title: Регламент (EО) № 1255/96 на Съвета от 27 юни 1996 година за временно суспендиране на автономните мита по Общата митническа тарифа за определени индустриални и земеделски продукти

text: 02/т. 8 BG Официален вестник на Европейския съюз 223 31996R1255 L 158/1 ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ 29. 6. 1996 РЕГЛАМЕНТ (EО) № 1255/96 НА СЪВЕТА от 27 юни 1996 година за временно суспендиране на автономните мита по Общата митническа тарифа за определени индустриални и земеделски продукти СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ, ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ: като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност, и по-специално член 28 от него, Член 1 като взе предвид предложението от Комисията, като има предвид, че производството в Общността на продуктите, разгледани в настоящия регламент, чието производство понастоя- щем е неадекватно или не съществува; като има предвид, че про- изводителите им не могат търсенето на потребяващите ги производства в Общността; задоволят да като има предвид, че е в интерес на Общността да суспендира час- тично или изцяло автономните мита по Общата митническа тарифа за тези продукти; като има предвид, че е необходимо решението за суспендиране на тези автономни мита да се вземе от Общността; като има предвид, че регламентите за временно суспендиране на автономни мита по Общата митническа тарифа за определени индустриални или земеделски продукти до голяма степен са подновили предхождащи ги мерки; като има предвид, че с оглед рационализиране на прилагането на тези мерки е подходящо да не се ограничава срокът на действие на настоящия регламент, а включените в него продукти да се добавят или извеждат от него- вия списък по реда на допълнителен регламент на Съвета, ако това е необходимо; като има предвид, че измененията в Комбинираната номенклатура и кодовете по ТАРИК не водят до съществени изменения; като има предвид, че за целите на опростяването следва да се предвиди Комисията, след получаване на становището на Комитета по Мит- ническия кодекс, да може да прави необходимите изменения и технически адаптации в приложението към настоящия регламент, включително и публикуването на негова консолидирана версия, Автономните мита по Общата митническа тарифа за продуктите, изброени в приложението, се суспендират до нивата, посочени срещу всеки един от тях. Член 2 адаптации, Техническите на консолидирана версия, които произтичат от изменения на Комбинираната номенклатура и кодовете по ТАРИК, се приемат от Комисията в съответствие с процедурата, определена в член 3. включително публикуване Член 3 1. Комисията се подпомага от Комитета по Митническия кодекс, създаден по силата на член 247 от Регламент (ЕИО) № 2913/92 (1). 2. Представителят на Комисията внася в Комитета проект на предстоящите за приемане мерки. Комитетът се произнася със ста- новище относно проекта в рамките на срок, който председателят може да определи в зависимост от спешността на въпроса. За ста- новището е необходимо мнозинството, определено в член 148, параграф 2 от Договора, в случаите на решения, които Съветът следва да приема по предложение на Комисията. Гласовете на представителите на държавите-членки в Комитета се претеглят по (1) ОВ L 302, 19. 10. 1992 г. , стр. 1. Регламент, изменен с Акта за при- съединяване от 1994 г. 224 BG Официален вестник на Европейския съюз 02/т. 8 начина, определен в посочения член. Председателят няма право на глас. С квалифицирано мнозинство Съветът може да вземе различно решение в рамките на срока, посочен в предходната алинея. 3. Комисията приема мерките, които се прилагат незабавно. Въпреки това, когато мерките не съответстват на становището на Комитета, Комисията незабавно уведомява Съвета за това. В такъв случай Комисията отлага прилагането на мерките, за които е взела решение, за срок от три месеца, считано от датата на съответното уведомяване. Настоящия регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейските общности. Прилага се от 1 юли 1996 г. Член 4 Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки. Съставено в Люксембург на 27 юни 1996 година. За Съвета Председател A. MACCANICO 02/т. 8 BG Официален вестник на Европейския съюз 225 (Виж Регламент (ЕО) № 300/2006 на Съвета, ОВ L 56, 25. 2. 2006 г. , стр. 1) ПРИЛОЖЕНИЕ


title: Täitevkomitee otsus, 27. juuni 1996, Schengeni viisade andmise põhimõtete kohta vastavalt Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni artikli 30 lõike 1 punktile a (SCH/Com-ex (96)13 rev. 1)

eurovoc_concepts:
EU visa policy
accession to an agreement
border control
diplomatic representation
third country

formats: html pdf print

text: 19/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 155 41996D0013 L 239/180 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 22. 9. 2000 TÄITEVKOMITEE OTSUS, 27. juuni 1996, Schengeni viisade andmise põhimõtete kohta vastavalt Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni artikli 30 lõike 1 punktile a (SCH/Com-ex (96)13 rev. 1) TÄITEVKOMITEE, võttes arvesse Schengeni artiklit 132, lepingu rakendamise konventsiooni c) Schengeni riigid ei ole kohustatud olema viisade andmiseks esindatud igas kolmandas riigis. Schengeni riigid võivad otsus- tada, et viisataotlused teatavates kolmandates riikides või tea- tavat liiki viisade jaoks tuleb esitada riigi esindusele, mis on taotleja reisi peamine sihtkoht. võttes arvesse nimetatud konventsiooni artikleid 9, 17 ja 30 d) Ebaseadusliku sisserände ohu hindamine viisataotluse esita- mise ajal on täielikult viisataotlust käsitleva diplomaatilise või konsulaaresinduse otsustada. ning arvestades, et: kõigi Schengeni riikide huvides on määratleda esindavate ja esin- datavate riikide õigused ning kohustused, kuna kõigil Schengeni riikidel on esindusi, kus nad esindavad teisi riike, ning paiku, kus neid endid esindatakse; Schengeni riikide koostöö aluspõhimõte on täielik usaldus Schen- geni esinduste süsteemi kohaldamise viisi suhtes, ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE: Schengeni viisade andmine vastavalt Schengeni lepingu rakenda- mise konventsiooni artikli 30 lõike 1 punktile a kolmandates rii- kides, kus ei ole esindatud kõik Schengeni riigid, toimub vastavalt järgmistele põhimõtetele. a) Esindamist viisade andmise osas kohaldatakse lennujaama transiitviisade, ühtsete transiitviisade ja lühiajaliste viisade suh- tes, mis antakse Schengeni konventsiooni raames ning vasta- valt ühistele konsulaarjuhistele. Esindav riik on kohustatud kohaldama ühiste konsulaarjuhiste sätteid sama kiireloomuliselt kui omaenda samalaadsete ja samasuguse kehtivusega viisade andmise puhul. b) Kui konkreetsetes kahepoolsetes kokkulepetes ei ole ette näh- tud teisiti, ei kohaldata esindamise kokkulepet viisade suhtes, mis antakse isikutele, kes kavatsevad hakata tegelema palga- tööga või tegevusega, mis sõltub tegelemisriigi eelnevast nõu- solekust. Selliseid viisasid taotlevad isikud peavad pöörduma riigi akrediteeritud konsulaaresinduse poole, kelle ülesannete hulka see tegevus kuulub. e) Esindatavad riigid vastutavad varjupaigataotluste eest, mille esitavad nende nimel esindavate riikide antud viisa omanikud, mistõttu sellised viisad nimetavad sõnaselgelt, et need on antud esindamise raamistikus (vastavalt ühiste konsulaarju- histe 13. lisale). (1) f) Erandjuhtudel võivad kahepoolsed kokkulepped sätestada, et esindav riik saadab teatavate välismaalaste kategooriate esita- tud viisataotlused kas selle esindatava riigi asutustele, mis on samuti reisi peamine siht, või siis selle riigi diplomaatilisele esindusele. Need kategooriad tuleks kehtestada kirjalikult (va- jaduse korral iga diplomaatilise või konsulaaresinduse jaoks). Seega loetakse viisa antuks esindatava riigi loal, nagu näeb ette Schengeni konventsiooni artikli 30 lõike 1 punkt a. g) Kahepoolseid kokkuleppeid võib vajaduse korral muuta, arves- tades siseriiklikke hinnanguid varjupaigataotlustele, mille kindlaksmääratud ajavahemikul esitavad esindatuse raamisti- kus antud viisade omanikud, ja muudele viisade andmisega seotud asjakohastele andmetele. Tulemuste põhjal võib kokku leppida, et esindamisest loobu- takse teatavate esinduste (ja mõnel juhul teatava kodakondsu- sega isikute) puhul. h) Esindamist kohaldatakse ainult viisade andmise suhtes. Kui vii- sat ei saa anda, sest välismaalane ei ole esitanud piisavat (1) Ühiste konsulaarjuhiste 13. lisa muudetakse vastavalt. Vt SCH/Com-ex (99)13. 