title: COMMUNICATION FROM THE COMMISSION - EU-India Enhanced Partnership

eurovoc_concepts:
EU relations
India
cooperation agreement (EU)
cooperation policy
development aid

text: COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES Brussels, 26. 06. 1996 COM(96) 275 final COiyDVlUNICATION FROM THE COMMISSION EU-India Enhanced Partnership Table ôf Contrats s " 1. The setting for current relations 1. 1 India: economy, society and domestic politics 1. 1. 1 An overview of India 1. 1. 2 Economic reforms and their impact 1. 1. 3 Democracy in a multi-cultural society 1. 2 India in Asia and the world 1. 2. 1 India's global position 1. 2. 2 India, Asia and South Asia 2. EU-India mutual interests 2. 1 International political issues 2. 1. 1 Global issues 2. 1. 2 Regional stability and security 2. 2 Trade and economic issues 2. 2. 1 Liberalisation for growth, trade and investment 2. 2. 2 Removing additional barriers and improving the framework for trade and investment 2. 2. 3 Increasing awareness and information 2. 2. 4 Sectors of specific interest 2. 3 Building a human dimension 2. 3. 1 Supporting social development and basic services 2. 3. 2 Opportunity creation 2. 3. 3 Reinforcing democracy in diversity 2. 3. 4 Encouraging sustainable development 3. Reinforcing partnership 3. 1 Points of focus 3. 1. 1 Intensifying the political dialogue 3. 1. 2 Trade and investment facilitation 3. 1. 3 Helping India face structural adjustment 3. 2 Steps in the new partnership 3. 2. 1 Laying the groundwork 3. 2. 2 Working through the priorities 3. 2. 3 Increasing cultural understanding 3. 2. 4 Institutional framework 4. Conclusions Annexes 1. Past EU-India relations 2. The Indian economy 3. Population 4. Evolution of Indian external trade 5. Evolution of foreign investment in India 6. Evolution of EU-India trade relations 7. India: international development assistance for 1995-96 (indicative) 2 3 3 5 6 6 7 10 12 12 13 15 16 16 20 22 23 24 25 27 I 1. 1 India: economy, society and domestic politics 1. 1. 1 An overview of India India catches the attention with its cultural diversity, democratic tradition, and recently renewed economic dynamism. A long-standing partner1 of the European Union (EU)2, India is a rising force, with the eleventh largest economy in the world3, a Gross Domestic Product (GDP) of 212 billion ECU4 (1995) and the second largest population in the world with at least 900 million inhabitants5 (the EU has 370 million) living on a land area of 3. 3 million km2 (the EU is 3. 2 million km2). 1. 1. 2 Economic reforms and their impact The substantial policy changes undertaken since 1991, have promoted an expanding export-oriented economy, as well as increased private sector confidence. From 1994 to 1995 alone, external commerce grew by 20%6, and approved foreign investments rose to an annual figure of 3. 5 billion ECU in 1994, compared to just 129 million ECU in 19917 In 1994, Indian economic growth reached 5. 5%8 and there is optimistic talk of forthcoming economic take-off. Industrial production for fiscal year 1994-5 increased faster at 8. 6%, and industry now represents some 30% of total GDP9. Services account for approximately 42% of GDP, with the fastest growth being recorded in transport, commerce and the financial sectors. India already has developed a considerable high-technology capacity in certain sectors such as space and computer software, which holds out the prospect of growth in these high value-added niches. Indeed, it is also increasing exports to the EU10 in a number of advanced sectors eg chemicals, engineering and electronic products as well as machinery and transport materials11. However, the economy is not yet reaching the growth rates of nearly 10% recorded in several parts of East and South-East Asia. Also, trade and foreign investments are growing from a low base and in 1994 exports represented just 9. 5% of total GDP, and India's foreign direct investments were only slightly higher than Malaysia's (population: 19 million). The domestic savings and investment rates (both around 21%) are also not yet strong enough to support a major boom, and public sector reforms have been slow with a public budget deficit equivalent to 6. 7% of GDP in 1994. This has also contributed to the external debt of some 73 billion ECU12. Hence a number of macroeconomic challenges are still on the agenda. 1 See Annexe 1 2 Please note that for the sake of transparency to the wider public, the term EU is systematically used. In some cases the term "European Community" would be legally more exact. I Sec Annexe 2, Table 1 4 In all cases where the original statistics are in US dollars, the exchange rate used is 1 ECU= $ 1. 3. Sec Annexe 2, Table 2 for past Indian GDP 5 See Annexe 3, Table 1 6 See Annexe 4, Table 1 for the overall trend 7 See Annexe 5 8 See Annexe 2, Table 3 9 See Annexe 2 Table 4 10 For trade balance, see Annexe 6 Table 1 II See Annexe 6 Table 2 12 See Annexe 2 Table 5 3 1. 1. 3 Democracy in a multi-cultural society India has earned ils title of the world's largest democracy, holding regular elections since 1947, having a free press, a firmly apolitical army and a well-established rule of law, backed by an independent judiciary that defends the rights of citizens and business. As a result it has enjoyed considerable domestic political vitality for a country of its size and diversity, as was again proven with the general elections this year. This is no mean feat, given that India, a secular society, is a cultural cauldron with considerable regional and religious variety. Indeed, India is the birth place of numerous religions, notably the Hindu and Sikh faiths as well as Buddhism and Jainism, and is also home to an estimated 130 million Muslims and 20 million Christians. However, this diversity produces social tensions and (ethnic, caste and gender) barriers, which the Government of India (Gol) has tried to diffuse by a long-standing policy of positive discrimination measures, backed up in the constitution and a process of decentralisation. Economic growth, if widely spread, could help to reduce such tension. However, India's 2% annual demographic growth reduces the impact of economic growth and places a major strain on provision of many basic public services. This challenge is being met in some Indian states, where female education is higher and family planning has effectively decreased birth rates. Nevertheless, the challenge remains elsewhere, as even if India is home to over 10 million university graduates - a tremendous achievement by any accounts - average literacy is 64% for males and 39% for females, the latter being the priority targets in family planning. India is thus a country of great contrast. The reforms have bolstered the creation of a 'consumer class' (some 150 million13), but average annual per capita income is just 235 ECU, and poverty is still a problem (touching some 210 million people14). India therefore faces a major development challenge, with malnutrition, child labour (estimated as affecting 17 million children15), and relatively low life expectancy (61 years16). Indeed, India's rural society (over 70% of its population) faces upheaval as population growth places a strain on the many monsoon-dependent subsistence holdings (average land-holding is under 1 ha. per farm family). The renewed Indian dynamism therefore still has to overcome a number of challenges to fulfil its full potential. 13 Not on a par with Europe's middle class, this group of people has nevertheless created a consumer goods market according to the National Council of Applied Economic Research, India 14 Source: the National Council of Applied Economic Research, India 15 Source: the International Labour Organisation (ILO) 16 See Annexe 3 Table 2 for further population-related data 4 1. 2 India in Asia and the world 1. 2. 1 India's global position India has long played an important international role in the Non-Aligned Movement. This stance has been complemented since 1991 India by a multiplication of links with the developed world, including the EU. Military co-operation with Russia continues, but trade has decreased substantially. Political relations with Washington remain subject to American concerns over the possible development of nuclear weapons in the South Asia region. This is fed by India's explosion of a nuclear device in 1974, its development of long-range missiles capable of carrying nuclear warheads, and non-signature of the Non- Proliferation Treaty (NPT). Japan has gained in importance, and is currently the largest foreign aid donor to India, (20% of total17), although almost all its aid is in the form of loans, mainly for infrastructure projects. Its regular participation in United Nations (UN) Peace-Keeping Operations, role in establishing the World Trade Organisation (WTO), and high-profile positions in UN conferences such as Beijing, Cairo, Copenhagen and Rio have been further signs of reinforced international commitment. 1. 2. 2 India, Asia and South Asia India has been keen to build up its political and economic links with the rest of Asia, recognising that the changing economic power in the region is having an impact on geopolitical relations and that its own economic growth depends on regional political stability as well as vice-versa. The recent decision by the Association of South-East Asian Nations (ASEAN) to make India a full dialogue partner is therefore an important step in India's move towards Asia allowing it to participate in the economic and political discussions of the ASEAN Post-Ministerial Conference, and now also in the Asia Regional Forum. In South Asia, India's relations with neighbouring states have not always been easy, as seen by its three wars with Pakistan (1947-9, 1965, 1971). Skirmishes have continued with Pakistan, even recently (February 1996). On the other hand, the border conflicts with China have calmed following the Indo-Chinese agreement on recognition of existing frontiers, Indo-Nepalese relations have taken a step forward with agreement on water sharing, and India enjoys easier relations with Sri Lanka following increased Indian surveillance of the Palk Strait. Relations with Bangladesh have also improved, although some problems, mainly linked to water and refugees, still remain. In contrast to many other parts of the world, there is a relatively low degree of economic and political co-operation in the South Asia region, which both explains and is explained by the tension. Although the South Asian Association for Regional Co-operation (SAARC) has been in existence for 10 years, total official trade among SAARC countries is only equivalent to 3. 4% of their total world trade compared to 24% for intra-regional trade among ASEAN countries. However, the entry into force of the SAARC Preferential Trading Arrangement (SAPTA) in December 1995 should help trade by reducing tariffs on 226 items including commodities. If fully applied, this will constitute a considerable change in intra-regional trading practices. 17 For aid breakdown, see Annexe 7. Tables 1, 2 and 3 5 2. EIMndïfl mutml interests Tiie ( 'o-operation Agreement between the European Community and the Republic of India on Partnership and Development as well as the accompanying EU-India Joint Statement on Political Dialogue outline a number of areas where it is possible to act together. Within this framework, the following areas are considered particularly important in economic or political terms for both partners. 2. 1 International political issues 2. 1. 