title: Nõukogu määrus (EÜ) nr 2223/96, 25. juuni 1996, ühenduses kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta

eurovoc_concepts:
EU statistics
Economic and Monetary Union
European accounting system
confidentiality
data transmission
regional accounting

text: 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 31996R2223 30. 11. 1996 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 2223/96, 25. juuni 1996, 3 L 310/1 ühenduses kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, (4) komisjon peab ühenduse haldamise ja eelkõige eelarvega seotud arvutusteks kasutama rahvamajanduse arvepida- mise koondnäitajaid; võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 213, võttes arvesse komisjoni esitatud määruse eelnõu, võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (1) võttes arvesse Euroopa Rahainstituudi arvamust, (2) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, (3) ning arvestades, et: (1) (2) (3) majandus- ja rahaliidu rakendamiseks ja järelevalveks on vaja võrreldavaid, ajakohaseid ja usaldusväärseid and- meid iga riigi ja/või piirkonna majanduse struktuuri ja arengu kohta; komisjon peab osalema majandus- ja rahaliidu haldami- ja eelkõige andma nõukogule aru edusammudest, sel mida liikmesriigid on teinud neile majandus- ja rahaliidu rajamisega seoses pandud kohustuste täitmisel; rahvamajanduse arvepidamine on riigi ja/või piirkonna majanduse olukorra hindamise põhiline vahend, tingi- musel et arvepidamine tugineb ühtsetele põhimõtetele ega ole mitmeti tõlgendatav; (1) EÜT C 287, 30. 10. 1995, lk 114. (2) Arvamus on esitatud 21. 6. 1995 (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata). (3) EÜT C 133, 31. 5. 1995, lk 2. (5) (6) (7) (8) aastal avaldati haldusdokument 1970. pealkirjaga “Euroopa rahvamajanduse arvepidamise süsteem” (ESA), mis hõlmab käesoleva määrusega korraldatavat vald- konda ja mille koostas Euroopa Ühenduste Statistika- amet üksi ja omal vastutusel; kõnealune dokument oli Euroopa Ühenduste Statistikaameti ja liikmesriikide sta- tistikaametite mitmeaastase töö tulemus, mille eesmärk oli välja töötada Euroopa ühenduste majandus- ja sotsi- aalpoliitika vajadusi rahuldav rahvamajanduse arvepida- mise süsteem, kusjuures see dokument kujutas endast ühenduse versiooni ÜRO rahvamajanduse arvepidamise süsteemist, mida ühendus oli seni kasutanud; algupärase teksti ajakohastamiseks avaldati 1979. aastal dokumendi “ESA teine väljaanne”) (4); väljaanne (edaspidi teine ÜRO statistikakomisjon võttis 1993. aasta veebruaris vastu uue rahvamajanduse arvepidamise süsteemi, et kõikide ÜRO liikmesriikide tulemused oleksid rahvusva- heliselt võrreldavad; keskkonnaga seotud arvepidamise puhul tuleks tähele- panu pöörata Euroopa Parlamendile ja nõukogule saade- teatisele tud komisjoni 21. detsembri 1994. “Euroopa Liidu juhised keskkonnanäitajate ja riikliku keskkonnaarvepidamise kohta”; aasta (4) “Euroopa rahvamajanduse arvepidamise süsteem” (ESA), teine väljaanne, Euroopa Ühenduste Statistikaamet, Luxembourg 1979. 4 (9) ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd ühendus teeb vastastikuse kasu eesmärgil koostööd kol- mandate riikidega, eelkõige Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) riikidega; (17) hiljem tuleks langetada otsus, kuidas liigitada kaudselt mõõdetavaid finantsvahendusteenuseid (FISIM); (10) majandus- ja rahaliidu vajaduste rahuldamiseks tuleb sisse seada Euroopa arvepidamissüsteem, mida tuleb kasutada ühenduse õigusnormidega ettenähtud rahvama- janduse ja regionaalseks arvepidamiseks; (11) (12) komisjon peab kasutajatele kindlatel kuupäevadel kätte- saadavaks tegema käesoleva määrusega kehtestatava süsteemi kohaselt kõikide liikmesriikide kohta koostatud kontode ja tabelite tulemused, et eeskätt jälgida majan- duslikku lähenemist ja võimalikult suures ulatuses koos- kõlastada liikmesriikide majanduspoliitikat; käesoleva