156 ET Euroopa Liidu Teataja 19/2. kd dokumentaalset tõestust, et ta vastab tingimustele, tuleb välis- maalasele teatada võimalusest esitada oma taotlus tema reisi peamise sihtriigi diplomaatilisele esindusele. esindatud kõik Schengeni riigid. Keskrühm võtab arvesse tabe- lisse pärast kõnealuste Schengeni riikide vahelist konsulteeri- mist tehtud muudatusi. (1) i) Esindamise korda saab veelgi parendada, laiendades konsultee- rimisvõrgustikku ja arendades tarkvara, mis võimaldaks esin- dava riigi esindustel raskusteta konsulteerida esindatava riigi keskasutustega. Haag, 27. juuni 1996 j) Käesolevale dokumendile on lisatud tabel esindamise kohta Schengeni viisade andmiseks kolmandates riikides, kus ei ole Esimees M. PATIJN (1) Vt dokumendi SCH/Com-ex (99)13 4. lisa


title: Nariadenie Rady (ES) č. 1292/96 z 30. júna 1996 o politike potravinovej pomoci a riadení potravinovej pomoci a špeciálnych operáciách na podporu potravinovej bezpečnosti

eurovoc_concepts:
aid system
cooperation policy
developing countries
food aid
security of supply
storage

text: 11/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 189 31996R1292 L 166/1 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV 5. 7. 1996 NARIADENIE RADY (ES) č. 1292/96 z 30. júna 1996 o politike potravinovej pomoci a riadení potravinovej pomoci a špeciálnych operáciách na podporu potravinovej bezpečnosti RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, keďže potravinová pomoc nesmie mať nepriaznivý dopad na nor- málne štruktúry výroby a obchodu podporovaných krajín; so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na jej článok 130w, so zreteľom na návrh Komisie (1), konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 189c zmlu- vy (2), keďže teraz, rovnako ako predtým, je potravinová pomoc dôleži- tým aspektom politiky rozvojovej spolupráce spoločenstva; keďže potravinová pomoc musí byť integrovaná do politiky roz- vojových krajín zameranej na zlepšenie ich potravinovej bezpeč- nosti, najmä zavedením potravinových stratégií, zameraných na zmiernenie chudoby a prispôsobených na dosiahnutie koneč- ného cieľa, ktorým je stav, pri ktorom je potravinová pomoc nepotrebná; keďže spoločenstvo a jeho členské štáty úzko koordinujú svoju politiku rozvojovej spolupráce pokiaľ ide o programy potravino- vej pomoci a operácie, zamerané konkrétne na zlepšenie potravi- novej bezpečnosti; keďže spoločenstvo a jeho členské štáty sú stranami určitých medzinárodných dohôd v tejto oblasti, najmä Dohovoru o potravinovej pomoci; keďže potravinová bezpečnosť regiónov, národov a domácností s dlhodobým cieľom zabezpečenia všeobecného a neustáleho prí- stupu ku strave, ktorá podporuje zdravý a aktívny život, je dôle- žitým prvkom boja proti chudobe a keďže je pre ňu dôležité, aby sa zdôrazňovala vo všetkých programoch určených pre rozvojové krajiny; keďže potravinová pomoc a operácie na podporu potravinovej bezpečnosti sú kľúčovými prvkami politiky rozvojovej spolupráce spoločenstva a musí sa brať do úvahy ako cieľ každej politiky spo- ločenstva, ktorý vhodne ovplyvní rozvojové krajiny, najmä z hľa- diska ekonomických reforiem a štrukturálnych úprav; keďže vzhľadom na rozdielnu zodpovednosť mužov a žien za potravinovú bezpečnosť domácností je potrebné brať neustále do úvahy ich rozdielnu úlohu pri tvorbe programov, zameraných na dosiahnutie potravinovej bezpečnosti; keďže ženy a spoločenstvá by mali byť vo väčšej miere zaintere- sované na dosiahnutí potravinovej bezpečnosti na národnej, regionálnej alebo miestnej úrovni a na úrovni domácností; keďže potravinová pomoc musí byť účinným nástrojom zabezpe- čujúcim prístup k primeranej a vhodnej strave, ako aj nástrojom zlepšujúcim dostupnosť a prístupnosť potravinového systému, najmä v prípadoch potravinových kríz, a musí byť integrovaná do rozvojovej politiky; keďže potravinová pomoc je kľúčovým komponentom politiky spoločenstva zameranej na prevenciu alebo pomoc v krízových situáciách v rozvojových krajinách keďže pri jej zavádzaní treba brať do úvahy jej možné sociálne a politické dopady; keďže operácie potravinovej pomoci nemôžu byť súčasťou efek- tívneho riešenia ak nie sú integrované do rozvojových operácií, zameraných na opätovné rozbehnutie miestnej výroby a obcho- du; (1) Ú. v. ES L 253, 29. 9. 1995, s. 10. (2) Stanovisko Európskeho parlamentu z 15. decembra 1995 (Ú. v. ES C 17, 22. 1. 1996), Spoločné stanovisko Rady z 29. janu- ára 1996 a rozhodnutie Európskeho parlamentu z 24. mája 1996 (Ú. v. ES. C 166, 10. 6. 1996). keďže je potrebné zlepšiť analýzu, diagnostikovanie, programo- vanie a monitorovanie potravinovej pomoci, aby bola účinnejšia, a vyhla sa nepriaznivým dopadom na miestne výrobné, distri- bučné, dopravné a trhové kapacity; 190 SK Úradný vestník Európskej únie 11/zv. 24 keďže z potravinovej pomoci by sa mal vytvoriť skutočný nástroj politiky spoločenstva v oblasti spolupráce s rozvojovými krajina- mi, čím sa spoločenstvu umožní v plnej miere zúčastňovať na dlhoročných rozvojových projektoch; keďže je potrebné, aby spoločenstvo bolo schopné poskytovať plynulý celkový tok pomoci a aby bolo schopné vo vhodných prí- padoch dodávať minimálne množstvá výrobkov rozvojovým kra- jinám v rámci špecifických dlhoročných programov, prepojených s politikou rozvoja, ako aj vstupovať do projektov vo vzťahu k medzinárodným organizáciám; keďže podporu spoločenstva úsiliu rozvojových krajín dosiahnuť potravinovú bezpečnosť, možno zlepšiť lepšou pružnosťou potra- vinovej pomoci, poskytovaním finančnej podpory operáciám, týkajúcim sa potravinovej bezpečnosti, a najmä rozvojom farmár- stva a zvýšením úrod, ako alternatívy potravinovej pomoci za istých okolností, pri čom sa bude chrániť životné prostredie a záujmy malých farmárov a rybárov; keďže spoločenstvo môže pomôcť núdznym ľuďom v núdzi vo vidieckych i mestských oblastiach rozvojových krajín pomocou finančných operácií na podporu potravinovej bezpečnosti pro- stredníctvom nákupu potravinových výrobkov, osív, poľnohos- podárskeho náradia a poľnohospodárskych vstupov, ako aj vhod- ných výrobných nástrojov a cez programy skladovania, systémy skorého varovania, mobilizácie, dozoru a technickej a finančnej pomoci; keďže je potrebné pokračovať v podporovaní regionálneho prí- stupu v potravinovej bezpečnosti, vrátane miestnych nákupných operácii, aby sa využila medzinárodná komplementarita medzi krajinami, ktoré patria do toho istého regiónu; keďže politika v oblasti potravinovej bezpečnosti má mať vždy regionálny roz- mer, aby sa podporil regionálny obchod s potravinami a aby sa presadzovala integrácia; keďže nákup potravín na miestnej úrovni znižuje neefektívnosť, náklady i