1 Global issues Europe and India both face the challenge of maintaining a peaceful and secure international environment. Given the evolution towards greater inter-dependency any decision taken by one party is likely to have a direct or indirect effect on the other. Furthermore, the number of local or regional issues that are recognised as having an international impact are much larger today than before. A deeper EU-India dialogue as a part of the global process can therefore help to establish the mechanisms needed to meet these challenges. Arms' control is naturally one issue of interest. Joint examination of conventional arms limitations, and control, non-proliferation and disarmament of weapons of mass destruction (nuclear, chemical, biological, ballistic missiles) would be a first step. After all, there are plenty of old and new items on the international agenda with the Non-Proliferation Treaty (NPT), the Comprehensive Test-Ban Treaty, the Cut-off Treaty, the reinforcement of international nuclear safeguards, the Chemical Weapons Convention, the Biological Weapons Convention, ban on anti-personnel mines, transparency in armaments, as well as the control of sensitive dual-use goods and technologies. In all these issues there is much to be gained from a closer EU-India understanding, with the aim of promoting a safer global security environment. There is also a need for co-operation in meeting the environmental challenges outlined by the 1992 Rio Earth Summit. A strengthened EU-India partnership stands to enhance mutual appreciation of the manner in which issues such as climate change, conservation of biodiversity, pollution prevention, environmental aspects of trade and other important topics are approached, and need to be included in an enlarged concept of world security. The key position of large countries like India in helping to bring about a substantial reduction on global C02 emissions in order to stabilise and subsequently reverse changes in climate will become more evident in the future. Intimately linked to this is the wider issue of energy resources and security of supply in which both the EU and India have a direct interest. If India follows traditional patterns, then rapid GDP growth will result in much greater total energy consumption (eg the EU consumes 14 times more energy per capita than India). Simultaneously with other emerging economies and many Western countries, India will face a substantial increase in demand for non-renewable imported energies, and risks producing ever more CO2 emissions, raising geopolitical and global environmental issues, requiring a concerted search for renewable alternatives. Both the EU and India also face the threats posed by international crime, terrorism, and drugs trafficking. Given that these illicit activities benefit from their ability to change countries rapidly, reinforced co-operation is appropriate here. The same is true for the control of illegal immigration flows. The EU is thus ready to be a partner in India's integration into appropriate international bodies, so long as India accepts the international responsibilities and Treaties that befit a major world power. 2. 1. 2 Regional stability and security In addition to building globally reassuring structures to promote peace and security there is a need for similar action on the regional and local level. Even a perceived risk can for instance harm investment by creating an impression of uncertainty and may divert resources from more productive uses. Furthermore, conflict (especially when combined with the fear of escalation) may have repercussions on the world economy, as witnessed during the Gulf War. Hence, the EU has a very direct interest not only in what happens on its own borders but also in the situation in South Asia - and vice versa. Also, although there is no desire for European-style regional integration, India is interested in participating in the wider Asian co-operation process, and the EU can support this, drawing on its own experience of using economic integration to secure political stability. Furthermore, both Europe and India need to explore ways of reducing tensions with their own neighbours, tensions that are sometimes fed by false images of cultural and religious differences. Each therefore can learn from the other, and help to defuse issues that may otherwise disrupt good relations and world security. 2. 2 Trade and economic issues 2. 2. 1 Liberalisation for growth, trade and investment The world economy is not a zero sum game. Hence it is in the EU's interest to see high rates of growth in India and vice-versa. For each to benefit fully from the other's growth, it is important to tackle outstanding barriers to trade and investment within the WTO. As India presently accounts for just 1. 3% of EU external trade - much of this in low added- value products - there is substantial room for expansion. Following dialogue with the Gol, the Commission has thus identified issues in trade and investment, where action could be beneficial. Seen from Europe, and despite recent changes, India's tariffs remain high. Furthermore, many of the recent reductions have not been bound with the WTO. India has also been using the Balance of Payments protection clause to retain extra protection for certain sectors, especially consumer goods, where taxes substantially increase import prices. Even major export sectors like textiles and clothing are still protected. Naturally, the EU is keen for these barriers to be tackled in a multilateral context. India itself would benefit given that increased competition would force domestic producers to increase productivity and efficiency, thus enabling greater export capacity. There is also a question of direct public sector intervention in many industries. Where this involves public subsidies to companies, the market may be distorted, discouraging efficient competition (both foreign and domestic). This is important, as India wishes to attract and secure long term investors, especially in basic infrastructure, such as energy, water, transport and communications. Europe has undergone a process of liberalisation in many 7 of these sectors and would be willing to exchange its experiences with India, and may also be able to give practical support to Indian liberalisation and public service restructuring. Furthermore, the EU can provide complementary expertise, eg as regards renewable energies. Liberalisation needs to touch all industrial sectors and even government procurement habits 'Buy national' policies are costly to the public if India is to reap the full gains of growth. purse, do not guarantee the best possible public service, and limit competition-induced productivity gains in key sectors. On this, the Commission would be happy to discuss a wide reciprocal opening either in the context of the WTO Agreement on Government Procurement, or on a bilateral basis. As efficient financial, telecommunications and transport services are the mainstay of growing economies, liberalisation of these sectors can also be used to spur rapid growth. The EU is naturally prepared to collaborate in this process, as well changes in specific sub- sectors such as insurance and maritime transport. Collaboration on these issues could then stimulate new opportunities in, for instance, information technology. In a similar vein, the understandable Indian sensitivity on the implications for internal stability of restructuring agriculture, although justified, must not prevent a progressive policy change. The existing agricultural system, even with technological improvements, will be incapable of keeping up with demographic growth and rising living standards, especially if some Indian farmers are to take advantage of export opportunities. Naturally the EU is prepared to work with India on promoting and diversifying commerce in agriculture, as well as on aligning sanitary and phytosanitary standards. 2. 2. 2 Removing additional barriers and improving the framework for trade and investment There are still a number of horizontal trade impediments raised by both sides such as those arising from application of customs, investment and consumer protection rules. Many of these issues can be handled by bilateral co-operation, for example the reduction of technical barriers or the mutual recognition of conformity assessment and of testing and certification procedures. But more substantial issues clearly need to be tackled in the framework of the WTO This being so, it is worth jointly considering common interests on a large number of issues that may at some time figure on the WTO's agenda, and the Commission considers that co operation with India should be reinforced on WTO objectives. Indeed, building on successful past experience with India, there is clear room for further intensifying this collaboration by allowing ad hoc consultations when necessary on substantial issues. As regards past multilateral commitments, under the Uruguay Round, India has promised important measures in improving the protection of Intellectual Property Rights (IPR). The sooner that India adopts the necessary legislation (not just the establishment of a 'black box', but full application to all sectors), the sooner investors will feel assured. Indeed, India should also consider adhering to other, stricter, existing international IPR codes to further reinforce the sense of security. Most importantly, when legislation does come into force, it must be backed up by effective implementation and on the ground control. A joint EU- India programme is already envisaged to reinforce the intellectual property system and its alignment with international standards. Similar work has already started in institution building (eg with standards and quality, and can be awards/campaigns). Help could also be given in the regulation of utilities. advanced further for 2. 2. 3 Increasing awareness and information Barriers to trade and investment are not only the result of market structure. There are also important cultural and information barriers which need to be overcome for partnerships to flourish and business opportunities to multiply. Hence the Commission will seek to use all the necessary means, including information technologies, to improve business awareness and information flows, also for small and medium sized enterprises. Indeed, the Commission encourages all forms of links between civil society, educational establishments and the media, precisely to build up a pool of mutual understanding. Exchanges of experience and joint activities on substantive issues such as vocational training are naturally part of this. To provide a common backdrop for these efforts, it would be useful to hold a regular of exchange views on economic developments in the EU and India. This could include discussions on the regulatory framework, investment promotion, and industrial policy. 2. 2. 4 Sectors of specific interest Europe and India can work together to mutual benefit in a number of sectors. One clear example is co-operation on science, technology and technology transfer, as co operation here promotes an enabling environment for co-operation in general, as well as helping the search for scientific solutions to global problems. Science and technology (S&T) co-operation will therefore be actively encouraged under the Research and Technological Development Framework Programmes. This co-operation should mobilise complementary skills from across Europe and India, supporting innovative research and promoting the development of human and institutional capital. This reflects the way that the EU is taking a new look at means of enhancing S&T co-operation given India's status as an emerging economy. In another example, both Europe and India have an active interest in ensuring that all groups and countries have access to the 'Global Information Society'. India and the EU are interested in taking advantage of, and developing these advanced technologies, and each can be a valuable source and partner for the other. Bodies such as the Software Services Support and Education Centre (3 SE) can be used to improve co-operation in this market of the near future, and help ensure full participation in the global efforts to implement the information society. Similarly existing work in other areas can be built upon by establishing a closer bilateral dialogue to overcome problems identified by the business community, and encourage industrial co-operation, trade and investment facilitation. The list of sectors should be determined in function of EU and Indian interest, and could include: financial services (especially insurance); transport services and equipment; infrastructure, energy (renewable, clean technologies and nuclear safety); capital goods and heavy machinery; the automotive sector (including parts and production); space technologies (including the Global Navigation Satellite System); agriculture; textiles. 2. 3 Building a human dimension 2. 3. 