LIU R V KIINTEÄT PYYDYKSET Alueet 1 ja 2 Lajit / silmäkoko Sardiini (Sardina pilchardus) Ankerias (Anguilla anguilla) Kilohaili (Sprattus sprattus) Piikkimakrillit (Trachurus spp. ) Silli (Clupea harengus) Makrillit (Scomber spp. ) Mullof (Mullidae) Nokkakalat (Belone spp. ) Meribassi (Dicentrarchus Juovakeltit (Mugilidae) labrax) limanda) Hietakampela (Limanda Kolja (Melanogramus aeglefinus) Valkoturska (Merlangius merlangus)(2) Kampela (Platichthys flesus) Kielikampela (Solea vulgaris) Punakampela (Pleuronectes platessa) Seepia (Sepia officinalis) Turska (Gadus morrhua) Lyyraturska (Pollachius pollachius)^ Molva (Molva molva) Seiti (Pollachius virens) Kummeliturska' (Merluccius merluccius)^ Piikkihai (Squalus acanthias) Punahait (Scyliorhinus spp. ) Lasikampelat (Lepidorhombus spp. ) Rasvakala (Cyclopterus lumpus) Muut 10-30 mm 50-70 mm 90-99 mm 100-119 mm 120-220 mm >22() mm * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * *(D 1 (1) ICES-alueilla [VI ja VH] pyydetyt ja aluksella pidetyt merikrottisaaliit (Lophius spp. ), joita on yli 30 prosenttia näillii alueilla pyydetystä aluksella pidetystä kokonaissaaliista, on oltava pyydetty vähimmäissilmäkooltaan vähintään 250 mm:n pyydyksillä. (2) ICES-alueilla VMeja Vlld, [2] vuoden ajan tämän asetuksen voimaantulosta vähimmäissilmäkoko on 90 mm. (3) ICES-alueilla Vilejä Vlld, [2] vuoden ajan tämän asetuksen voimaantulosta vähimmäissilmäkoko on 110 min. i£ LIITE VI: KIINTEÄT PYYDYKSET Alue 3 Lajit / silmäkoko Sardiini (Sardina pilchardus) Katkaravut (Palaemon spp. ) Koruhuulikala (Coris julis) Boga (Boops boops) Katkaravut (Pcnaeus spp. ) Sirkkaäyriäinen (Squilla mantis) M ui lot (Mullidae) Kampela (Dicologoglossa cuneata) Huulikalat (Labridae) Piikkimakrillit (Trachurus spp. ) Makrillit (Scomber spp. ) Partaturska (Trisopterus luscus) Seepia (Sepia officinalis) Kurnusimput (Triglidae) Hammasahven ja pagellit (Sparidae) Merikonnat (Scorpaenidae) Kampela (Microchirus acevia) (Ommatostrephidae) Kalmarit Meriankerias (Conger conger) Luikeroturskal (Phycis spp. ) Silokampela (Scophtalmus rhombus) I. ouhikalat (Trachinidae) P i kare 11 i t (Centracanthidae) Meribassi (Die entrar chus labrax) Valkoturska (Merlangius merlangus) Piikkikampela (Psetta maxima) Lyyraturska (Pollachius pollachius) Kampelat (Pleuronectidae) Kielikampela (Solea vulgaris)0) Kummeliturska (Merluccius merluccius){>) Muut(2) < 40 mm 40-49 mm 50-59 mm 60-79 mm 80-99 mm > 100 mm * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * (1) ICES-alueilla VIIIc ja IX vähimmäissilmäkoko on 80-99 mm. Kuitenkin [2] vuoden ajan voimaantulosta vähimmäissilmäkoko on 60 mm. (2) Pyydetyt ja aluksella pidetyt merikrottisaaliit (Lophius spp), kokonaissaaliista, on oltava pyydetty vähimmäissilmäkooltaan vähintään 280 mm:n pyydyksillä. joita on yli 30 prosenttia aluksella pidctysni tämän asetuksen 3} IITE VII. Vähimmäiskoot lajit Vähimmäiskoko Alueet 1-5 lukuun ottamatta Skagerrakia ja Kattegatia Skagerrak/ Kattegat Turska (Gadus morhua) Kolja (Melanogramus aeglefmus) Seiti (Pollachius virens) Lyyraturska (Pollachius pollachius) Kummeliturska (merluccius merluccius) Lasikampelal (Lepidorhomhus spp ) Kielikampelat (Solea spp. ) Punakampela (Pleuronectes platessa) Valkoturska (Merlangius merlungus) Molva (Molva molva) Tylppiipyrstömolva (Molva dipterygia) Meribassi (Dicentrarchus labrax) 30 cm 27 cm 30 cm 30 cm 25 cm 24 cm 27 cm 23 cm 33 cm 31 cm 37 cm 26 cm 26 cm 20 cm 24 cm 17 cm 25 cm 63 cm 70 cm 36 cm Keisarihummeri (Nephrops norvégiens)^ 105(30) mm 130(40) mm Makrilli (Scomber scombrus) Silli (Clupea harengus) Piikkimakrilli (Trachurus trachurus) Sardelli (Engraulis encrasicholus) Sardiini (Sardina pilchardus) Hummeri (Homarus gammarus)[h Ilämähäkkirapu (Maia squmado) Isotaskurapu (Cancer pagurus) Kampasimpukka (Pecten maximus) Kuningatarkanipasimpukka (Chlamys spp. ) Vcnussimpukka (Ruditapes decussatus) Mattosilmukka (Venerupis pullastra) Vcnussimpukka (Ruditapes phi/ipinarum) Vcnussimpukka (Venus verrucosa) (1) Kokonaispituus (selkäkilvcn pituus) (2) 30 cm Pohjanmerellä (3) 30 cm vain teollisuustarkoituksiin 20 cm(1' 18 cm 15 cm 20 cm<:' 20 cm 15 cm 12 cm 11 cm 240(85) mm 220 (78) mm 120 mm 100 mm 100 mm 40 mm 40 mm 38 mm 40 mm 40 mm l % LIITE VIII MEREN ELIÖN KOON MITTAAMINEN 1. 2. Kalan koko on mitattava kuonon kärjestä pyrslöevän kärkeen. Keisarihummerin ja hummerin koko on mitattava vastaavasti kuvassa 2 ja 3 esitetyllä tavalla: - mitattuna keskiviivan suuntaisesti jomman kumman silmän takaa eturuumiin eli selkäkilvcn loppuun ja/tai, - mitattuna otsapiikin kärjestä peräkilven uloimpaan reunaan ilman ulokkeita ja/tai - irrotettujen keisarihummerin pyrstöjen osalta: pyrstön ensimmäisen jaokkeen takaosasUi peräkilven uloimpaan reunaan ilman ulokkeita. Pyrstön on oltava mitattaessa suorana, sitä ei san venyttää ja se on mitattava selkäpuolelta ja/tai 3. Hämähäkkiravun koko on määritettävä kuvassa 4 esitetyllä tavalla keskiviivan suuntaisesti selkäkilven otsapiikkien välisestä reunasta sen takaosan reunaan. 4. Simpukoiden koko mitataan kuvan 5 mukaisesti kuoren pisimmästä osasta. 1^ LIITE IX Vastaavuustaulukko Asetus (ETY) N:o. (konsolidoitu versio 3094/86) Tämä asetus 2. 1 2. 2 2. 3 2. 4 2. 5 2. 6 2. 9 2. 10 4 5. 1 5. 2 5. 3 5. 4 6. 1 6. 2 7 8 9. 1 9. 2 10. 2. a 10. 2. b 10. 3 10. 4 10. 5 10. 6 10. 9 10. 10 10. 11 10. 12 10. 14 10. 15 10. 16 10. 17 10. 18 10. 19 1, 2 4 ,5 12 6 16, 17 9 6. 4 4. 2, 7. 1, 7. 2, 8 4. 3, 13, 15 52 18, 52 19, 20. 2,40 20. 1, liite VIII 21, 22 20. 3 29 41 23 24 25. 1 25. 2 35. 1 44 32 39 32. 8, 39. 4 32. 9, 39. 5 42 26. 1 26. 2, 31. 14, 31. 15, 32. 10, 45 36, 46 35. 1 31 37 38 43 27. 1 M Asetus (ETY) N:o. (konsolidoitu versio 3094/86) Tämä asetus 12 13 14 15 16 17 18 19 20 Liite I, alaviite 5 Liite I, Meriantura Liite I Liite II Liite III Liite V Liite VI Liite VII 27. 2 47 48 49 50 51 52 53 54 30 35. 2 Liitteet II, III, IV Liite VII Liite VII Liite IX Liite V Liite VI Ml ^L HUMMERI NORJANHUMMERI (A) Eturuumiin pituus (B) Totonaispituus TAULUKKO 2 TAULUKKO 3 HS TAULUKKO 4 TAULUKKO 5 M^f ISSN 1024-4492 KOM(96) 296 lopullinen ASIAKIRJAT FI 03 15 10 Luettelonumero : CB-CO-96-303-FI-C ISBN 92-78-05715-0 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg MX