poškodzovanie životného prostredia, ktoré môže byť zapríčinené prepravou veľkého množstva potravín vo svete; keďže na to, aby sa uľahčilo uplatňovanie určitých predpoklada- ných opatrení a aby sa zabezpečilo ich skĺbenie s politikou potra- vinovej bezpečnosti prijímajúcej krajiny, je potrebné ustanovenie, zabezpečujúce úzku spoluprácu medzi členskými štátmi a Komi- siou v rámci Výboru pre potravinovú bezpečnosť a potravinovú pomoc; keďže pri určovaní krokov, ktoré treba urobiť pri výkone operácií potravinovej pomoci je potrebné zosúladiť postupy jej zavádza- nia špecifickej povahe každej podporovanej oblasti, i keď v rámci spoločnej politiky a stratégie; keďže na zabezpečenie lepšieho riadenia potravinovej pomoci a jej lepšieho prispôsobenia záujmom a potrebám podporova- ných krajín a na zlepšenie postupov rozhodovania a implemen- tácie je potrebné nahradiť nariadenie Rady (EHS) č. 3972/86 z 22. decembra 1986 o politike potravinovej pomoci a riadení potravinovej pomoci (1), nariadenie Rady (EHS) č. 1755/84 z 19. júna 1984 o zavádzaní alternatívnych operácií, súvisiacich s potravinami, namiesto dodávok potravinovej pomoci (2), naria- denie Rady (EHS) č. 2507/88 zo 4. augusta 1988 o zavádzaní programov skladovania a systémy skorého varovania (3), nariade- nie Rady (EHS) č. 2508/88 zo 4. augusta 1988 o zavádzaní ope- rácií spolufinancovania pri nákupe potravinových výrobkov a osív zo strany medzinárodných organizácií alebo mimovlád- nych organizácií (4) a nariadenie Rady (EHS) č. 1420/87 z 21. mája 1987, ktoré ustanovuje postupy implementácie naria- denia (EHS) č. 3972/86 o politike potravinovej pomoci a o ria- dení potravinovej pomoci (5), PRIJALA TOTO NARIADENIE: keďže je potrebné zachovať genetický potenciál a biologickú rôz- norodosť výroby potravín; Ciele a všeobecné smernice pre potravinovú pomoc a pre operácie na podporu potravinovej bezpečnosti KAPITOLA I keďže sa politika potravinovej pomoci spoločenstva musí prispô- sobovať geopolitickým zmenám a ekonomickým reformám, ktoré prebiehajú v mnohých podporovaných krajinách; Článok 1 keďže je potrebné spísať zoznam krajín a organizácií, ktoré spĺ- ňajú podmienky na operácie pomoci spoločenstva; 1. Spoločenstvo, v rámci svojej politiky spolupráce s rozvojo- situácie vými aby náležito reagovalo na krajinami a keďže za týmto účelom je potrebné prijať v súvislosti s pomocou spoločenstva ustanovenie, aby táto pomoc bola sprístupnená medzinárodným, regionálnym a mimovládnym organizáciám; nakoľko tieto organizácie musia spĺňať viacero podmienok, zaru- čujúcich úspech operácií potravinovej pomoci; (1) Ú. v. ES L 370, 30. 12. 1986, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Rady (EHS) č. 1930/90 (Ú. v. ES L 174, 7. 7. 1990, s. 6). (2) Ú. v. ES L 165, 23. 6. 1984, s. 7 (3) Ú. v. ES L 220, 11. 8. 1988, s. 1 (4) Ú. v. ES L 220, 11. 8. 1988, s. 4 (5) Ú. v. ES L 136, 26. 5. 1987, s. 1 11/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 191 nedostatočnej potravinovej bezpečnosti, spôsobenej vážnymi výpadkami potravín alebo potravinovými krízami, bude vykoná- vať operácie potravinovej pomoci a operácie na podporu potra- vinovej bezpečnosti v rozvojových krajinách. Operácie potravinovej pomoci humanitárnej povahy sa budú vykonávať v rámci pravidiel humanitárnej pomoci a nebudú spa- dať do pôsobnosti tohto nariadenia. V prípade vážnej krízy sa v úzkej spolupráci zavedú všetky nástroje pomoci spoločenstva v prospech príslušného obyvateľstva. 2. Operácie na základe tohto nariadenia sa vyhodnotia po ana- lýze vhodnosti a účinnosti tohto nástroja v porovnaní s ostatnými prostriedkami zásahu, ktoré sú k dispozícii v rámci pomoci spo- ločenstva, ktoré by mohli ovplyvniť potravinovú bezpečnosť a potravinovú pomoc, a v koordinácii s týmito prostriedkami. Komisia zabezpečí, aby sa operácie na základe tohto nariadenia vyhodnotili v úzkej koordinácii so zásahom ostatných darcov. — prispievať iniciatívam na boj proti chudobe, ktorých cieľom je rozvoj. 4. Pomoc spoločenstva bude čo najviac integrovaná s koncep- ciami rozvoja, najmä v oblasti poľnohospodárstva, poľnohospo- dárskych potravín a potravinových stratégií príslušných krajín. Pomoc spoločenstva bude podporovať politiku podporovanej krajiny v oblasti chudoby, výživy, reproduktívneho zdravotníc- tva, ochrany a obnovovania životného prostredia, so zvláštnym ohľadom na kontinuitu programov, najmä v období po núdzovej situácii. Pomoc, či sa už bude predávať alebo distribuovať bez- platne, nesmie spôsobiť rozpad miestneho trhu. HLAVA I Operácie potravinovej pomoci 3. Ciele operácií potravinovej pomoci a operácií na podporu potravinovej bezpečnosti, uvedené v odseku 1, budú najmä tieto: Článok 2 — podporovať potravinovú bezpečnosť zameranú na zmierne- nie chudoby, pomáhať obyvateľstvu rozvojových krajín a regiónov na úrovni domácností a na miestnej, národnej a regionálnej úrovni, — zvýšiť štandard výživy podporovaného obyvateľstva a pomôcť mu získať vyvážené zloženie potravy, — brať do úvahy otázku zabezpečenia dodávky pitnej vody oby- vateľstvu, — podporovať dostupnosť a prístupnosť potravín pre verejnosť, 1. Dodávané produkty, spolu s ostatnými operáciami v rámci potravinovej pomoci, musia čo najvernejšie odrážať zvyky pod- porovaného obyvateľstva pokiaľ ide o zloženie potravy, a nebudú mať na prijímajúcu krajinu negatívny dopad. Pri výbere výrobkov sa zvážia možnosti maximalizovania potra- vín s cieľom dosiahnuť maximálne množstvo osôb, berúc do úvahy kvalitu výrobkov, aby sa zabezpečila primeraná úroveň výživy. Pri výbere výrobkov, ktoré sa majú dodávať ako pomoc spoločen- stva, ako aj pri výbere operácií na mobilizáciu a distribúciu tejto pomoci, sa bude brať zvláštny ohľad na sociálne aspekty prístupu k potravinám v prijímajúcich krajinách, a najmä na najzraniteľ- nejšie skupiny, ako aj na úlohu žien pri hospodárení domácností. — prispievať k dosahovaniu vyváženého hospodárskeho a sociál- neho rozvoja podporovaných krajín vo vidieckom i mest- skom prostredí, berúc zvláštny ohľad na úlohu žien a mužov pri hospodárení domácností a v sociálnej štruktúre; koneč- ným cieľom operácií pomoci spoločenstva bude urobiť z pri- jímajúceho obyvateľstva agentov svojho vlastného rozvoja, 2. Potravinová pomoc sa bude prideľovať predovšetkým na základe objektívneho vyhodnotenie skutočných potrieb, odô- vodňujúcich takúto pomoc, nakoľko toto je jediný spôsob ako zlepšiť potravinovú bezpečnosť skupín, ktoré nemajú prostriedky alebo možnosť samé vyriešiť svoj nedostatok potravín. Za týmto účelom sa budú brať do úvahy nasledujúce kritériá, nevylučujúc však ostatné relevantné úvahy: — podporovať úsilie prijímajúcich krajín zlepšiť svoju výrobu potravín na regionálnej, národnej a miestnej úrovni a na úrovni domácností, — znížiť ich závislosť na potravinovej pomoci, — nedostatok potravín, — potravinová situácia meraná prostredníctvom ľudského vývoja a nutričných ukazovateľov — príjem per capita a existencia obzvlášť chudobných skupín obyvateľstva, — povzbudzovať ich, aby sa stali potravinovo nezávislými, buď zvýšením výroby alebo zlepšením a zvýšením kúpnej sily, — sociálne ukazovatele blahobytu príslušného obyvateľstva, 192 SK Úradný vestník Európskej únie 11/zv. 24 — situácia podporovanej krajiny z hľadiska platobnej bilancie, horeuvedené ustanovenia, tieto fondy sa budú spravovať v súlade so všeobecnými postupmi spoločenstva pre takéto fondy, pričom prioritou bude podpora koncepcií a programov potravinovej bez- pečnosti. — hospodársky a sociálny dopad a finančné náklady navrhova- nej operácie, — existencia dlhodobej politiky potravinovej bezpečnosti v pod- porovanej krajine. 