1 Supporting social development and basic services The European Union firmly believes that social development must be a parallel objective to economic development, and that it is not possible to ensure sustainable economic growth without taking into account the social dimension. Furthermore, Europe has a fundamental interest in India making a success of its structural adjustment process. Hence the need to support the process by focusing resources on basic services where the Gol itself has already established a firm policy orientation. In terms of education, without widespread basic literacy skills, the poor will have difficulty in obtaining better paid work, and the country as a whole will have struggle to meet the demand for skilled labour, and hence higher growth rates. Thus the recognised need to place great emphasis on education and practical skills, as well as to focus in particular on primary and female education and training. Indeed, greater female education will release the potential of 50% of India's population to contribute in all spheres of life. Similarly, a healthy work force contributes to an increase in the quality and motivation of the work force. Hence the need for better basic health services as well as health education. Improved education and health will then contribute to cutting the continued and unsustainably high birth rate. There is a growing understanding of a socially-just economy, and that the respect of fundamental social rights is a positive factor for economic well-being. India and Europe can work together to ensure the respect of freedom of association, non-discrimination and elimination of forced and child labour. These issues, which are closely linked to poverty, can only be progressively tackled by a multifaceted approach. Both sides have experience of these problems and a dialogue can be used to build positive programmes of action to help tackle the problems at their root. In all these areas the EU and India can exchange experiences, and work together. 2. 3. 2 Opportunity creation As a complement so as to help meet the challenges posed by the modernisation of industry and to develop the resource base of the country in line with Gol policy, another area for co-operation could be employment generation activities and related social issues including the elaboration of an appropriate social safety net. This may also link in to rural poverty alleviation projects, and self-help projects generated by local groups. The EU already has experience of the problems produced by liberalisation, and recognises that without this human dimension being added, India will have difficulty in opening its markets at fast enough pace to attract large-scale investment and rapid growth 2JL2 Reinforcing democracy in diversity Given the extent of shared European and Indian values, any solid relationship cannot be built without fully taking account of the human dimension. 10 One of the cornerstones of these shared values is a belief in democracy, where the EU and India face similar issues such as building democracy in multi-lingual, multi-religious, multi cultural environments and have been examining how to improve co-operation between different levels of decision-making. Europe and India also have much to learn from each other when it comes to empowerment and development of dynamic local democracy. Indeed empowerment is also important when it comes to developing the economy, dispensing basic services and wisely using international assistance funding. 2. 3. 4 Encouraging sustainable development Environment and development are closely linked. However, the domain has broadened in recent years as the need to link human and economic aspects has become more apparent if sustainable development is to be achieved. Pursuit of an equilibrium between economic growth, social stability and environmental conservation will become more important and discussion on the path to follow should be encouraged. Sustainable development as a concept affects not only natural resources, but entails a continuing reappraisal of the manner in which environmental criteria are taken into account in all other areas relevant to the EU-India partnership. An enhanced partnership with India to consider loss of biological diversity, sustainable management of natural resources, clean energy production, pollution of air, water and soil, the urban environment, waste management, clean water supply, the application of clean production technologies and various other issues of mutual interest will be pursued. For example, in the WTO's Committee on Trade and Environment India and the EU could usefully hold a constructive dialogue. On the bilateral level this implies a continued exchange of information on environmental policies, with particular regard to environmental measures likely to have an impact on trade relations. 11 3. 1 Points of focus 3. 1. 1 Intensifying the political dialogue Clearly we must continue the dialogue on global and regional issues of concern Nevertheless, there is a need to go beyond the formal exchange of speeches, and to create a series of working groups in which detailed dialogue can be held. These working groups can then lead to some form of substantive action or decision, or agreement. In this case the dialogue will not be on purely political issues, but may well spill over into technical assistance and trade. With this in mind, the Commission considers that sector arrangements and agreements could usefully be explored on, for instance: dual-use products; drug precursors; money laundering. All are commercial issues, but which are closely linked to political questions. Furthermore, and given that some form of co-operation may be possible, it would be worth looking more closely at: climate change; the cultural dimension. 3. 1. 2 Trade and investment facilitation Our aim must be to increase two way flows of trade and investment substantially. This implies considerable trade and investment facilitation work, and promotion of business to business contacts, which again implies that our relations need to go beyond the formal periodic meetings. Indeed, there are many sectors which could benefit from an integrated sector approach that set out to examine all the barriers that exist, negotiate their elimination on a Most Favoured Nation basis, perhaps focus technical assistance, and maybe conclude some sector agreements or arrangements. Trade and investment promotion could be dealt with in one group, whilst a number of industry-focused groups could be established in function of the interests expressed by the Member States, business and the Gol. Such sectors may include: transport (especially maritime transport); telecommunications; energy; agriculture. 3. 1. 3 Helping India face structural adjustment As India has to make considerable efforts to meet structural adjustment, so it is only right to help limit the impact of this on the poorest part of the Indian population. As such the Commission will continue to support health and education, especially for women However, European development co-operation must fit into an overall concerted policy framework if it is to be effective. For this reason a detailed sector dialogue on the policy lines, linked to the co-operation, needs to be maintained. 12 3. 2 Steps in the new partnership 3. 2. 1 Laying the groundwork In the framework of the co-operation agreement and Communication seeks to build on this basis by stimulating a wide discussion, in order to: the joint statement, this take stock of current activities; establish priority areas for action. The Commission invites a wide participation in this discussion and the suggestions made by the European institutions on this Communication will clearly be a first major input. Furthermore, the Commission proposes the possibility of joint reflections with the Member States to look at future challenges in EU-India relations so as to ensure that the EU as a whole can draw a maximum synergy from current activities and future developments. Business will have a number of chances to make its views known, not least at the planned Forum on investment in trade and co-operation foreseen for November 1996. The Joint Commission (planned for December 1996) can then endorse a set of priorities for action and establish a detailed programme of activities. The Joint Commission will in subsequent years be able to review the progress made. 3. 2. 2 Working through the priorities As soon as priority areas for action have been jointly established on the basis of proposals outlined above, it will be possible for the working groups to start their activities. With the information collected in the discussions outlined above, each group will be able to establish its targets. These targets may include the: need to build a better understanding each others position; possibility of focusing financial resources to help eliminate a problem; utility of negotiating some kind of sector agreement or arrangement. The exact number and membership of the groups, as well as the substance of the discussions would be fixed jointly by the EU and India. This stage of activity will therefore involve considerable trade facilitation, and give greater impetus to the dialogue on detailed issues and providing substantive results. 3. 2. 3 Increasing cultural understanding In parallel with the establishment of working groups, the Commission is keen to help extend the EU-India dialogue to civil society (including trade unions and NGOs), the media and the academic community. Without this spread of dialogue, the conduct of business and politics will always be hampered by a lack of broader understanding. This, as was noted in the Commission's proposals of July 1994 for a New Asia Strategy, implies a strengthening of Europe's economic presence in Asia requires a heightened European profile in Asia. It is not enough simply to do things, the EU must be seen to be doing them. Hence, particular attention will be paid to improving the visibility of European 13 activities in India, where the sheer size and diversity of the country calls for a special effort in strengthening profile. The same is true in the opposite direction, where India's profile, and European awareness of the sub-continent, need to be increased. In this context the Commission intends to: facilitate cross-cultural co-operation initiatives; encourage the establishment a network of organisations interested in Europe-India relations; promote an increased flow of press and media information on Europe in India and vice-versa. This phase of activity could be usefully complemented by activities launched in the European Parliament, Economic and Social Committee and the Committee of the Regions, if these institutions find it appropriate. 3. 2. 4 Institutional framework The resulting series of sector agreements and arrangements are likely to push the existing institutional framework to its limit. If and when a clear need to prepare the ground for a new Framework Agreement emerges, the Commission will then return to the Council. 14 India is an effective, functioning democracy increasingly open to the world. Structural reforms are continuously strengthening the Indian economy's ability to face opportunities and challenges in an international framework. However, there is no room for complacency on either side A number of challenges need to be tackled and opportunities seized. This Communication therefore underlines the need and means to reinforce relations between the EU and India, expanding on the experience gained to date, taking account of the need to adapt to changes in India and the EU, and inviting an intensified and more targeted dialogue. Indeed, on many points, notably those of an international political nature, the EU and India have a shared interest in tackling the challenges together, as both must face the same issues, and the growth of inter-dependency means that neither can ignore the choices made the other. The scope for increased growth through trade and investment also presents an opportunity for each side, and requires assiduous work in tackling obstacles, and promoting awareness of the possibilities available. Furthermore, the shared values of India and Europe, vitality of cultures, and need for greater mutual understanding, create opportunities for cross-learning, imposing an important human dimension on relations. In all these ways, the challenges which are of joint interest can become tremendous opportunities for joint benefit. Bearing all this in mind, the Commission suggests a number of steps to reinforce the relationship using the Co-operation Agreement between the European Community and the Republic of India on Partnership and Development, as well as the accompanying EU-India Joint Statement on Political Dialogue to their fullest. Council and Parliament are therefore invited to comment on the analysis and proposals outlined in this text, and the Commission will subsequently move forward in the framework of the existing agreement and political declaration on the basis of these comments and in light of dialogue with the Gol. 15 Annexe L l*ast Ell-India relations 1. The institutional framework In addition to the historical and cultural links between the sub-continent and Europe, India was, in 1962, one of the first countries to establish relations with the European institutions. These links were formalised by agreements, the first one in 1973 aiming to improve trade relations, and the two following including economic and development co-operation, as well as trade. The current Co-operation Agreement between the European Community and the Republic of India on Partnership and Development, in force since August 1994, is a third generation co-operation agreement and is particularly broad in scope, covering: respect for human rights and democratic principles as an essential element; development and diversification of trade and investment in mutual interest; encouragement of understanding and strengthening of ties between the two regions in respect of technical, economic and cultural matters; building up India's economic capability to interact more effectively with the EU, promotion of exchanges and communication between business communities; acceleration of India's development in particular to support new Indian policies in key areas fostering sustainable social progress and poverty alleviation; support for environmental protection and sustainable use of natural resources. 2. Political relations Political relations have been established with Troika ministerial meetings since 1982. More recently these contacts have been put under the EU-India Joint Statement on Political Dialogue, adopted at the same time as the co-operation agreement in 1994, and which commits both sides to: - defending democracy, human rights, peace and a stable, just, international order in line with the UN Charter; - reinforced co-operation to promote prosperity, economic reform, liberalisation, free- trade and economic stability as well as social progress and cultural links; - allowing each others' interests to be taken into account in decision-making procedures, - a better mutual understanding to increase co-operation on international questions such as non-proliferation, the fight against terrorism, drug trafficking, money laundering and issues linked to international peace and stability. Some positive discussions have already taken place in this new framework, although India has been cautious towards European criticism on its human rights record at the UN. Also past discussions on non-proliferation have made little progress, as India affirms that the Non-Proliferation Treaty would reinforce the privileges of those who have recognised nuclear arms' stocks, without actually tackling the need for elimination of the stocks. Although the EU has always recognised the need for disarmament, it insists that separate fora exist for this issue, and that there is an urgent need to prevent further proliferation. For similar reasons the EU has also urged India to facilitate adoption of the planned Comprehensive Test-Ban Treaty which is under negotiation, as well as the negotiation of a Cut-off Treaty (prohibiting production of fissile materials for weapon purposes). 16 3. Trading relations In trade terms the whole of the EU is India's largest external trading partner, being the destination for 26% of its exports and the origin of 30% of its imports. Nevertheless this must be put into perspective, as, looked at from the EU, trade with India is only 1. 3% of total external commerce. This reflects the relatively modest level value of the commerce, which at 14 billion ECU is less than EU trade with Singapore (16 billion ECU) In terms of investments, Europe slipped behind the USA from 1991-94 (in 1995: EU 18. 4%, USA 22. 1%), with some 1322. 4 million ECU of investments in India in 1995 (August 1994- November 1995). The main priority for dialogue and the largest achievement in recent years has been the conclusion of the Uruguay Round and the establishment of the WTO. Europe and India played an important part, and established a close and successful collaboration in Geneva on a bilateral and multi-lateral level. On a bilateral level, a Memorandum of Understanding concerning the export of Indian textiles to the EU was agreed in December 1994. This increases the flexibility of the quotas applied to certain textile imports in the phase-out period agreed under the Uruguay Round's Agreement on Textiles and Clothing. India has committed itself to some liberalisation of its domestic textile markets, although the quota system currently in place seems less than adequate. Furthermore, in Maritime Transport, a bilateral agreement is being considered with India. The EU has also recently revised its Generalised Schema of Preferences (GSP) and under the new regime India is likely to lose some of the benefits it held in the textile and leather goods, but will gain market opportunities in a number of other sectors, as more developed countries, such as South Korea, are excluded, and other countries like China lose benefits on a wider range of export sectors. This is all the more important given that India is the second largest user of the EU's GSP facility (after China and before Brazil), having an overall utilisation rate of about 62%. 4. Economic co-operation There have been active efforts to foster mutual understanding and to facilitate trade and investment using economic co-operation. In 1995, 30. 5 million ECUs were committed to economic co-operation with India, and India also had access to part of several regional programmes worth more than 70 million ECU. The commitments made in 1995 doubled in a single year the amount that has been spent on economic co-operation with India since 1976, demonstrating that this has become a very dynamic part of the EU's relations. The 1994 agreement provides for a very broad-based co-operation in various economic sectors. The European Community-India co-operation strategy up to the year 2000, agreed at the Joint Commission in November 1994, focuses support on reinforcing the Gol's efforts at economic reforms and on strengthening the interaction between European and Indian economic operators. Areas particularly singled out (with emphasis on the private sector) include energy, telecommunications, electronics, information and satellite technologies, standards, intellectual property, investment, agriculture and fisheries, tourism, science and technology, information and culture. 17 The newly launched EU-India Economic Cross-Cultural Programme will lay the basis for a much greater mutual understanding with media, academic and business aspects Furthermore the Commission has initiated a new programme to build co-operation between EU and Asian local authorities, called Asia-Urbs. The pan-regional Asia Invest programme combined with the recently opened European Business Information Centre in Bombay are major steps to raising business awareness and promoting private sector linkages. These efforts are also backed by the business community using the Council of EU Chambers of Commerce (established in 1982), which provides a forum for the European and Indian private sector to review issues and initiatives of common interest, as well as the Joint Business Forum. On institution building, focus has been given to work on standards and quality improvements in industry. This has just led to the establishment of an Indian Quality Control Council, and co-operation on property right protection is starting. On business to business co-operation, the Commission has promoted technology transfers in different sectors including agri-business, transport, energy and environment. The Commission and Gol have also set up the 3SE, which in particular aims at economic co operation in information technology projects. These economic co-operation measures have been backed by assistance from the European Community Investment Partners scheme, which since 1990 has provided some 10. 6 million ECU to assist 77 joint venture activities in India, initiated primarily by European small and medium sized enterprises. The first steps have also been taken to support regional co-operation in South Asia, with a number of projects. A further step is now being taken to establish inter-institutional collaboration with SAARC through the establishment of a Memorandum of Understanding on Administrative Co-operation between the EU and SAARC, focusing on exchange of information, staff training and technical assistance. 5. Development co-operation The EU is the second largest bilateral aid donor to India (16% of total), and the largest grant donor (60% grants). The main part of EU aid (about 800 million ECU annually) is by the member states directly with Germany, the UK, and the Netherlands in the lead. Funds from the European Community budget represent 10-15% of EU assistance, almost on a level with Dutch funding. This Commission co-ordinated development co-operation with India in 1976 and since then well over 1. 6 billion ECU have been committed. This action is added to by the European Investment Bank which, from 1993 to 1995, agreed to lend 55 million ECU for projects in the power generation sector. This makes India the largest recipient of European Community aid in the developing world. In the past, funding particularly aimed at increasing and diversifying agricultural production. Projects included development and rehabilitation of irrigation, improved sustainable use of natural resources, and support to the agri-food industry and markets. In addition, reforestation has been financed as a priority in its own right. One lesson drawn from these projects has been that agricultural pricing, trade and markets must be freed if 18 real progress is to be made. It is not enough simply to improve access to funding and technology, the key signal must come from a change in policy. Hence, since 1993 there has been a change of track, and human resource development has become top priority, funding a primary education programme which gives special attention to female education. This is the biggest Commission-run programme of its kind, and is a model of policy reform support. This new co-operation strategy has been confirmed since then in a Joint Commission with the Gol, which established that up to the year 2000 co operation should be focused on: access of the most deprived to productive resources basic social services. In addition, the Commission has sought to multiply the impact of its own support by: concentrating efforts on a limited number of programmes of a certain critical mass; encouraging private sector participation. It is also of note that this strategy is in line with that undertaken by the Bretton Woods organisations. Finally, there has also been an increasing trend in recent times to develop projects, integrally involving local groups in participate mechanisms. Experience shows that local support is essential to establishing sustainable development projects. One means to reach such participation has been the use of Non-Governmental Organisations, particularly local, which have shown to he the most effective partners in fighting poverty alleviation at grass root, and in helping to improve social and human rights. AttïtexeX Itlie tïïdia» ec&nomy 1. International GNP league table, 1993 Billion US$ USA Japan China Canada tlraill Kuiila Korea Mndco Aurtralia India Swlii Argentina Indoneita Turkey Source: World Bank Atlas 1995 2. Evolution of Indian Gross Domestic Product 1980-94 8000 H7000 6000 5000 Billion Rupees lit current prices -4000 H3000 2000 1000 0 Year 1980-81 1985-86 1990-91 1993-94 Source: World Bank, India Country Economic Memorandum, 1995 3. Annual % GDP Growth in India 1989-1995 1991 1990 1989 Year Source: Asian Development Bank, Asian Development Outlook 1995 and 1996 20 I. Breakdown of employment and GDP by type of nctivify isi 1993-94 % of total «DP or Labour Force 13 Afcràulture • industry E& Services Labour Force GDP Source: World Bank, India Country Economic Memorandum, 1995 5. India's External Debt, 1990-94 1990-91 1991-92 1992-93 1993-94 1994-95 Year Source: World Bank, India Country Economic Memorandum, 1995 21 Aa»e*eX Population * s \ « ^\ ; VÇ î ^ % S î 5 P ^ f K J M J ^ G^ ^ v f ^ ; lt 1. Estimated Indian population 1960-2000 Million people 1960 1965 1970 1975 1980 1985 1990 1995 2000 est. Year Source: World Bank, India: Trends, Issues and Options, 1990 2. Other population features 1970-93 Indicators unit 1970-751 1980-85' I988-932 density inhab/km2 188. 