3. Ak to bude potrebné, poskytnutie potravinovej pomoci bude podmienené zavedením krátkodobých viacročných programov rozvoja, odvetvových operácií alebo programov rozvoja, a pred- nostne tých programov, ktoré podporujú udržateľnú dlhodobú výrobu potravín a potravinovú bezpečnosť prijímajúcich kraji- nách v rámci politiky a stratégie v oblasti potravín. Pokiaľ je to vhodné, táto pomoc môže mať formu priameho príspevku na zavedenie takých projektov, operácií alebo programov. Ak má byť pomoc spoločenstva na predaj, musí sa takáto komplemen- tarita zabezpečiť využitím partnerských fondov na účely, ktoré odsúhlasilo spoločenstvo a prijímajúca krajina, alebo, pokiaľ je to potrebné, orgán alebo mimovládna organizácia, ktorá prijíma pomoc. Ak sa potravinová pomoc poskytuje ako podpora pro- gramu rozvoja, rozloženého na viac rokov, môže sa poskytovať ako viacročná pomoc, prepojená na príslušný program. Okrem prideľovania základných potravín sa môže pomoc použiť na dodávku osív, hnojív, nástrojov, iných vstupov a tovarov, na vytváranie rezerv, ako technická a finančná pomoc a schémy verejnej mienky a školenia. 4. Potravinovú pomoc možno, ako kľúčový prvok programov potravinovej bezpečnosti, poskytovať na podporu úsilia prijíma- júcich krajín vytvárať si nárazové zásoby, pričom sa bude veno- vať zvláštna pozornosť zásobám jednotlivých farmárov a národ- ným rezervám pri budovaní regionálnych rezerv. 5. Partnerské fondy sa budú spravovať spôsobom konzistentným s ostatnými nástrojmi spoločenstva. V prípade krajín, prechádzajúcich štrukturálnymi zmenami, a v súlade s príslušnými rozhodnutiami Rady, partnerské fondy, vytvorené rôznymi nástrojmi podpory rozvoja, tvoria zdroje, ktoré sa musia spravovať ako súčasť jednej konzistentnej rozpoč- tovej politiky v kontexte programu reforiem. V tejto súvislosti spoločenstvo môže prejsť od cielených partner- ských fondov k všeobecnejšiemu prideľovaniu akonáhle sa dosia- hol pokrok v zlepšovaní účinnosti zavádzania monitorovacích nástrojov, programov a rozpočtu, a pokiaľ ide o internalizáciu revízií verejných výdavkov. Bez toho, aby boli dotknuté HLAVA II Operácie na podporu potravinovej bezpečnosti Článok 3 Ak to okolnosti zaručujú, spoločenstvo môže vykonávať operácie na podporu potravinovej bezpečnosti v rozvojových krajinách, trpiacich nedostatkom potravy. Takéto operácie môžu byť vykonané prijímajúcimi krajinami, Komisiou, medzinárodnými alebo regionálnymi organizáciami alebo mimovládnymi organizáciami. využitím dostupných zdrojov, je podpora príslušného obyvateľstva Účelom týchto operácií s výkonu rámcovania potravinovej stratégie alebo iných opatrení, podporujúcich potravinovú bezpečnosť, ako aj ich k znižovaniu ich potravinovej závislosti a ich závislosti na potravinovej pomoci, najmä v prípade krajín s nízkymi príjmami a s vážnym nedostatkom potravy. Tieto operácie musia pomôcť zlepšiť životnú úroveň najchudobnejších vrstiev v príslušných krajinách. a Operácie na podporu potravinovej bezpečnosti majú formu finančnej a technickej pomoci, podľa kritérií a postupov, stanovených v tomto nariadení. Tieto operácie sa budú plánovať a vyhodnocovať na základe konzistentnosti a komplementarite s cieľmi a operáciami, financovanými inými nástrojmi rozvojovej pomoci spoločenstva, musia byť súčasťou viacročného plánu. Článok 4 Rozvojová krajina, ktorá môže byť podľa tohto nariadenia príjemcom operácií potravinovej pomoci, môže dostávať čiastočne alebo v plnom rozsahu potraviny, ktoré jej boli alebo môžu byť pridelené, vo forme operácií na podporu potravinovej bezpečnosti buď priamo alebo cez medzinárodné, regionálne alebo mimovládne organizácie, pričom sa budú zvlášť zohľadňovať trendy vo výrobe, v spotrebe a rezervy tejto krajiny, potravinová situácia jej obyvateľstva a potravinová pomoc, poskytnutá inými donormi. 11/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 193 Článok 5 Operácie na podporu potravinovej bezpečnosti majú formu tech- nickej a finančnej pomoci, zameranej, v súlade s cieľmi, uvede- nými v článku 1, na zlepšenie udržateľnej dlhodobej potravinovej bezpečnosti, pričom budú okrem iného pomáhať financovať: — dodávky osív, nástrojov a vstupov, potrebných na dosiahnu- tie potravinových úrod, — schémy podpory dôveryhodnosti vidieka, zamerané najmä na ženy, — schémy dodávky pitnej vody obyvateľstvu, — schémy skladovania na primeranej úrovni, krajinách, v rámci podpory operácií potravinovej pomoci na základe tohto nariadenia alebo porovnateľných opatrení členských alebo mimovládnych organizácií. štátov, medzinárodných, regionálnych zameranými na podporu rozvoja, Takéto operácie musia byť v súlade s ostatnými nástrojmi vrátane spoločenstva využívania predajom fondov potravinovej pomoci, a musia byť zlúčiteľné s koncepciou rozvoja spoločenstva. partnerských vytvorených Tieto operácie sú zamerané na posilňovanie potravinovej bezpečnosti prijímajúcich krajín. Musia napomáhať zlepšiť životné obyvateľstva najchudobnejších v príslušných krajinách a musia vyhovovať ich cieľom rozvoja, najmä politike potravinových úrod. podmienky častí — operácie, týkajúce sa predaja, prepravy, distribúcie alebo spra- covania poľnohospodárskych a potravinových výrobkov, Účasť spoločenstva na týchto operáciách bude mať formu finančnej/alebo technickej pomoci, podľa kritérií a postupov, stanovených v tomto nariadení. — opatrenia na podporu komerčného rozvoja súkromného sek- tora na národnej, regionálnej a medzinárodnej úrovni, — aplikovaný výskum a praktické školenia, Operácie, ktoré podporuje pomoc spoločenstva, sa budú vyhodnocovať na základe existujúcich programov, riadených špecializovanými medzinárodnými organizáciami, spôsobom, zlúčiteľným s týmito programami. — projekty na rozvoj dosahovania potravinových úrod s ohľa- dom na životné prostredie, — podporné operácie, verejná informovanosť, technická pomoc a školenia v teréne, najmä pre ženy, organizácie výrobcov a poľnohospodárskych robotníkov, — opatrenia na podporu žien a organizácií výrobcov, — projekty na výrobu hnojív zo surovín a základných materiá- lov, ktoré možno nájsť v prijímajúcich krajinách, Článok 7 Podpora, ktorú poskytuje spoločenstvo programom skladovania a systémom skorého varovania, sa môže na požiadanie poskytnúť mimovládnym medzinárodným, organizáciám na operácie, zamerané na podporu rozvojových krajín, ktoré môžu dostávať od spoločenstva a od členských štátov potravinovú pomoc. regionálnym alebo — schémy podpory miestnych štruktúr potravinovej pomoci, vrátane schém školení na pozemku. Článok 8 HLAVA III Systémy skorého varovania a programy skladovania Článok 6 Spoločenstvo môže podporovať existujúce národné systémy skorého varovania a môže pomáhať posilňovať existujúce národné systémy skorého varovania, týkajúce sa potravinovej situácie v rozvojových krajinách. Vo výnimočných a náležite odôvodnených prípadoch môže tieto systémy aj prevádzkovať, v súlade s postupom, uvedeným v článku 27. Okrem toho môže pokryť náklady zavádzania programov skladovania v týchto Z pomoci spoločenstva možno financovať tieto opatrenia: — systémy skorého varovania a systémy zberu dát o trendoch v žatvách, zásobách a na trhoch, o potravinovej situácii v domácnostiach a o zraniteľnosti obyvateľstva s cieľom lep- šie porozumieť potravinovej situácii príslušných krajín, — operácie zamerané na zlepšenie systémov skladovania, zame- rané na zníženie odpadu alebo zabezpečenie dostatočnej skla- dovacej kapacity pre núdzový stav. Súčasťou týchto operácií môže byť aj vytvorenie infraštruktúry, najmä zariadení na balenie do mechov, vykladanie, dezinfekciu, spracovanie a skladovanie, potrebné na manipulovanie s potravinovými výrobkami v týchto krajinách, na podporu operácií potravi- novej pomoci alebo operácií na podporu potravinovej bez- pečnosti, — prípravné štúdie a schémy školení v súvislosti s uvedenými činnosťami. 194 SK Úradný vestník Európskej únie 11/zv. 24 KAPITOLA II (kapitola I a II), ktoré vykonáva prijímajúca krajina, Komisia, medzinárodné, regionálne alebo mimovládne organizácie Postupy zavádzania potravinovej pomoci, skladovania, systémov skorého varovania a operácií na podporu potravinovej bezpečnosti Článok 9 1. Zoznam krajín a organizácií, ktoré môžu dostávať pomoc spo- ločenstva pre operácie na základe tohto nariadenia, je uvedený v prílohe. V tejto súvislosti sa dá prednosť najchudobnejším sku- pinám obyvateľstva a krajinám s nízkymi príjmami s vážnym nedostatkom potravy. Tento zoznam môže zmeniť Rada, konajúc kvalifikovanou väčši- nou na návrh Komisie. 2. Neziskové alebo mimovládne organizácie (NGO), ktoré môžu dostávať priame alebo nepriame financovanie spoločenstva na zavedenie operácií v súlade s nariadením, musia spĺňať tieto kritériá: a) ak sú to európske mimovládne organizácie, musia to byť nezá- vislé organizácie v členskom štáte Európskeho spoločenstva na základe účinných zákonov tohto členského štátu; b) musia mať ústredie v členskom štáte spoločenstva, v prijíma- júcich krajinách, alebo, výnimočne v prípadoch medzinárod- ných mimovládnych organizácií, v tretej krajine. Toto ústre- die musí byť miestom účinného rozhodovania pre všetky spolufinancované operácie. 2. Spolufinancované operácie možno vykonávať na požiadanie prijímajúcich krajín, medzinárodných, regionálnych alebo mimo- vládnych organizácií, ak sa takéto operácie zdajú byť najvhodnej- ším spôsobom zlepšenia potravinovej bezpečnosti skupín, ktoré nemajú možnosti ani prostriedky na to, aby sa vyporiadali s nedo- statkom potravy samé. 3. Pri navrhovaní operácií spoločenstva, definovaných v hlave I, II a III bude Komisia venovať osobitnú pozornosť: — sledovaniu udržateľného dopadu a ekonomickej životaschop- nosti pri návrhu projektu, — jasnému definovaniu a monitorovaniu cieľov a ukazovateľov dosiahnutých výsledkov. Článok 11 1. Výrobky sa budú obstarávať na trhu spoločenstva, v prijíma- júcej krajine alebo v niektorej z rozvojových krajín (uvedených v zozname v prílohe), podľa možnosti v tej, ktorá patrí do tej istej zemepisnej oblasti ako krajina. 2. Výnimočne možno výrobky získať na trhu niektorej inej kra- jiny, než sú krajiny, uvedené v odseku 1 tohto článku, podľa postupu, uvedeného v článku 27: c) musia preukázať, že dokážu úspešne uskutočniť operácie potravinovej pomoci, predovšetkým z hľadiska: — ak požadovaný typ alebo požadovaná kvalita výrobku nie je dostupná ani na trhu spoločenstva ani na trhu žiadnej z roz- vojových krajín, — svojich schopností v oblasti administratívy a finančného riadenia, — svojej schopnosti zvládnuť navrhovanú operáciu z hľadi- ska techniky a logistiky, — výsledkov operácií, ktoré zaviedli príslušné mimovládne organizácie s financovaním spoločenstva alebo členských štátov, — svojich skúseností v oblasti potravinovej pomoci a potra- vinovej bezpečnosti, — svojej prítomnosti v prijímajúcej krajine a svojich znalostí tejto krajiny alebo znalostí rozvojových krajín; d) musia sa zaviazať, že dodržia podmienky, stanovené Komisiou pre poskytnutie potravinovej pomoci. — ak existuje vážny nedostatok potravy, pri ktorom by takéto nákupy pravdepodobne zvýšili účinnosť operácie. 3. Potravinové výrobky dostupné na vnútornom trhu, možno získať na trhu rozvojovej krajiny ak je to ekonomicky efektívnej- šie než získanie týchto výrobkov na európskom trhu. 4. Ak sa potraviny kúpia v prijímajúcej krajine alebo v rozvojo- vej krajine, je potrebné prijať opatrenia na zabezpečenie toho, aby z takéhoto nákupu nevznikla hrozba zrútenia trhu príslušnej kra- jiny, ani nijakej inej rozvojovej krajiny v tej istej oblasti, a aby tento nákup neovplyvnil negatívne dodávku potravín ich obyva- teľom. Takéto nákupy sa budú čo najväčšmi integrovať so zavá- dzaním rozvojovej politiky spoločenstva v súvislosti s týmito kra- jinami, najmä s ohľadom na podporu potravinovej bezpečnosti príslušnej krajiny alebo na regionálnej úrovni. Článok 10 Článok 12 1. Spoločenstvo môže pomáhať financovať operácie na podporu potravinovej bezpečnosti druhov opísaných v hlave I, II a III Ak má prijímajúca krajina čiastočne alebo úplne liberalizovaný dovoz, získavanie pomoci spoločenstva musí byť v súlade s politikou tejto krajiny a nesmie narúšať trh. 11/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 195 sa ktorý V takýchto prípadoch môže mať príspevok spoločenstva formu devízového nástroja, sprístupní podnikateľom v súkromnom sektore v tejto krajine, za predpokladu, že táto operácia bude súčasťou sociálnej a ekonomickej politiky a poľnohospodárskej politiky, zameranej na zmiernenie chudoby (vrátane stratégie dovozu základných potravín). Od prijímateľov pomoci sa bude vyžadovať dôkaz, že prostriedky, ktoré dostali k dispozícii, správne využili. Prednosť sa dá malým a stredným podnikom, aby sa zabezpečila komplementarita operácií. Komisia môže prijať opatrenia pozitívnej diskriminácie malých a stredných podnikov, nakoľko jej to umožňujú jej právomoci vykonávať operácie týmto spôsobom. Takáto pomoc sa bude riadiť zásadami, uvedenými v článku 11. Operácie na základe tohto nariadenia budú oslobodené od daní, poplatkov a ciel. Všetky partnerské fondy sa použijú podľa cieľov, stanovených v tomto nariadení a budú spravované podľa dohody s Komisiou. Príslušný orgán prijímajúcej krajiny bude viesť účtovníctvo fondov a bude povinný predkladať účty. Článok 16 Príspevok spoločenstva môže pokryť aj podporné aktivity, potrebné na zlepšenie efektívnosti operácií na základe tohto nariadenia, najmä pokiaľ ide o dozor, monitorovanie a inšpekciu, distribúciu a školenia v teréne. Článok 13 1. Spoločenstvo môže uhradiť náklady, súvisiace s prepravou potravinovej pomoci. Článok 17 2. Ak Komisia uvažuje, či by spoločenstvo malo uhradiť náklady súvisiace s vnútrozemskou prepravou potravinovej pomoci, vezme pri tom do úvahy tieto všeobecné kritériá: — vážny nedostatok potravy, — poskytnutie potravinovej pomoci krajinám s nízkymi príjma- mi, opakovane trpiacimi vážnym nedostatkom potravy, — či je potravinová pomoc určená medzinárodným alebo regio- nálnym organizáciám alebo mimovládnym organizáciám uve- deným v článku 10, Účasť na výberových konaniach a ostatných postupoch na získanie verejných kontraktov bude otvorená za rovnakých podmienok pre všetky fyzické a právnické osoby v Európskej únii a v prijímajúcich krajinách. Komisia ju môže rozšíriť na operácie podľa článku 11 ods. 2, aby zahŕňala fyzické a právnické osoby v krajinách, v ktorých sa získala pomoc. Komisia zabezpečí pri zavádzaní tohto nariadenia otvorenosť príslušných operácií ich správnym zverejnením. Komisia zabezpečí, aby sa správne zverejnili aj operácie sprostredkujúcich organizácií. Článok 18 — potreba zvýšiť efektívnosť príslušných operácií potravinovej pomoci. Komisia môže poveriť zástupcu, aby v jej mene uzatváral dohody o spolufinancovaní. 3. Ak sa potravinová pomoc v prijímajúcej krajine predáva, spo- ločenstvo pokryje náklady súvisiace s vnútrozemskou prepravou len za výnimočných okolností. Článok 19 4. Za výnimočných okolností môže spoločenstvo pokryť aj náklady operácií potravinovej pomoci na leteckú prepravu. 