8 232. 1 267. 7 annual growth % fertility index births/woman infant mortality per 000 life expectancy year 2. 2 5. 4 132 50 2. 0 4. 5 106 55 2. 0 3. 7 80 61 Source: World Bank, India Country Economic Memorandum, 1995 1 Latest single year Most recent estimate 22 1. Evolution of India's Trade with the World Imports' Exports1 Deficit3 1980-81 1990-91 1985-86 1993-94 Year Source: World Bank, India Country Economic Memorandum, 1995 Imports^ Imports of goods and non-factor services Exports^- Exports of goods and non-factor services Deficit Deficit on resource balance 2. Destinations of Exports and origins of Imports for India, 1994 30 25 20 % of total 15 exports or imports 10 Japan Economic Survey, Ool. Source. Ex Export destination Inv- Import origin The EU (as well as OPEC) was still beneficiary in its trade balance with India for 1994. The situation was the opposite for the US and in a lesser extent for Japan. 23 Anaexe & Evolution of foreign Investmeat i& ïadïa Direct foreign investments approved by Indian authorities 1991-1995 (in million ECU & %/total) 1990-91 1991-92 1992-93 1993-94 1994-95 i ECU 43. 6 % 33. 8 ECU 119. 9 % ECU 12. 6 399. 1 % 18. 0 ECU % 656. 4 18. 5 ECU 1322. 4 % 18. 4 EU USA 43. 7 33. 9 284. 6 29. 9 868. 2 39. 2 872. 0 24. 6 1585. 9 22. 1 Japan 13. 0 10. 1 152. 6 16. 0 64. 4 2. 9 100. 2 2. 8 374. 8 5. 2 NIU* 4. 9 3. 8 109. 8 11. 6 258. 1 11. 6 122. 7 3. 5 173. 1 2. 4 950. 4 129. 2 Total invest the 4 as% of tot. Source: SIA Newsletter, Ministry of Industry, Gol 79. 6 69. 1 2215. 4 3546. 8 7180. 8 71. 7 49. 4 48. 1 + All years are from August to July of year indicated, except 1995 which is August to November (ie 16 months) *Non-Resident Indians 24 1. EU-India Trade Flows 1990-1994 1994 1993 Year 1992 1991 1990 • EU trade surplus with India E3EU imports from India • EU exports to India 0 1000 2000 3000 4000 5000 6000 7000 8000 Million ECUs Source: Note: total EU external trade grew by approximately 20 % from 1990 to 1994, compared with 32% growth for trade with India. Eurostat 2. Recent trends in EU imports from India, 1990-1994 Products or product groups 1990 in Million ECU 1994 in Million ECU %/1990 Textiles / clothes 1,434 2,206 Leather articles / skins Precious stones Agri / marine products Engineering / electronics Carpets Food products and live animals Chemical products Machines/transport material 713 604 594 376 204 452 182 171 1,001 707 889 766 262 712 416 427 Manufacturedproducts/raw material 1,723 2,362 Different manufactured articles 1,514 2,481 Source: Eurostat 25 54 40 17 50 104 28 57 127 148 37 64 3. Recent trends EU exports to India, 1990-1994 Product groups b ood products/li ve animals Oils, animal fats/vegetables Chemical products 1990 in Million ECU 1994 in Million ECU % rise on 1990 9 3 554 60 5. 5 746 Jewellery (pearls, precious stones,. ) 1,540 2037 Manufactured goods 2,220 2843 Machines and transport material 1,965 2552 Source: Eurostat. 560 84 35 32 28 30 4. Principal European Partners for India -1994 Exports (destinations) Germany Million ECU % 25 1760 Imports (origins) Germany Million ECU % 26 1738 United Kingdom 1649 24 United Kingdom 1687 25 Belgium-Luxembourg 862 12 Belgium-Luxembourg 1610 24 Italy France Source: Eurostat. 848 12 France 743 11 Italy 763 11 594 9 26 Aa»e*e V i H^ Jaifcrtittj^^ 189M6 (\mimth'^ 1. International Financial Assistance to India in 1995 (indicative figures) UN system 4% Source: World Bank Total indicative assistance $ 6. 7-6. 9 billion 2. Breakdown of total EU aid to India in 1995 (indicative figures) Other inc. EIB 25% Source: European Commission 27 3. Cumulative European Community assistance to India 1976-1995 (in million ECU) Years Econ. Coop. Food Aid Development Assistance Fin. & Tec. NGO Human. Total Sub-total Assist. 1976-1980 2. 10 89. 07 3. 93 93. 50 186. 50 0. 51 189. 11 1981-1985 8. 48 286. 83 11. 04 221. 30 519. 17 17. 51 545. 16 1986-1990 14. 48 161. 77 25. 90 363. 42 551. 09 29. 58 595. 15 1991 1992 1993 1994 4. 98 3. 73 5. 00 72. 33 81. 06 86. 04 5. 28 35. 16 3. 14 13. 17 51. 47 0. 32 57. 07 9. 42 2. 42 0. 01 4. 81 164. 00 168. 82 2. 04 180. 28 6. 54 10. 95 17. 49 7. 57 27. 48 1995 est. 30. 50 7. 15 72. 85 80. 00 0. 30 110. 80 Total 77. 66 576. 57 67. 51 1,011. 52 1,655. 60 57. 83 1,791. 09 Source: European Commission 28 ISSN 0254-1475 COM(96) 275 final DOCUMENTS EN 11 Catalogue number : CB-CO-96-322-EN-C ISBN 92-78-05919-6 Office for Officiai Publications of the European Communities L-2985 Luxembourg 21


title: Directiva 96/43/CE a Consiliului din 26 iunie 1996 de modificare și codificare a Directivei 85/73/CEE privind asigurarea finanțării inspecțiilor și controalelor veterinare ale animalelor vii și ale anumitor produse animaliere și de modificare a Directivei 90/675/CEE și a Directivei 91/496/CEE

eurovoc_concepts:
animal product
financing method
health control
import
live animal
veterinary inspection

formats: pdf print xhtml

text: 03/vol. 19 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 61 31996L0043 L 162/1 JURNALUL OFICIAL AL COMUNITĂȚILOR EUROPENE 1. 7. 1996 DIRECTIVA 96/43/CE A CONSILIULUI din 26 iunie 1996 de modificare ș(cid:13)i codificare a Directivei 85/73/CEE privind asigurarea finanțării inspecțiilor ș(cid:13)i controalelor veterinare ale animalelor vii ș(cid:13)i ale anumitor produse animaliere ș(cid:13)i de modificare a Directivei 90/675/CEE ș(cid:13)i a Directivei 91/496/CEE CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 43, având în vedere propunerea Comisiei (1), având în vedere avizul Parlamentului European (2), întrucât Directiva 90/675/CEE a Consiliului din 10 decembrie 1990 de stabilire a principiilor care reglementează organizarea controalelor veterinare ale produselor introduse pe teritoriul Comunității din țări terțe (6)ș(cid:13)i Directiva 91/496/CEE a Consiliu- lui din 15 iulie 1991 de stabilire a principiilor care reglementează organizarea controalelor veterinare ale animalelor care intră în terțe ș(cid:13)i de modificare a Directivelor Comunitate din țări 89/662/CEE, 90/425/CEE ș(cid:13)i 90/675/CEE (7) au stabilit, în special, cerințele care se impun în ceea ce priveș(cid:13)te controalele documen- telor, de identitate ș(cid:13)i de inspecție fizică care trebuie efectuate pen- tru animalele provenite din țări terțe; având în vedere avizul Comitetului Economic ș(cid:13)i Social (3), întrucât animalele vii ș(cid:13)i produsele animaliere sunt incluse în lista din anexa II la tratat; întrucât animalele ș(cid:13)i produsele animaliere constituie o sursă de venituri pentru o parte a populației agricole; întrucât finanțarea acestor inspecții ș(cid:13)i controale sanitare se efec- tuează în mod diferit în statele membre, în special prin percepe- rea unor taxe care pot fi diferite; întrucât aceste diferențe pot afecta condițiile de concurență între produse care intră, majorita- tea, sub incidența organizării comune a pieței; întrucât Directiva 85/73/CEE a Consiliului din 29 februarie 1985 privind finanțarea inspecțiilor ș(cid:13)i controalelor veterinare a produselor animaliere menționate la anexa A la Directiva 89/662/CEE ș(cid:13)i în Directiva 90/675/CEE (4) a stabilit principiile de percepere a unei taxe pentru aceste controale; întrucât Directiva 90/425/CEE a Consiliului din 26 iunie 1990 privind controalele veterinare ș(cid:13)i zootehnice aplicabile în schim- burile intracomunitare cu anumite animale vii ș(cid:13)i produse în scopul realizării pieței interne (5) a stabilit în special cerințele care se impun în cazul controalelor veterinare efectuate în statele membre expeditoare pentru animalele vii ș(cid:13)i anumite produse ani- maliere; (1) (2) (3) (4) (5) JO C 219, 13. 8. 1993, p. 15. JO C 315, 22. 11. 1993, p. 630. JO C 34, 2. 4. 1994, p. 23. JO L 32, 5. 2. 1985, p. 14. Directivă, astfel cum a fost modificată ultima dată prin Directiva 96/17/CE (JO L 78, 28. 3. 1996, p. 30). JO L 224, 18. 8. 1990, p. 29. Directivă, astfel cum a fost modificată ultima dată prin Directiva 92/118/CEE (JO L 62, 15. 3. 1993, p. 49). întrucât, în ceea ce priveș(cid:13)te animalele vii originare din țări terțe, introduse pe teritoriul Comunității, perceperea unor taxe diferite de la operator poate conduce la devierea traficului comercial; întrucât, pentru a remedia această situație, este necesară prevede- rea unor reguli armonizate de finanțare a inspecțiilor ș(cid:13)i controa- lelor; întrucât responsabilitatea acestor inspecții ș(cid:13)i controale revine autorităților publice; întrucât, cu toate acestea, în vederea asigu- (6) (7) JO L 373, 31. 12. 1990, p. 1. Directivă, astfel cum a fost modificată ultima dată prin Directiva 95/52/CE (JO L 265, 8. 11. 1995, p. 16). JO L 268, 24. 9. 1991, p. 56. Directivă, astfel cum a fost modificată ultima dată prin Decizia 92/438/CEE (JO L 243, 25. 8. 1992, p. 27). 62 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 03/vol. 19 rării finanțării acestor inspecții ș(cid:13)i controale, este necesară stabilirea unei contribuții care să fie suportată de operatori; întrucât, pentru produsele de origine animală importate din țări terțe, trebuie să se stabilească o legătură cu data de la care trebuie încheiate acordurile privind echivalența garanțiilor veterinare, întrucât dispozițiile Directivelor 90/675/CEE ș(cid:13)i 91/496/CEE trebuie adaptate la aceste principii; ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ: întrucât trebuie să se asigure finanțarea măsurilor de control pre- văzute de Directiva 96/23/CE a Consiliului din 29 aprilie 1996 privind măsurile de control care se aplică anumitor substanțe ș(cid:13)i reziduurilor acestora existente în animalele vii ș(cid:13)i în produsele obținute de la acestea ș(cid:13)i de abrogare a Directivelor 85/358/CEE ș(cid:13)i 86/469/CEE ș(cid:13)i a Deciziilor 89/187/CEE ș(cid:13)i 91/664/CEE (1); Articolul 1 Titlul, articolele din cuprinsul Directivei 85/73/CEE ș(cid:13)i anexele la aceasta se înlocuiesc cu textul care figurează în anexa la prezenta directivă. Articolul 2 întrucât, în plus, trebuie să se efectueze adaptarea tehnică a ane- xelor la Directiva 85/73/CEE pentru a ține seama de experiența dobândită; (1) La articolul 3 punctul (ii) din Directiva 90/675/CEE, se inse- rează termenii în Directiva 96/23/CEE” (*) după „prevăzuți termenii „Tarife pentru controalele veterinare”. întrucât, pentru produsele de origine animală, cu excepția cărnii menționate în Directivele 64/433/CEE (2), 71/118/CEE (3)ș (cid:13)i 72/462/CEE (4), este necesar să se stabilească normele de aplicare necesare pentru asigurarea finanțării controalelor veterinare; (2) Articolul 15 din Directiva 91/496/CEE se înlocuieș(cid:13)te cu textul următor: „(*) JO L 125, 23. 5. 1996, p. 10. ” întrucât, pentru a asigura o funcționare eficientă a sistemului de control al produselor pescăreș(cid:13)ti ș(cid:13)i pentru a se evita denaturarea concurenței în acest sector, trebuie să se stabilească astfel de norme de aplicare pentru produsele pescăreș(cid:13)ti menționate în Directiva 91/493/CEE a Consiliului din 22 iulie 1991 de stabilire a condițiilor de sănătate pentru producția ș(cid:13)i introducerea pe piață a produselor pescăreș(cid:13)ti (5); întrucât normele prevăzute iau în considerare specificitatea produselor pescăreș(cid:13)ti, natura controalelor prevăzute de Directiva 91/493/CEE ș(cid:13)i utilitatea stabilirii taxelor comunitare în ceea ce priveș(cid:13)te regulile concurențiale; „Articolul 15 asigură perceperea unei Statele membre taxe pentru controalele veterinare ș(cid:13)i sanitare la importul animalelor menționate de prezenta directivă, în conformitate cu Directiva 96/23/CE (*). (*) JO L 125, 23. 5. 1996, p. 10. ” Articolul 3 Înainte de 1 ianuarie 1999, Consiliul reexaminează prezenta directivă pe baza raportului Comisiei însoțit de eventuale propuneri. întrucât trebuie să se excludă de la aplicarea acestui regim produsele pescăreș(cid:13)ti a căror introducere pe piață nu intră sub inci- dența normelor stabilite în Directiva 91/493/CEE; Articolul 4 (1) (2) (3) (4) (5) JO L 125, 23. 5. 1996, p. 10. JO 121, 29. 7. 1964, p. 2012/64. Directivă, astfel cum a fost modifi- cată ultima dată prin Directiva 92/5/CEE (JO L 57, 2. 3. 1992, p. 1). JO L 55, 8. 3. 