1. Komisia stanoví podmienky prideľovania, získavania a zavá- dzania pomoci na základe tohto nariadenia. Článok 14 2. Ak prijímajúca krajina, medzinárodná, regionálna alebo mimovládna organizácia tieto podmienky nesplní, pomoc sa nezavedie. Spoločenstvo môže pokryť náklady na konečnú distribúciu, ak to hladký výkon príslušných operácií potravinovej pomoci vyžaduje. Článok 20 Článok 15 Komisia prijme všetky opatrenia, potrebné na správne zavádzanie programov a operácií potravinovej pomoci a operácií na podporu potravinovej bezpečnosti. Spoločenstvo bude mať formu grantov. Pomoc môže pokrývať vonkajšie i miestne náklady na zavádzanie operácií, vrátane nákladov na údržbu a prevádzkových nákladov. Za týmto účelom si členské štáty a Komisia vzájomne poskytnú všetku potrebnú pomoc a vymenia si všetky relevantné informácie. 196 SK Úradný vestník Európskej únie 11/zv. 24 KAPITOLA III Článok 24 Postup zavádzania operácií potravinovej pomoci, operácií skorého varovania skladovania a operácií na podporu potravinovej bezpečnosti 1. Komisia bude, v súlade s rozhodnutiami Rady uvedenými v článku 21 a s rozhodnutiami, prijatými podľa článku 22, roz- hodovať o týchto otázkach: Článok 21 1. Rada, konajúc kvalifikovanou väčšinou, na návrh Komisie a po konzultácii s Európskym parlamentom, určí podiel spoločenstva na celkovej sume obilninovej pomoci, stanovenej v Dohovore o potravinovej pomoci, ako celkový príspevok spoločenstva aj jeho členských štátov. 2. Komisia bude koordinovať operácie spoločenstva a členských štátov pokiaľ ide o dodávku obilninovej pomoci na základ Doho- voru o potravinovej pomoci a zabezpečí, aby bol celkový príspe- vok spoločenstva a členských štátov najmenej tak vysoký, ako množstvá, uvedené v tomto dohovore. Článok 22 a) núdzové operácie alebo operácie pri vážnom nedostatku potravy, ktorý spôsobil alebo bezprostredne hrozí, že spôsobí hladomor, vážne ohrozujúci život alebo zdravie ľudí v krajine, ktorá nemá možnosti ani prostriedky na to, aby sa vyporia- dala s nedostatkom potravy sama. Komisia bude konať po konzultácii s členskými štátmi, využijúc pri tom najvhodnej- šie prostriedky. Členské štáty budú mať tri pracovné dni na to, aby predložili akékoľvek námietky. Ak existujú nejaké námietky, Výbor uvedený v článku 26 preskúma túto otázku pri svojom najbližšom stretnutí; b) podmienky, ktorými sa riadia dodávky a zavádzanie pomoci, najmä: — všeobecné podmienky, uplatniteľné na príjemcoch pomo- ci, — spustenie postupov, ktorými sa riadi získavanie a dodávka výrobkov a zavedenie ostatných opatrení, a uzavretie prí- slušných kontraktov. Komisia, konajúc podľa postupu, uvedeného v článku 27, a berúc ohľad na všeobecné politické usmernenia pre potravinovú pomoc, vykoná toto: 2. Na účely odseku 1 písm. a) bude mať Komisia právo prijať všetky potrebné opatrenia na urýchlenie dodávok potravinovej pomoci. — prijme zoznam výrobkov, ktoré možno získať ako pomoc, — stanoví pravidlá získavania, monitorovania a vyhodnocova- nia, — určí podiel každého prijímateľa pomoci na výrobkoch pokiaľ ide o množstvo a náklady, Objem pomoci, poskytnutej v danom prípade, bude obmedzený na množstvá, ktoré potrebuje postihnuté obyvateľstvo na vyrie- šenie situácie na obdobie, ktoré za normálnych okolností nepre- siahne šesť mesiacov. Komisia zabezpečí, aby sa vo všetkých fázach získavania potravi- novej pomoci dávala prednosť operáciám, uvedeným v odseku 1 písm. a) a písm. b). — v prípade potreby upraví rozdelenie počas zavádzania progra- mov. Článok 25 Článok 23 Rozhodnutia: — o poskytnutí potravinovej pomoci alebo o uskutočnení ope- rácií na podporu potravinovej bezpečnosti a o stanovení pod- mienok týchto operácií, — o poskytnutí príspevku medzinárodným, regionálnym alebo mimovládnym organizáciám na financovanie operácií na pod- poru potravinovej bezpečnosti, — o poskytnutí pomoci pre program skladovania alebo pre sys- tém skorého varovania Rozhodnutia o operáciách, ktorých financovanie na základe tohto nariadenia presahuje sumu 2 milióny ECU, sa budú prijímať podľa postupu uvedeného v článku 27. Článok 26 1. Komisii bude pomáhať Výbor pre potravinovú bezpečnosť a potravinovú pomoc (ďalej len „výbor“), skladajúci sa zo zástup- cov členských štátov, vedený zástupcom Komisie. 2. Komisia bude skúmať dlhodobé dôsledky každého návrhu na poskytnutie fondov na potravinovú bezpečnosť na úrovni domácností, na miestnej, národnej i regionálnej úrovni v prijíma- júcich krajinách, majúc na mysli zásady, stanovené v článku 1. Okrem toho bude analyzovať a monitorovať politiku potravino- vej bezpečnosti na miestach, ktoré dostávajú pomoc spoločen- stva, a bude skúmať návrhy spoločných iniciatív. prijme Komisia podľa postupu uvedeného v článku 27, rešpektu- júc obmedzenia, uvedené v článku 25. 3. Výbor prijme rokovací poriadok. 11/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 197 Článok 27 Článok 29 Zástupca Komisie predloží výboru návrh opatrení, ktoré sa majú prijať. Výbor poskytne svoje stanovisko k návrhu v rámci časového limitu, ktorý môže stanoviť predseda podľa naliehavosti záležitosti. V prípade rozhodnutí o návrhu z Komisie, ktoré má Rada ustanovená v článku 148ods. 2 Zmluvy. Hlasy zástupcov členských štátov v rámci výboru sú upravené spôsobom uvedeným v danom článku. Predseda nehlasuje. stanovisko poskytne väčšina prijať, Komisia prijme opatrenia, ktoré sa okamžite uplatnia. Ak tieto opatrenia však nie sú v súlade so stanoviskom výboru, Komisia ich okamžite oznámi Rade. V takom prípade môže Komisia odložiť uplatnenie opatrení, ktoré prijala, a to o dva mesiace od takéhoto oznámenia. V lehote, uvedenej v predchádzajúcom odseku, môže Rada, konajúc kvalifikovanou väčšinou, prijať odlišné rozhodnutie. Článok 28 1. Aby sa zaručila zásada komplementárnosti, uvedená v Zmlu- ve, a aby sa zlepšila účinnosť a konzistentnosť národných ustano- vení a ustanovení spoločenstva pokiaľ ide o potravinovú pomoc a operácie na podporu potravinovej bezpečnosti, spoločenstvo sa bude snažiť zabezpečiť, aby jej vlastné aktivity boli čo najužšie koordinované s aktivitami členských štátov a s ostatnou politikou Európskej únie, jednak na úrovni rozhodovania, jednak na miest- nej úrovni, a za týmto účelom môže vyvinúť akúkoľvek prime- ranú iniciatívu. Za týmto účelom budú členské štáty informovať Komisiu o svo- jich národných operáciách potravinovej pomoci a o svojich pro- gramoch potravinovej bezpečnosti. Komisia, konajúc podľa postupu uvedeného v článku 27, stanoví, akým spôsobom sa má toto oznámenie národných operácií vykonať. Výbor môže preskúmať akúkoľvek záležitosť, týkajúcu sa potravinovej pomoci a ostatných operácií na základe tohto nariadenia, ktorú predložil jej predseda buď z vlastnej iniciatívy, alebo na žiadosť zástupcu niektorého členského štátu. o Komisia bude informovať výbor do jedného mesiaca od prijatia rozhodnutia bezpečnosti a potravinovej bezpečnosti a o projektoch ktoré schválila, pričom uvedie sumu a povahu, prijímajúcu krajinu a partnera, povereného vykonaním projektu. potravinovej operáciách Komisia bude informovať výbor o všeobecných usmerneniach pre výrobky, získané ako potravinová pomoc spoločenstva. Článok 30 Komisia bude pravidelne vyhodnocovať významné operácie potravinovej pomoci, aby stanovila, či sa dosiahli ciele, uvedené pri vyhodnotení týchto operácií, a aby stanovila smernice na zlepšenie účinnosti budúcich operácií. O vyhodnotení programov bude pravidelne informovať výbor. Členské štáty a Komisia sa budú navzájom čo najskôr informovať o výsledkoch hodnotiacich prác a analýz alebo štúdií, ktoré by zlepšili efektívnosť potravinovej pomoci. Výbor bude túto prácu analyzovať. Členské štáty a Komisia sa budú snažiť robiť spoločné vyhodnotenia. Komisia stanoví postupy rozširovania interných a externých oznámení o záveroch vyhodnotenia príslušným oddeleniam a organizáciám. 2. Komisia zabezpečí, aby operácie, ktoré zaviedlo spoločenstvo, boli koordinované s operáciami medzinárodných organizácií a útvarov, najmä tých, ktoré sú súčasťou systému Spojených náro- dov. Článok 31 3. Komisia sa bude snažiť rozvíjať spoluprácu a kooperáciu v oblasti potravinovej bezpečnosti medzi spoločenstvom a donormi z tretích krajín. 4. Koordinácia a kooperácia medzi spoločenstvom a členskými štátmi a medzi spoločenstvom, členskými štátmi a medzinárod- nými organizáciami a donormi z tretích krajín bude podliehať pravidelnému vymieňaniu informácií vo výbore. Na konci každého finančného roka predloží Komisia Európskemu parlamentu a Rade výročnú správu o vykonávaní tohto nariadenia. V tejto správe budú uvedené výsledky realizácie rozpočtu pokiaľ ide o záväzky a platby, projekty a programy financované počas roka. Ak to bude možné, budú v správe uvedené informácie o fondoch, ktoré poskytli v tom istom finančnom roku jednotlivé štáty. V prípade možnosti tu budú uvedené najdôležitejšie štatistické údaje (podľa prijímajúcej krajiny, národnosti, atď. ), týkajúce sa uzavretých kontraktov na zavádzanie projektov a programov. 198 SK Úradný vestník Európskej únie 11/zv. 24 Správa bude obsahovať aj na každú operácií, ako je to uvedené v článku 2, 5 a 8. rozpis výdavkov, pripadajúcich Napokon, správa bude obsahovať informácie o operáciách, ktoré sa uskutočnili prostredníctvom partnerských fondov, ktoré vytvorila potravinová pomoc. Článok 32 júla 1987, ktorým sa stanovujú všeobecné č. 2200/87 z 8. pravidlá získavania výrobkov v spoločenstve, ktoré sa majú dodať ako potravinová pomoc spoločenstva (1). Tri roky po tom, ako toto nariadenie nadobudne účinnosť, predloží Komisia Európskemu parlamentu a Rade celkové vyhodnotenie operácií, ktoré spoločenstvo financovalo na základe tohto nariadenia, a v prípade potreby predloží aj návrhy zmien a doplnkov. Zrušuje sa nariadenie (EHS) č. 3972/86, (EHS) č. 1755/84, (EHS) č. 2507/88, (EHS) č. 2508/88 a (EHS) č. 1420/87. Článok 33 Ako prechodné opatrenie, kým Komisia neprijme nové nariadenie o získavaní, bude sa naďalej uplatňovať nariadenie Rady (EHS) Toto nariadenie nadobúda účinnosť tretím dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Luxemburgu 27. júna 1996 Za Radu Predseda A. MACCANICO (1) Ú. v. ES L 204, 25. 7. 1987, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené v nariadení (EHS) č. 790/91 (Ú. v. ES L 81, 25. 3. 1991, s. 108). 11/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 199 1. KRAJINY PRÍLOHA Ostatné krajiny s nízkym príjmom (Príjem HNP na obyvateľa v roku 1992 <US $675) Krajiny s nižším stredným príjmom (Príjem HNP na obyvateľa v roku 1992 US $676 —US $2 695) Čína Egypt Eritrea Ghana Guyana Honduras India Indonézia Keňa Nikaragua Nigéria Pakistan Srí Lanka Tadžikistan Timor Vietnam Zimbabwe Paraguaj Peru Pobrežie Slonoviny Salvádor Senegal Svätá Helena Svätý Vincent a Grenadines Štáty bývalej Juhoslávie Svazijsko Sýria Thajsko Tokelau Tonga Tunisko Turecko Turkmenistan Ostrovy Turks a Caicos Uzbekistan Wallis and Futuna Albánsko Alžírsko Angola Anguilla Arménsko Azerbajdžan Belize Bolívia Chile Dominika Dominikánska republika Ekvádor Fidži Filipíny Gruzínsko Grenada Guatemala Irán Irak Jamajka Jordánsko Južná Afrika Kamerun Kazachstan Kirgizsko Kolumbia Kongo Kórea (demokratická republika) Kostarika Kuba Libanon Macao Maroko Marshallove ostrovy Mikronézia, federálne štáty Moldavsko Mongolsko Namíbia Niue Okupované územia (Gaza a západný breh) Panama Papua – Nová Guinea FAO UNICEF Najmenej rozvinuté krajiny Afganistan Bangladéš Benin Bhután Botswana Burkina Faso Burundi Čad Džibutsko Etiópia Gambia Guinea Bissau Guinea Haiti Jemen Kambodža Kapverdy Kiribati Komory Laos Lesotho Libéria Madagaskar Malawi Maledivy Mali Maurtánia Mozambik Myanmar Nepál Niger Rovníková Guinea Rwanda Sierra Leone Somálsko Sudán Stredoafrická republika Svätý Tomáš a Princov ostrov Šalamúnove ostrovy Tanzánia Togo Tuvalu Uganda Vanuatu Západná Samoa Zair Zambia 2. ORGANIZÁCIE WFP ICRC IFRC UNHCR UNRWA 3. MIMOVLÁDNE ORGANIZÁCIE Európske mimovládne organizácie, mimovládne organizácie podporovanej krajiny alebo, výnimočne, medzinárodné mimovládne organizácie, špecializované na rozvoj


title: Sklep Izvršnega odbora z dne 27. junija 1996 o načelih za izdajo schengenskih vizumov v skladu s členom 30(1)(a) Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma (SCH/Com-ex (96)13 Rev.1)

text: 19/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 155 41996D0013 L 239/180 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI 22. 9. 2000 SKLEP IZVRŠNEGA ODBORA z dne 27. junija 1996 o načelih za izdajo schengenskih vizumov v skladu s členom 30(1)(a) Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma (SCH/Com-ex (96)13 Rev. 1) IZVRŠNI ODBOR JE ob upoštevanju člena 132 Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma, (c) Za schengenske države ne bo obvezno, da so zastopane v izdajanja vizumov. Schengenske vsaki tretji državi zaradi države se lahko odločijo, da se morajo prošnje za vizume v nekaterih tretjih državah ali prošnje za določeno kategorijo vizuma vložiti pri predstavništvu države, ki je glavna namembna država prosilca. ob upoštevanju členov 9, 17 in 30 zgoraj navedene konvencije, (d) Ob vložitvi prošnje za vizum je za presojo tveganja nezako- nitega priseljevanja popolnoma odgovorno diplomatsko ali konzularno predstavništvo, ki obravnava prošnjo za vizum. ker je v interesu vseh schengenskih držav, da opredelijo pravice in obveznosti držav zastopnic in zastopanih držav, saj imajo vse schengenske države predstavništva, v katerih zastopajo druge države in kraje, kjer so same zastopane; (e) Zastopane države sprejmejo odgovornost za prošnje za azil, jih vložijo imetniki vizuma, ki so ga izdale države ki zastopnice v njihovem imenu, pri čimer je na takem vizumu izrecno navedeno, da je bil izdan v okviru zastopanja (v skladu s Prilogo 13 Skupnih konzularnih navodil) (1). ker je glavno načelo sodelovanja med schengenskimi državami popolno zaupanje v način, na katerega se uporablja Schengenski sistem zastopanja, SKLENIL: Izdaja schengenskih vizumov v tretjih državah, kjer niso zasto- pane vse schengenske države v skladu s členom 30(1)(a) Spora- zuma o izvajanju Schengenske konvencije, poteka v skladu z naslednjimi načeli. (a) Zastopanje v zvezi z izdajo vizumov se uporablja za letališke tranzitne vizume, enotne tranzitne vizume in vizume za krat- koročno bivanje, izdane v okviru Schengenske konvencije in v skladu s Skupnimi konzularnimi navodili. Država zastopnica mora uporabljati določbe Skupnih konzu- larnih navodil z enako nujnostjo kot v primeru izdaje nacio- nalnih vizumov te vrste in veljavnosti. (b) Razen kjer je v posebnih bilateralnih sporazumih predvideno drugače, se dogovori o zastopanju ne uporabljajo za vizume, ki se izdajo osebam, ki nameravajo opravljati plačano zapo- slitev ali dejavnost, za katero je potrebna predhodna odobri- tev države, kjer bo potekala. Osebe, ki zaprosijo za take vizume, se morajo obrniti na akreditirano konzularno pred- stavništvo države, kjer naj bi navedena dejavnost potekala. (f) V izjemnih primerih lahko bilateralni sporazumi določijo, da država zastopnica bodisi pošlje prošnje za vizume, ki so jih vložile nekatere kategorije tujcev, organom zastopane države, ki je tudi glavna namembna država, ali diplomatskemu pred- stavništvu te države. Te kategorije bi bilo treba določiti v pisni obliki (po potrebi za vsako posamezno diplomatsko ali konzularno predstavništvo). Tako se šteje, da je bil vizum izdan z dovoljenjem zastopane države, kot je določeno v členu 30(1)(a) Schengenske konvencije. (g) Bilateralni dogovori se v določenem času lahko prilagodijo skladno z nacionalno presojo prošenj za azil, ki jih v določe- nem obdobju vložijo imetniki vizumov, izdanih v okviru zastopanja, in drugih ustreznih podatkov, ki sodijo k izdaji vizumov. Na podlagi rezultatov se lahko dogovori, da se zastopanje ukine v primeru nekaterih zastopanj (in morda za nekatera državljanstva). (h) Zastopanje se uporablja samo za izdajo vizumov. Če vizuma ni mogoče izdati, ker tujec ni bil sposoben preskrbeti (1) Priloga 13 Skupnih konzularnih navodil o vizumih bo primerno prilagojena. Glej SCH/Com-ex (99)13. 