1971, p. 23. Directivă, astfel cum a fost modificată ultima dată prin Directiva 92/116/CEE (JO L 62, 15. 3. 1993, p. 1). JO L 302, 31. 12. 1972, p. 28. Directivă, astfel cum a fost modificată ultima dată prin Regulamentul (CEE) nr. 1601/92 (JO L 173, 27. 6. 1992, p. 13). JO L 268, 24. 9. 1991, p. 15. (1) Statele membre pun în aplicare actele cu putere de lege ș(cid:13)i actele administrative necesare pentru a se conforma: (i) dispozițiilor articolului 7 ș(cid:13)i ale anexei A capitolul I punctul 1 litera (e) până la 1 iulie 1996; (ii) dispozițiilor capitolului III secțiunea II ș(cid:13)i ale anexei C capitolul II până la 1 ianuarie 1997; II, ale anexei A capitolul 03/vol. 19 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 63 (iii) celorlalte modificări până la 1 iulie 1997. Articolul 5 Statele membre dispun de un termen suplimentar care s poate întinde până la 1 iulie 1999 pentru a se conforma dispozițiilor anexei A capitolul III secțiunea I. Atunci când statele membre adoptă aceste acte, ele cuprind o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o asemenea trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri. (2) Comisiei îi sunt comunicate de statele membre textele princi- palelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă. Prezenta directivă intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene. Articolul 6 Prezenta directivă se adresează statelor membre. Adoptată la Luxemburg, 26 iunie 1996. Pentru Consiliu Preș(cid:13)edinte M. PINTO 64 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 03/vol. 19 ANEXĂ DIRECTIVA 85/73/CEE A CONSILIULUI din 29 ianuarie 1985 privind finanțarea inspecțiilor ș(cid:13)i controalelor veterinare menționate de directivele 89/662/CEE, 90/425/CEE, 90/675/CEE ș(cid:13)i 91/496/CEE (modificată ș(cid:13)i codificată) Articolul 1 — cheltuieli salariale ș(cid:13)i sociale ocazionate de serviciile de inspecție; Statele membre iau măsuri – în conformitate cu modalitățile pre- văzute la anexa A – pentru perceperea unei taxe comunitare pen- tru cheltuielile ocazionate de inspecțiile ș(cid:13)i controalele produselor inclusiv cele care vizează menționate în anexa respectivă, asigurarea protecției animalelor în abatoare, în conformitate cu cerințele Directivei 93/119/CEE. — cheltuieli administrative pentru efectuarea controalelor ș(cid:13)i inspecțiilor, ce pot include ș(cid:13)i cheltuielile necesare pentru formarea permanentă a inspectorilor pentru efectuarea controalelor ș(cid:13)i articolele 1, 2 ș(cid:13)i 3. inspecțiilor menționate la Articolul 2 Statele membre iau măsuri – în conformitate cu modalitățile pre- văzute la anexa B – pentru perceperea unei taxe comunitare pen- tru cheltuielile ocazionate de inspecțiile ș(cid:13)i controalele prevăzute de Directiva 96/23/CE (1). (2) Se interzice orice rambursare directă sau indirectă a taxelor prevăzute de prezenta directivă. Cu toate acestea, eventuala aplicare de către un stat membru a mediei forfetare prevăzute de anexele A, B ș(cid:13)i C nu se consideră, la evaluarea unor cazuri parti- culare, ca fiind rambursare indirectă. Articolul 3 Statele membre iau măsuri – în conformitate cu modalitățile pre- văzute în anexa C – pentru perceperea unei taxe comunitare pen- tru cheltuielile ocazionate de inspecțiile ș(cid:13)i controalele animale- lor vii prevăzute în anexa respectivă. Articolul 4 (1) Până la adoptarea dispozițiilor care reglementează taxele comunitare, statele membre iau măsuri pentru a asigura finanțarea inspecțiilor ș(cid:13)i controalelor care nu intră sub incidența articole- lor 1, 2 ș(cid:13)i 3. (3) Statele membre sunt autorizate să perceapă o sumă mai mare decât nivelurile taxelor comunitare, cu condiția ca taxa globală percepută de fiecare stat membru să nu fie mai mare decât costul real al cheltuielilor de inspecție. (4) Fără a aduce atingere opțiunilor de care dispune autoritatea desemnată pentru a percepe taxele comunitare, aceste taxe înlo- cuiesc orice alte taxe sau taxe sanitare percepute de autoritățile naționale, regionale sau locale din statele membre pentru inspec- țiile ș(cid:13)i controalele prevăzute la articolele 1, 2 ș(cid:13)i 3, precum ș(cid:13)i pen- tru certificarea acestora. Prezenta directivă nu aduce atingere posibilității statelor membre de a percepe o taxă pentru combaterea epizootiilor ș(cid:13)i a bolilor enzootice. (2) În conformitate cu dispozițiile alineatului (1), statele membre pot percepe taxe naționale, respectând principiile stabilite pentru taxele comunitare. Articolul 6 Articolul 5 (1) Taxele comunitare se stabilesc astfel încât să acopere costurile suportate de autoritatea competentă cu titlu de: (1) Statele membre informează periodic Comisia cu privire la: — datele privind repartizarea ș(cid:13)i utilizarea taxelor comunitare; statele membre trebuie să fie în măsură să justifice modalita- tea de calcul; — cursurile de schimb stabilite anual în conformitate cu (1) JO L 125, 23. 5. 1996, p. 10. articolul 7; 03/vol. 19 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 65 — locul sau locurile de percepere a taxelor comunitare, împre- ună cu documentele justificative necesare. (2) În cadrul controalelor la fața locului care trebuie efectuate de Comisie, aceasta poate verifica, în colaborare cu autoritățile națio- nale competente, aplicarea efectivă a dispozițiilor prezentei directive. (3) În cazul în care un stat membru consideră că într-un alt stat membru controalele sunt efectuate astfel încât taxele prevăzute de prezenta directivă nu acoperă în totalitate cheltuielile pentru controale sau le acoperă doar parțial, acesta recurge la dispozițiile pertinente ale Directivei 89/608/CEE, în special cele ale articole- lor 10 ș(cid:13)i 11. — statele membre utilizează, pentru anii 1995 până la 1998, media cursurilor de schimb publicate în conformitate cu ali- neatul (1) pentru ultimii trei ani. Articolul 8 Consiliul, hotărând cu o majoritate calificată cu privire la propu- nerea Comisiei, poate modifica anexele A, B ș(cid:13)i C, în special pen- tru a prevedea nivelurile forfetare ale taxelor comunitare, pentru a stabili normele de aplicare a acestora, precum ș(cid:13)i cazurile de excepție. Articolul 9 Articolul 7 (1) Cursul de schimb care trebuie utilizat pentru transformarea în monedă națională a sumelor în ECU prevăzute de prezenta direc- tivă este cel publicat anual în Jurnalul Oficial al Comunităților Euro- pene, seria C, în prima zi lucrătoare din luna septembrie. (1) Republica Elenă este autorizată să deroge de la principiile pre- văzute de prezenta directivă în cazul în care, din motive de caracteristici geografice, costurile de percepere a unei taxe în unele regiuni îndepărtate geografic sunt mai mari decât valoarea taxei. Autoritățile elene informează Comisia cu privire la suprafața teritorială pentru care au fost acordate derogări. Acest curs se aplică începând cu data de 1 ianuarie a anului urmă- tor. Această informare este însoțită de documentele justificative nece- sare. (2) Prin derogare de la alineatul (1): — statele membre utilizează, pentru anul 1994, cursul de schimb valabil la 1 septembrie 1992; (2) În cazul altor regiuni foarte îndepărtate, ș(cid:13)i alte state membre pot fi autorizate, de asemenea, să beneficieze de aceleaș(cid:13)i derogări, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 18 din Direc- tiva 89/662/CEE. 66 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 03/vol. 19 ANEXA A CAPITOLUL I Taxele care se aplică cărnii care intră sub incidența directivelor 64/433/CEE, 71/118/CEE, 91/495/CEE ș(cid:13)i 92/45/CEE Taxa menționată la articolul 1 se stabileș(cid:13)te în conformitate cu articolul 5 alineatul (1) în modul următor: 1. Fără a aduce atingere punctelor 4 ș(cid:13)i 5, statele membre percep, pentru cheltuielile de inspecție aferente operațiunilor de sacrificare, sumele forfetare următoare: (a) carne de vită ș(cid:13)i mânzat: — bovine adulte: 4,5 ECU pentru fiecare animal; — bovine tinere: 2,5 ECU pentru fiecare animal; (b) solipede/ecvidee: 4,4 ECU pentru fiecare animal; (c) carne de porc: animale având greutatea carcasei: — de cel puțin 25 kg: 0,5 ECU pentru fiecare animal; — mai mare sau egală cu 25 kg: 1,30 ECU pentru fiecare animal; (d) carne de oaie ș(cid:13)i de capră: animale având greutatea carcasei: — de cel puțin 12 kg: 0,175 ECU pentru fiecare animal; — între 12 ș(cid:13)i 18 kg: 0,35 ECU pentru fiecare animal; — mai mare de 18 kg: 0,5 ECU pentru fiecare animal; (e) carne de pasăre: (i) fie la o valoare forfetară, la nivelurile următoare: — pentru găini ș(cid:13)i pui de carne ș(cid:13)i alte păsări tinere pentru îngrăș(cid:13)at cu o greutate mai mică de 2 kg, precum ș(cid:13)i pentru găini reformate: 0,01 ECU pentru fiecare pasăre; — alte păsări tinere pentru îngrăș(cid:13)at având greutatea carcasei mai mare sau egală cu 2 kg: 0,02 ECU pentru fiecare pasăre; — alte păsări adulte având greutatea mai mare sau egală cu 5 kg: 0,04 ECU pentru fiecare pasăre; (ii) fie, în cazul în care un stat membru hotărăș(cid:13)te să nu facă deosebiri în funcție de categoriile de păsări, în conformitate cu punctul (i), 0,03 ECU pentru fiecare pasăre; (f) carne de iepure ș(cid:13)i de vânat mic cu pene sau cu blană: — pentru iepuri ș(cid:13)i vânat mic cu pene sau cu blană, valorile forfetare prevăzute la litera (e); — pentru mamiferele terestre următoare: — mistreți: sumele prevăzute la litera (c), majorate dacă sunt mai mici decât costul examenului trichinoscopic prevăzut de Directiva 92/45/CEE; — rumegătoare: sumele prevăzute la litera (d). 2. Controalele ș(cid:13)i inspecțiile privind operațiunile de tranș(cid:13)are menționate, inter alia, la articolul 3 alineatul (1) litera (B) din Directiva 64/433/CEE ș(cid:13)i la articolul 3 alineatul (1) litera (B) din Directiva 71/118/CEE trebuie acoperite: (a) fie în mod forfetar, prin adăugarea unei sume forfetare de 3 ECU pentru fiecare tonă de carne care intră în secția de tranș(cid:13)are. Această sumă se adaugă sumelor prevăzute la punctul 1; (b) fie prin perceperea costurilor reale de inspecție pe oră lucrată. În cazul în care operațiunile de tranș(cid:13)are sunt efectuate în unitatea unde se obține carnea, se aplică o reducere de până la 55 % a sumelor prevăzute la primul paragraf. Statul membru care optează pentru regimul de impunere pe oră lucrată trebuie să poată aduce dovada Comisiei că taxa percepută prevăzută la litera (a) nu acoperă costurile reale. 03/vol. 19 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 67 3. Statele membre percep o sumă echivalentă cu costul real necesar pentru controlul sau inspectarea cărnii depozitate, în conformitate, inter alia, cu articolul 3 alineatul (1) litera (D) din Directiva 64/433/CEE ș(cid:13)i articolul 3 alineatul (1) litera (C) din Directiva 71/118/CEE. Normele de aplicare a prezentului punct se pot stabili în conformitate cu procedura stabilită la articolul 16 din Directiva 64/433/CEE sau la articolul 21 din Directiva 71/118/CEE, în special în vederea reglementării cazurilor de carne de intervenție ș(cid:13)i de carne depozitată pe termen scurt ș(cid:13)i consecutiv în antrepozite succesive. 4. Pentru a acoperi costuri mai ridicate, statele membre pot: (a) să majoreze sumele forfetare stabilite la punctele 1 ș(cid:13)i 2 litera (a) pentru o unitate dată. Condițiile care trebuie îndeplinite în acest scop, în afară de cea prevăzută la punctul 5 litera (a), pot fi următoarele: — cheltuieli de inspecție ridicate ca urmare a neuniformității animalelor destinate sacrificării din punctul de vedere al vârstei, al dimensiunii, al greutății ș(cid:13)i al stării de sănătate; — prelungirea perioadelor de aș(cid:13)teptare ș(cid:13)i a altor timpi morți pentru personalul de inspecție ca urmare a unei planificări deficitare a livrărilor de animale de către o unitate sau ca urmare a unor deficiențe ș(cid:13)i defecțiuni tehnice, de exemplu în cazul unităților vechi; — întârzieri frecvente la executarea sacrificărilor, de exemplu atunci când personalul responsabil cu sacrificarea este insuficient, ceea ce conduce la o utilizare sub capacități a personalului de inspecție; — creș(cid:13)terea costurilor ca urmare a perioadelor speciale de deplasare; — pierderi de timp datorate schimbărilor frecvente a orelor de sacrificare, care nu depind de personalul de inspecție; — întreruperi frecvente ale procesului de sacrificare, datorate măsurilor indispensabile de curățare ș(cid:13)i dezinfectare; — inspectarea animalelor care sunt sacrificate, la cererea proprietarului, în afara orelor normale de sacrificare. Cuantumul majorărilor nivelului forfetar central al taxei depinde de nivelul cheltuielilor care trebuie acoperite; (b) sau percepe o taxă care să acopere cheltuielile efective. 5. Statele membre ale căror costuri salariale, structură a unităților ș(cid:13)i raport între medicii veterinari ș(cid:13)i inspectori nu corespund cu media comunitară luată ca bază de calcul pentru sumele forfetare stabilite la punctul 1 ș(cid:13)i la punctul 2 litera (a) pot deroga de la aceste sume optând pentru reducerea lor până la valoarea costurilor reale de inspecție: (a) la modul general, în cazul în care costul vieții ș(cid:13)i costurile salariale prezintă diferențe foarte mari; (b) pentru o unitate dată, dacă se îndeplinesc condițiile următoare: — numărul minim de sacrificări zilnice trebuie să permită planificarea ocupării personalului de inspecție calificat; — numărul de animale sacrificate trebuie să fie constant, astfel încât, prin planificarea livrărilor de animale, să se poată dispune în mod rațional de personalul de inspecție; — unitatea trebuie să beneficieze de o organizare ș(cid:13)i o planificare stricte, iar sacrificările trebuie efectuate rapid, permițând astfel o utilizare optimă a personalului de inspecție; — nu trebuie să existe perioade de aș(cid:13)teptare sau alți timpi morți pentru personalul de inspecție; — trebuie să se garanteze o uniformitate optimă a animalelor destinate sacrificării din punctul de vedere al vârstei, al dimensiunii, al greutății ș(cid:13)i al stării de sănătate. Aplicarea acestor derogări nu trebuie să conducă, în nici un caz, la reduceri cu peste 55 % ale sumelor care figurează la punctul 1 ș(cid:13)i la punctul 2 litera (a). 6. (a) Taxele menționate la punctele 1, 2 ș(cid:13)i 3 sunt percepute, după caz, la abator, la secția de tranș(cid:13)are sau la antrepozitul frigorific. Ele sunt suportate de producătorul sau de proprietarul care efectuează operațiunile menționate anterior, cu posibilitatea ca aceș(cid:13)tia să transfere obligația de plată a taxei percepute pentru operația în cauză persoanei fizice sau juridice în numele cărora au fost efectuate operațiunile respective. În cazul în care inspecția sanitară veterinară a păsărilor vii se efectuează în exploatația de origine, în conformitate cu 68 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 03/vol. 19 Directiva 71/118/CEE, se poate percepe exploatației de origine o sumă echivalentă cu până la 20 % din sumele forfetare stabilite la punctul 1 litera (e). (b) Prin derogare de la noțiunea de loc de percepere, menționată la litera (a) prima teză, în cazul unităților care efectuează mai multe operațiuni ș(cid:13)i în cazul lanțurilor de producție care cuprind mai multe operațiuni, statele membre pot percepe o taxă globală care să includă diferitele sume o singură dată ș(cid:13)i într-un singur loc. (c) În cazul în care taxa percepută la abator acoperă totalitatea cheltuielilor de inspecție prevăzute la litera (a), statul membru nu mai percepe taxe la secția de tranș(cid:13)are ș(cid:13)i la antrepozitul frigorific. CAPITOLUL II Taxele care se aplică cărnii care intră sub incidența Directivei 72/462/CEE, a capitolului III din Directiva 71/118/CEE, a capitolului III din Directiva 92/45/CEE ș(cid:13)i a anexei I capitolul 11 din Directiva 92/118/CEE 1. Taxa menționată la articolul 1 se stabileș(cid:13)te la un nivel forfetar minim de 5 ECU pe tonă (cu os), cu o valoare minimă de 30 ECU pe lot. Cu toate acestea, statele membre pot deroga de la această sumă optând pentru majorarea acesteia până la atingerea costurilor reale. 2. Cu toate acestea, statele membre pot menține, până la 30 iunie 1997, valori reduse ale taxei pentru importurile provenind de la una dintre țările care, până la data de 20 februarie 1995, au început negocierile cu Uniunea Europeană în vederea încheierii unui acord global de echivalență în materie de garanții veterinare (sănătatea animală ș(cid:13)i sănătatea publică) care să fie bazat pe principiul tratamentului reciproc ș(cid:13)i pentru care să fi fost realizat un astfel de acord până la 31 decembrie 1996. Cuantumul taxei care trebuie percepută la importurile provenite dintr-o țară terță menționată în primul paragraf se va stabili, după încheierea acordului global de echivalență cu țara terță respectivă în conformitate cu procedura stabilită la punctul 3, luând în considerare următoarele principii: — frecvența controalelor; — valoarea taxei aplicată de țara terță respectivă la importurile provenite din Uniunea Europeană; — eliminarea altor tarife percepute de țara terță, cum ar fi depozitul obligatoriu sau perceperea unei garanții sanitare. 3. Atunci când se adoptă deciziile prevăzute la articolul 8 alineatul (3) din Directiva 90/675/CEE ș(cid:13)i în conformitate cu aceeaș(cid:13)i procedură, sumele definite la punctul 1 sunt ajustate în funcție de reducerea frecvenței stabilite a controalelor. În momentul luării acestor decizii, Comisia ține seama în special de garanțiile oferite de țările terțe în ceea ce priveș(cid:13)te acceptarea principiului de regionalizare ș(cid:13)i a altor principii comunitare. 4. 5. Taxa prevăzută la punctul 1 este suportată de importator sau de către agentul său vamal ș(cid:13)i se percepe la punctul vamal de care depinde punctul de control la frontieră sau direct la punctul de control. Statele membre pot aloca o parte din totalul taxelor percepute stabilite în prezentul capitol unui fond de solidaritate pentru sănătate destinat să întărească serviciile veterinare pentru a le permite să reacționeze mai bine în cazul izbucnirii unei boli exotice. CAPITOLUL III Taxele care se aplică produselor pescăreș(cid:13)ti reglementate de Directiva 91/493/CEE S e c ț i u n e a I Produse pescăreș(cid:13)ti reglementate de capitolul I din Directiva 91/493/CEE Taxa prevăzută la articolul 1 se stabileș(cid:13)te în conformitate cu articolul 5 alineatul (1), în modul următor: 1. (a) statele membre percep o taxă pentru cheltuielile de inspecție care rezultă în urma controalelor oficiale prevăzute la capitolul V punctul II din anexa la Directiva 91/493/CEE; 03/vol. 19 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 69 (b) taxa prevăzută la litera (a) se stabileș(cid:13)te la 1 ECU pe tonă de produse pescăreș(cid:13)ti ș(cid:13)i la 0,5 ECU pe tonă pentru cantitățile care depăș(cid:13)esc 50 de tone. Această taxă se percepe cu ocazia primei introduceri pe piață, în afară de cazul în care a fost deja percepută la debarcare, ș(cid:13)i este întotdeauna suportată de primul cumpărător. Statele membre pot să prevadă un sistem care să permită totalizarea cantităților de produse pescăreș(cid:13)ti pentru o perioadă determinată ș(cid:13)i un regim de percepere centralizat care să intervină la prima vânzare; (c) prin derogare de la litera (b), taxa percepută pentru speciile menționate în anexa II la Regulamentul (CEE) nr. 3703/85 al Comisiei nu poate depăș(cid:13)i 50 ECU pe lot descărcat, cu condiția ca ș(cid:13)i costurile reale să nu depăș(cid:13)ească această sumă; (d) perceperea taxei prevăzute la litera (a) nu aduce atingere perceperii taxei prevăzute la punctul 2 în cazul transformării ulterioare a produselor pescăreș(cid:13)ti ș(cid:13)i nu aduce atingere punctului 7 litera (b). 2. (a) Statele membre percep o taxă pentru cheltuielile de inspecție care rezultă, în special, în urma controalelor oficiale efectuate în conformitate cu capitolul V punctul I din anexa la Directiva 91/493/CEE ș(cid:13)i a controalelor oficiale prevăzute la capitolul V punctul II; (b) taxa prevăzută la litera (a) se stabileș(cid:13)te la 1 ECU ș(cid:13)i se percepe pentru fiecare tonă de produse pescăreș(cid:13)ti care intră într-o unitate în care urmează a fi preparate ș(cid:13)i/sau transformate sau care provin de pe un vas fabrică. În plus, în cazul inspectării unui vas fabrică în străinătate, statele membre percep costul real al inspecției respective; (c) la cererea unui stat membru, însoțită de documentele justificative necesare, se poate stabili o valoare mai mică a taxei pentru speciile menționate la punctul 1 litera (c), în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 18 din Directiva 89/662/CEE. 3. (a) În cazul în care, după o examinare atentă a costurilor controalelor prevăzute la punctul 1 litera (a) pentru un anumit produs, pe teritoriul său, un stat membru consideră că taxele percepute în conformitate cu punctul 1 litera (b) nu poate acoperi costurile reale, acesta este autorizat să stabilească un regim de percepere în funcție de numărul de ore lucrate pentru produsul respectiv; (b) în cazul în care, după o examinare atentă a costurilor controalelor prevăzute la punctul 2 litera (a) pentru un anumit produs, pe teritoriul său, un stat membru consideră că taxele percepute în conformitate cu punctul 2 litera (b) într-o unitate dată nu poate acoperi costurile reale, acesta este autorizat să stabilească un regim de percepere în funcție de numărul de ore lucrate pentru unitățile care transformă produsul respectiv. Statul membru care optează pentru regimul de percepere în funcție de numărul de ore lucrate trebuie să poată dovedi Comisiei că taxele percepute prevăzute la punctul 1 litera (a) ș(cid:13)i la punctul 2 litera (b) nu acoperă costurile reale. 4. (a) Statele membre sunt autorizate să reducă cuantumul taxei prevăzute la punctul 1 litera (b), cu condiția ca operațiunile de control prevăzute la punctul 1 să fie facilitate de: — clasificarea în funcție de prospețime ș(cid:13)i/sau dimensiune efectuată (efectuate) în conformitate cu Regulamentul (CEE) nr. 103/76 ș(cid:13)i Regulamentul (CEE) nr. 104/76 sau recunoscută (recunoscute) în conformitate cu normele naționale ș(cid:13)i/sau — gruparea primelor tranzacții de vânzare, în special într-o bursă de peș(cid:13)te sau într-o o piață en-gros. Aplicarea dispozițiilor menționate anterior nu poate conduce, în nici un caz, la reduceri de peste 55 %. Cu toate acestea, la cererea unui stat membru, însoțită de documentele justificative necesare, se poate stabili o reducere suplimentară în conformitate cu procedura stabilită la articolul 18 din Directiva 89/662/CEE; (b) statele membre sunt autorizate să reducă valoarea taxei prevăzute la punctul 2 atunci în cazul în care: — operațiunile de preparare sau de transformare se efectuează într-o locație unde are loc ș(cid:13)i prima vânzare sau transformarea ș(cid:13)i/sau — condițiile de funcționare ș(cid:13)i garanțiile oferite prin autocontrol, pentru o unitate dată, permit o reducere a necesarului de personal de inspecție. 70 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 03/vol. 19 Aplicarea dispozițiilor menționate anterior nu poate conduce, în nici un caz, la reduceri de peste 55 %. Cu toate acestea, la cererea unui stat membru, însoțită de documentele justificative necesare, se poate stabili o reducere suplimentară în conformitate cu procedura stabilită la articolul 18 din Directiva 89/662/CEE. 5. 6. Statele membre percep un cuantum echivalent cu costul real necesar pentru controalele produselor pescăreș(cid:13)ti în unitățile care nu efectuează decât refrigerare, congelare, ambalare sau antrepozitare. Cu toate acestea, în cazul în care taxa percepută în conformitate cu punctele 1 ș(cid:13)i 2 acoperă totalitatea cheltuielilor de inspecție rezultate în urma controalelor prevăzute la capitolul V din anexa la Directiva 91/493/CEE, statul membru nu percepe taxa prevăzută de prezentul punct. (a) Taxa prevăzută la punctele 2 ș(cid:13)i 5 este suportată de producător sau de proprietarul unității care efectuează operațiunile în cauză, aceș(cid:13)tia având posibilitatea de a transfera obligația de plată a taxei percepute pentru operația în cauză persoanei fizice sau juridice pe seama cărora au fost efectuate operațiunile respective; (b) Pentru produsele pescăreș(cid:13)ti destinate preparării ș(cid:13)i/sau prelucrării ulterioare pe teritoriul lor, statele membre pot percepe o taxă globală care să includă diferitele sume percepute o singură dată ș(cid:13)i într-un singur loc. Statele membre care doresc să recurgă la această posibilitate informează în prealabil Comisia cu privire la acest lucru. 