156 SL Uradni list Evropske unije 19/Zv. 2 zadostnih dokumentiranih dokazov, da izpolnjuje pogoje, je treba tujca obvestiti o možnosti, da predloži svojo vlogo diplomatskemu predstavništvu države, ki je njegova glavna namembna država. (j) Temu dokumentu je priložena preglednica o zastopanju za izdajo schengenskih vizumov v tretjih državah, kjer vse schengenske države nimajo lastnega predstavništva. Centralna skupina si zabeleži spremembe te preglednice po posvetova- nju med zadevnimi schengenskimi državami (1). (i) Dogovor o zastopanju se lahko dodatno izboljša z razširja- njem posvetovalne mreže, in z razvijanjem programske opreme, ki bi predstavništvom države zastopnice omogočila, da se brez težav posvetujejo s centralnimi organi zastopane države. Haag, 27. junija 1996 Predsednik M. PATIJN (1) Glej dokument SCH/Com-ex (99)13, Priloga 4


title: Решение на Изпълнителния комитет от 27 юни 1996 година относно принципите за издаване на шенгенски визи в съответствие с член 30, параграф 1, буква а) от Конвенцията за прилагане на Споразумението от Шенген (SCH/Com-ex (96)13 rev. 1)

formats: html pdf print xhtml

text: 30 BG Официален вестник на Европейския съюз 19/т. 2 41996D0013 22. 9. 2000 ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ L 239/180 РЕШЕНИЕ НА ИЗПЪЛНИТЕЛНИЯ КОМИТЕТ от 27 юни 1996 година относно принципите за издаване на шенгенски визи в съответствие с член 30, параграф 1, буква а) от Конвенцията за прилагане на Споразумението от Шенген (SCH/Com-ex (96)13 rev. 1) ИЗПЪЛНИТЕЛНИЯТ КОМИТЕТ, като взе предвид член 132 от Конвенцията за прилагане на Спо- разумението от Шенген, като взе предвид членове 9, 17 и 30 от споменатата по-горе конвенция, като има предвид, че е в интерес на всички шенгенски държави да определят правата и задълженията на представляващите и представляваните държави, тъй като всички шенгенски държави имат представителства, в които те представляват други държави, и места, където самите те биват представлявани; като има предвид, че основният принцип, който е заложен в сътрудничеството между шенгенските държави, е абсолютно дове- рие за начина, по който се прилага шенгенската системата за пред- ставителство, РЕШИ: Издаването на шенгенски визи в трети държави, където не са пред- ставени всички шенгенски държави, съгласно член 30, параграф 1, буква а) от Споразумението за прилагане на Конвенцията от Шенген, следва да се осъществява в съответствие със следните принципи: a) Представителството при издаване на визи се прилага за летищни транзитни визи, единни транзитни визи и визи за кратък престой, които се издават в рамките на Конвенцията от Шенген и в съответствие с Общите консулски указания. Представляващата държава е задължена да прилага разпоред- бите на Общите консулски указания със същата бързина, с която е прието издаването на национални визи от този вид и срок на валидност. б) Освен когато в конкретни двустранни споразумения е предви- дено друго, уредбата на представителството не се прилага за визи, които се издават на лица, които възнамеряват да се заемат с платена трудова заетост или с дейност, която подлежи на предварително одобрение от страна на държавата, където ще става това. Лицата, които кандидатстват за такива визи, трябва да се обръщат към акредитираното консулско представи- телство на държавата, в която ще се провежда тези дейност. в) Не е задължително шенгенските държави да бъдат представени във всяка трета страна за целите на издаването на визи. Шенгенските държави могат да решат, че визовите молби в определени трети страни или молбите за определена категория визи, следва да се подават в представителство на държавата, която е основната цел на пътуване на подателя на молбата. г) Оценката на риска от нелегална имиграция, когато бъде пода- дена молбата на е дипломатическото или консулското представителство, което обработва молбата за виза. преценка изцяло виза, по за д) Представяните държави поемат отговорността за молбите за убежище, подавани от притежатели на визи, които са издадени от държавите, които ги представляват от тяхно име, при което в такива визи следва изрично да е посочено, че те са издадени от представителството (в съответствие с приложение 13 от Общите консулски указания) (1). e) В изключителни случаи в двустранните споразумения може да бъде поставено условие, че представляващата държава следва да изпраща молбите за виза, които са подадени от определени категории чужденци, или на органите на представляваната държава, която освен това е и крайната цел на пътуване, или на дипломатическа мисия на тази държава. Тези категории трябва да бъдат установени в писмен вид (ако е необходимо за всяко дипломатическо или консулско представителство). По този начин визата следва да се счита за издадена с разреше- нието на представляваната държава, както е предвидено в член 30, параграф 1, буква а) от Конвенцията от Шенген. ж) Двустранните споразумения могат да бъдат своевременно адап- тирани в светлината на националните оценки на молбите за убежище, които се подават в рамките на фиксиран период от титулярите на визи, издадени от съответното представителство, както и в светлината на други релевантни данни, които се отнасят до издаването на визи. Въз основа на резултатите в определени случаи на представи- телства (и възможно за някои националности) може да се договаря оттегляне на представителството. з) Представителство се прилага само за издаването на визи. Ако визата не може да бъде издадена, тъй като чужденецът не е успял да представи достатъчни писмени доказателства, че отго- (1) Приложение 13 от Общите консулски указания ще бъде адаптирано в съответствие с горепосоченото. Виж SCH/Com-ex (99)13. 19/т. 2 BG Официален вестник на Европейския съюз 31 варя на изискванията, чужденецът може да бъде информиран относно възможността да подаде молбата си в дипломатическо представителство на държавата, която е неговата или нейната крайна цел на пътуване. й) Към настоящия документ е приложена таблица относно представителството за издаване на шенгенски визи в трети дър- жави, където не са представени всички шенгенски държави. Централната група взима под внимание поправките, направени в тази таблица, след консултации между засегнатите шенгенски държави (1). и) Споразуменията за представителство могат да бъдат подобрени допълнително чрез разгръщане на мрежата за справки и кон- султации, както и чрез разработване на софтуер, който би позволил на представителствата на представляващите държави да се консултират без затруднения с централните органи на представляваните държави. Съставено в Хага на 27 юни 1996 година. Председател M. PATIJN (1) Виж SCH/Com-ex (99)13, приложение 4