7. Statele membre pun în aplicare un sistem prin care să se poată controla dacă taxa prevăzută de prezentul capitol a fost achitată sau nu de operatorii în cauză. În special, statele membre se asigură, în conformitate cu dispozițiile naționale, că operatorii primesc o atestare scrisă sau orice altă dovadă care să justifice plata individuală sau globală a taxelor prevăzute la punctul 1 litera (a) din prezentul capitol, cu excepția cazului produselor pescăreș(cid:13)ti destinate preparării sau prelucrării pe teritoriul statului membru unde au fost debarcate, cu condiția ca valoarea globală a taxei să fie plătită în unitatea de transformare sau preparare. Dacă este necesar, se stabilesc norme de aplicare în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 18 din Directiva 89/662/CEE. Statele membre informează Comisia cu privire la aceasta. 8. Fără a aduce atingere respectării valorilor taxelor prevăzute de prezenta secțiune, Finlanda ș(cid:13)i Suedia – ținând seama de derogările structurale de care beneficiază în cadrul organizării comune a pieței prevăzute de Regulamentul (CEE) nr. 3759/92 – pot fi autorizate, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 18 din Directiva 89/662/CEE, să aplice modalități alternative de percepere, pe baza unor documente justificative adecvate, până la finalizarea revizuirii prevăzute la articolul 3 din Directiva 96/43/CE. S e c ț i u n e a I I Produse pescăreș(cid:13)ti reglementate de capitolul II din Directiva 91/493/CEE 1. 2. În cazul produselor pescăreș(cid:13)ti menționate la articolul 10 al doilea paragraf din Directiva 91/493/CEE, se aplică dispozițiile prevăzute la secțiunea I punctul 1. În plus, statele membre percep o sumă suplimentară care să acopere cheltuielile de inspecție inerente acestui tip de vas, precum ș(cid:13)i cele de descărcare, cu cel puțin 1 ECU pe tonă descărcată. Pentru alte produse pescăreș(cid:13)ti decât cele menționate la punctul 1, deci pentru toate produsele pescăreș(cid:13)ti care trebuie să treacă printr-un punct de control la frontieră, taxa prevăzută la articolul 1 se stabileș(cid:13)te, în conformitate cu articolul 5 alineatul (1), la valoarea forfetară minimă de 5 ECU pe tonă, cu un cuantum minim de 30 ECU pe lot, iar, pentru cantitățile de peste 100 de tone, suma forfetară minimă de 5 ECU se va reduce la: — 1,5 ECU pe tonă suplimentară pentru produsele pescăreș(cid:13)ti care nu au suferit nici o transformare, cu excepția eviscerării; — 2,5 ECU pe tonă suplimentară pentru celelalte produse pescăreș(cid:13)ti. 03/vol. 19 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 71 3. Atunci când se adoptă deciziile prevăzute la articolul 8 alineatul (3) din Directiva 90/675/CEE ș(cid:13)i în conformitate cu aceeaș(cid:13)i procedură, sumele stabilite la punctul 2 se ajustează în funcție de reducerea frecvenței stabilite a controalelor. Cu ocazia adoptării acestor decizii, Comisia ține seama, în special, de garanțiile oferite de țările terțe cu privire la acceptarea principiilor de regionalizare, de echivalență, de reciprocitate ș(cid:13)i a celorlalte principii comunitare, îndeosebi atunci când țările terțe sunt părți la un acord global de echivalență cu Comunitatea în materie de garanții veterinare (sănătate animală ș(cid:13)i sănătate publică). Aplicarea acestei ajustări nu poate, în nici un caz, să conducă la taxe mai mici decât sumele percepute în conformitate cu secțiunea I punctul 1 litera (b) ș(cid:13)i punctul 2 litera (b) pentru produsele debarcate de pe nave care navighează sub pavilion comunitar. Perceperea acestei taxe nu aduce atingere perceperii celei prevăzute la punctul 2 litera (b) din capitolul I în caz de transformare ulterioară. În scopul aplicării prezentului capitol, statele membre aplică, în cazul importurilor debarcate de pe navele care navighează sub pavilionul Groenlandei, taxele prevăzute la secțiunea I. Statele membre pot deroga de la dispozițiile punctului 2 prin majorarea taxelor până la nivelul costurilor reale. Taxa prevăzută la punctul 2 este suportată de importator – sau de agentul său vamal – ș(cid:13)i este percepută la punctul vamal de care depinde punctul de control la frontieră sau direct la punctul de control la frontieră. Statele membre sunt autorizate să aplice până la 31 decembrie 1999 taxele prevăzute la secțiunea I pentru importurile debarcate de pe navele de pescuit aparținând unor societăți mixte înregistrate în conformitate cu dispozițiile comunitare în vigoare. 4. 5. 6. 72 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 03/vol. 19 ANEXA B TAXE DESTINATE SĂ ASIGURE EFECTUAREA CONTROALELOR ANIMALELOR VII Ș(cid:13) I ALE PRODUSELOR DE ORIGINE ANIMALĂ PREVĂZUTE DE DIRECTIVA 96/23/CEE 1. Taxa prevăzută la articolul 2 se stabileș(cid:13)te în modul următor: (a) pentru animalele vii destinate sacrificării ș(cid:13)i carnea reglementate de anexa A capitolul I: 1,35 ECU pe tonă de carne de animal sacrificat; (b) pentru produsele de acvacultură reglementate de anexa A capitolul III: 0,1 ECU pe tonă comercializată; (c) pentru lapte ș(cid:13)i produse lactate: 0,02 ECU pe mia de litri de lapte crud materie primă; (d) pentru produse din ouă: suma echivalentă costului real al controlului; (e) pentru miere: statele membre pot percepe o sumă care să acopere costul real de inspecție sau de control. 2. Respectând cuantumurile stabilite la punctul 1, statele membre pot opta pentru unul din regimurile următoare: (a) taxa prevăzută la punctul 1 se percepe integral într-o unitate care face parte din lanțul de producție: — abator, pentru taxa prevăzută la punctul 1 litera (a); — unitate de preparare ș(cid:13)i/sau transformare, pentru taxa prevăzută la punctul 1 litera (b); — unitate de colectare a laptelui crud, pentru taxa prevăzută la punctul 1 litera (c); (b) taxa prevăzută la punctul 1 se repartizează pe ansamblul stadiilor de producție, inclusiv stadiul de creș(cid:13)tere a animalelor, în conformitate cu criteriile care urmează a fi stabilite de statele membre. 3. Taxa prevăzută la punctul 1 este suportată de producător sau de proprietarul unității sau unităților în cauză, aceș(cid:13)tia având posibilitatea de a transfera obligația de plată a taxei de perceput pentru operația vizată persoanei fizice sau juridice pe seama cărora au fost efectuate operațiunile. 03/vol. 19 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 73 ANEXA C TAXELE CARE TREBUIE PERCEPUTE PENTRU ANIMALE VII CAPITOLUL I Animale vii ș(cid:13)i produse animaliere menționate în Directiva 90/425/CEE 1. Pentru a se asigura finanțarea controalelor la sursă este necesară perceperea unei taxe. 2. Domeniul de aplicare, valoarea taxei, normele de aplicare ș(cid:13)i, în special, debitorii, precum ș(cid:13)i excepțiile, se stabilesc în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 8. CAPITOLUL II Animale vii destinate importului care intră sub incidența Directivei 91/496/CEE 1. Taxa prevăzută la articolul 3 se stabileș(cid:13)te: (a) pentru animalele din speciile menționate în anexa A capitolul I la un nivel forfetar de 5 ECU pe tona de greutate animal viu, cu un cuantum minim de 30 ECU pe lot; (b) pentru animalele din alte specii, costul real al inspecției exprimat fie pe animal, fie pe tonă importată, cu un cuantum minim de 30 ECU pe lot, acest cuantum minim neaplicându-se în cazul importurilor de specii menționate în Decizia 92/432/CEE a Comisiei. Cu toate acestea, statele membre pot deroga de la acest cuantum optând pentru majorare, până la atingerea costurilor reale. 2. Pentru importurile provenite dintr-una din țările care – la data de 20 februarie 1995 – au început negocierile cu Uniunea Europeană în vederea încheierii unui acord global de echivalență în materie de garanții veterinare (sănătate animală ș(cid:13)i sănătate publică), bazat pe principiul tratamentului reciproc ș(cid:13)i pentru care s-a stabilit un acord la 31 decembrie 1996, statele membre pot menține niveluri reduse ale taxei până la 30 iunie 1997. Cuantumul taxei care trebuie percepută pentru importurile provenite dintr-una din țările terțe menționate în primul paragraf se va stabili în acordul global de echivalență cu țara terță respectivă, luând în considerare următoarele principii: — frecvența controalelor; — nivelul taxei aplicate de țara terță respectivă pentru importurile provenind din Uniunea Europeană; — eliminarea altor tarife percepute de țara terță, cum ar fi depozitul obligatoriu sau perceperea unei garanții sanitare. Taxa menționată la punctul 1 este suportată de importator sau de către agentul său vamal ș(cid:13)i se percepe la punctul vamal de care depinde punctul de control la frontieră sau direct la punctul de control la frontieră. La cererea unui stat membru, însoțită de documentele justificative adecvate ș(cid:13)i în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 18 din Directiva 89/662/CEE, se poate aplica un nivel redus pentru importurile provenite din anumite țări terțe. Statele membre pot o parte din totalul taxelor prevăzute de prezentul capitol unui fond de solidaritate pentru sănătate destinat să întărească serviciile veterinare pentru a le permite să reacționeze mai bine în cazul apariției unei boli exotice. 3. 4. 5


title: Регламент (ЕО) № 1323/96 на Съвета от 26 юни 1996 година за изменение на Регламент (ЕИО) № 1784/77 относно сертифицирането на хмела

eurovoc_concepts:
Saxony-Anhalt
Thuringia
agricultural holding
certificate of origin
food processing
hops

text: 03/т. 19 BG Официален вестник на Европейския съюз 99 31996R1323 L 171/1 ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ 10. 7. 1996 РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 1323/96 НА СЪВЕТА от 26 юни 1996 година за изменение на Регламент (ЕИО) № 1784/77 относно сертифицирането на хмела СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ, като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност, като взе предвид Регламент (ЕИО) № 1696/71 на Съвета от 26 юли за общата организация на пазара на хмел (1), и 1971 г. по-специално член 2, параграф 4 от него, като взе предвид предложението на Комисията, като има предвид, че Регламент (ЕИО) № 1784/77 на Съвета (2) определя етапа, на който трябва да бъде направено сертифицира- нето, и постановява условията, при които продуктите от хмел могат да бъдат подложени на допълнителна обработка; като има предвид, че в бившата Германска демократична репуб- лика обработката на хмела след прибиране на реколтата е традиционно различна от тази в други части на Общността, в сми- съл че в много стопанства, които произвеждат хмел, чистенето и първоначалното изсушаване на шишарките се извършват едновре- менно със смилането и пресоването до образуването на гранулат, съществуващото оборудване не позволява разделянето на два етапа; като има предвид обаче, че тази процедура не съответства на зако- нодателството на Общността, което постановява, че сертифицира- нето трябва да се осъществява преди каквато и да е обработка; като има предвид, че за да се даде възможност на производителите да разпрострат новите си инвестиции в един подходящ период, Рег- ламент (ЕИО) № 1784/77 определя преходен период, по-дълъг от този, предвиден в Регламент (ЕИО) № 2239/91 на Комисията от 26 юли 1991 г. относно преходните мерки, приложими в сектора хмел след обединяването на Германия (3), който изтече на 31 декември 1992 г. ; като има предвид, че до 31 декември 1995 г. ситуацията не е била регулирана в определени стопанства; като има предвид следователно, че посочената дерогация трябва да бъде удължена с една година и списъкът на съответните стопанства трябва да бъде подходящо изменен, ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ: Член 1 Регламент (ЕИО) № 1784/77 се изменя, както следва: 1. във втората алинея от член 1, параграф 3 „31 декември 1995 г. “ се заменя с „31 декември 1996 г. “ 2. приложението се заменя с приложението към настоящия рег- ламент. Член 2 Настоящият регламент влиза в сила на седмия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейските общности. Той влиза в сила на 1 януари 1996 г. Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки. Съставено в Люксембург на 26 юни 1996 година. За Съвета Председател M. PINTO (1) ОВ L 175, 4. 8. 1971 г. , стр. 1. Регламент, последно изменен с Регла- мент (ЕО) № 3290/94 (ОВ L 349, 31. 12. 1994 г. , стр. 105). (2) ОВ L 200, 8. 8. 1977 г. , стр. 1. Регламент, последно изменен с Актa за присъединяване от 1994 г. (3) ОВ L 204, 27. 7. 1991 г. , стр. 14. 100 BG Официален вестник на Европейския съюз 03/т. 19 ПРИЛОЖЕНИЕ „ПРИЛОЖЕНИЕ Стопанства, в които може да бъде направено сертифициране след обработката до гранулат: САКСОНИЯ-АНХАЛТ: Eichenbarleben (бивше Irrleben) Osterweddingen Blumenberg (бивше Langenweddingen) ТЮРИНГИЯ: Kutzleben (бивше Bad Tennstedt) Heringen Kindelbrück Vogelsberg (бивше Großbrembach) Großenehrich Hohenebra. “