määrusega kehtestatav süsteem asendab järk- järgult kõik muud süsteemid, moodustades ühistest stan- darditest, määratlustest, liigitustest ja arvepidamiseeskir- jadest koosneva raamistiku liikmesriikide kontode koos- tamiseks ühenduse nõuete kohaselt, et oleks võimalik saada liikmesriikide vahel võrreldavaid tulemusi; (13) läbipaistvuspõhimõtte kohaselt peavad need statistilised tulemused olema kodanikele kättesaadavad; (14) käesoleva määrusega kehtestatav süsteem, mis kujutab endast liikmestriikide majanduse struktuurile kohanda- tud teisendit ÜRO rahvamajanduse arvepidamise süstee- mist, peab oma ülesehituselt olema kooskõlas viimase omaga, et ühenduse andmed oleksid võrreldavad tema peamiste rahvusvaheliste kaubanduspartnerite koostatud andmetega; (15) koostamiskuupäevad tuleb rühmitada kontode ja tabelite pearühmade järgi, kusjuures kindlatel kuupäevadel tuleb koostada ja komisjonile edastada üksnes ühendusele olu- lised andmed; (16) asjakohaste kontode mahtu ja tähtsust, üksikasjalikkust ja geograafilist hõlmavust ning liikmesriikide sellealast olukorda silmas pidades antakse liikmesriikidele, kes ei suuda kinni pidada käesolevas määruses sätestatud lisaaega andmete tähtaegadest, erandlikult edastamiseks; ja ajutiselt (18) (19) subsidiaarsuspõhimõtte kohaselt on võrreldavate and- mete koostamist võimaldavate ühiste statistikastandardite väljatöötamine ülesanne, mida saab tõhusalt täita üksnes ühenduse tasandil, kusjuures selliseid standardeid raken- datakse igas liikmesriigis ametliku statistika koostamise eest vastutavate organisatsioonide ja asutuste juhtimisel; on vaja sisse seada menetlus käesoleva määruse sätete kohandamiseks ja ajakohastamiseks koostöös nõukogu otsusega 89/382/EMÜ, Euratom (1) asutatud Euroopa Ühenduse statistikaprogrammi komiteega; kohandamis- menetlus piirdub muudatustega, mis ei suurenda omava- hendeid; (20) statistikaprogrammi komitee ja otsusega 91/115/EMÜ (2) asutatud monetaar-, ja maksebilansistatistika komitee on teatanud, et nad pooldavad käesoleva määruse eelnõu; finants- (21) rahvamajanduse nõukogu 13. veebruari 1989. aasta direktiivis 89/130/ EMÜ, Euratom rahvamajanduse kogutoodangu turuhin- dades (RKTth) arvutamise ühtlustamise kohta (3) sätesta- takse, et RKTth saab olla võrreldav üksnes siis, kui arvepidamise kohaldatakse Euroopa süsteemi määratlusi ja arvepidamiseeskirju, ja nõukogu 29. mai 1989. aasta määruses (EMÜ, Euratom) nr 1553/ 89 lisandväärtusmaksust laekuvate omavahendite kogu- mise kindla ühtse korra kohta (4) sätestatakse, et kaalu- tud keskmise VAT määra arvutamiseks liigitatakse mak- sustatavad tehingud Euroopa rahvamajanduse arvepida- mise süsteemi kohaselt koostatud rahvamajanduskontode abil, kusjuures nimetatud õigusaktide puhul ja seoses ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva proto- kolli kohaldamist käsitleva nõukogu 22. novembri 1993. aasta määruse (EÜ) nr 3605/93, (5) Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi käsitleva nõukogu 31. oktoobri 1994. aasta otsuse 94/729/EÜ, Euratom (6) ja eelarve- distsipliini käsitleva nõukogu 31. oktoobri 1994. aasta otsusega 94/729/EÜ (7) tuleks käesoleva määrusega keh- (1) EÜT L 181, 28. 6. 1989, lk 47. (2) EÜT L 59, 6. 3. 1991, lk 19. (3) EÜT L 49, 21. 2. 1989, lk 26. Direktiivi on viimati muudetud 1994. aasta ühinemisaktiga. (4) EÜT L 155, 7. 6. 1989, lk 9. (5) EÜT L 332, 31. 12. 1993, lk 7. (6) EÜT L 293, 12. 11. 1994, lk 9. (7) EÜT L 293, 12. 11. 1994, lk 14. 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 5 testatava süsteemi kuaeg, rakendamiseks ette näha ülemine- Teatavatele liikmesriikidele lisa B kohaselt antavad lisatähtajad lõpevad hiljemalt 1. jaanuaril 2005. ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Eesmärk Pärast konsulteerimist statistikaprogrammi komiteega annab komisjon nõukogule hiljemalt 1. juulil 2003 aru lisatähtaegade kohaldamise kohta, et kindlaks teha, kas need on veel põhjen- datud. Vajadusel lisatakse sellele aruandele komisjoni ettepanek uute lisatähtaegade andmiseks neid vajavatele liikmesriikidele. Käesoleva määruse eesmärk on kehtestada Euroopa arve- 1. pidamissüsteem 1995, edaspidi “ESA 95”, sätestades: a) ühiste standardite, määratluste, liigituste ja arvepidamisees- kirjadega seotud meetodid, mida kasutatakse ühenduses vajalike võrreldavate kontode ja tabelite ning artikli 3 tingi- musi täitvate tulemuste koostamisel; Liikmesriigid edastavad lisa B tulemused, sealhulgas and- 2. med, mis liikmesriigid on statistika konfidentsiaalsust käsitle- vate siseriiklike õigusnormide või tavade kohaselt konfident- siaalseks kuulutanud, kooskõlas konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamist käsit- leva nõukogu 11. juuni 1990. aasta määrusega (Euratom, EMÜ) nr 1588/90, (1) mis sätestab teabe konfidentsiaalset käsitlemist. b) programmi ühendusele vajalike, ESA 95 kohaselt koostatud kontode ja tabelite edastamiseks kindlatel kuupäevadel. 2. Võttes arvesse artikleid 7 ja 8, kohaldatakse käesolevat määrust kõikide ühenduse õigusaktide suhtes, mis viitavad ESAle või selle määratlustele. Käesolev määrus ei kohusta liikmesriike kasutama ESA 3. 95 talle endale vajalike kontode koostamiseks. Artikli 2 lõikes 2 sätestatu piires ja artiklis 4 esitatud korras võib komisjon vastu võtta otsuseid liikmesriikidelt nõutavate andmete muutmise kohta (uued tabelid, asjaomased riigid ja/ või piirkonnad). Artikkel 2 Meetodid Artikkel 4 Menetlus Artikli 1 punktis 1a osutatud ESA 95 meetodid on sätes- 1. tatud lisas A. 2. ESA 95 meetodite muudatused, mille eesmärk on nende sisuline selgitamine ja täiustamine, võetakse vastu komisjoni tingimusel et need ei otsusega artiklis 4 sätestatud korras, muuda põhimõisteid, nende rakendamine ei eelda lisavahendeid ja need ei põhjusta omavahendite suurenemist. Asutamislepingu asjakohaste sätete kohaselt teeb nõukogu 3. hiljemalt 31. detsembril 1997 otsuse lisa A I lisas kirjeldatud kaudselt mõõdetavate finantsvahendusteenuste (FISIM) liigita- missüsteemi kehtestamise kohta ja võtab vajaduse korral sobi- vad meetmed selle rakendamiseks. Komisjoni abistab statistikaprogrammi komitee, edaspidi 1. “komitee”. 2. Võetavate meetmete eelnõu esitab komiteele komisjoni esindaja. Tähtaja jooksul, mille määrab eesistuja lähtuvalt küsi- muse kiireloomulisusest, esitab komitee eelnõu kohta oma arvamuse. Arvamus esitatakse sellise häälteenamusega, nagu on sätestatud asutamislepingu artikli 148 lõikes 2 nõukogu otsuste vastuvõtmiseks komisjoni ettepaneku põhjal. Liikmesriikide esindajate hääli komitees arvestatakse nimetatud artiklis sätesta- tud viisil. Eesistuja ei hääleta. Artikkel 3 Komisjonile edastamine Komisjon võtab meetmed vastu ja neid kohaldatakse vii- 3. vitamata. Kui meetmed ei ole komitee arvamusega kooskõlas, teatab komisjon sellest viivitamata nõukogule. Sel juhul: 1. Liikmesriigid edastavad komisjonile (statistikaametile) lisas B sätestatud kontod ja tabelid igale tabelile kehtestatud tähtaja jooksul. (1) EÜT L 151, 15. 6. 1990, lk 1. Määrust on muudetud 1994. aasta ühinemisaktiga. 6 a) ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd lükkab komisjon vastuvõetud meetmete kohaldamise edasi kolme kuu võrra kõnealusest teatamisest; b) võib nõukogu punktis a sätestatud tähtaja jooksul teha kva- lifitseeritud häälteenamusega teistsuguse otsuse. Ilma et see piiraks ühenduse omavahendite süsteemi 4. käsitlevat otsust 88/376/EMÜ, Euratom rakendava nõukogu 29. mai 1989. aasta määruse (EMÜ, Euratom) nr 1552/89 (1) artikli 19 kohaldamist, kontrollib komisjon koos asjaomase liikmesrii- giga, kas käesolevat määrust kohaldatakse, ja esitab selle kont- rolli tulemused käesoleva määruse artikli 4 lõikes 1 nimetatud komiteele. Artikkel 5 Komitee ülesanded Artikkel 8 Üleminekusätted Komitee vaatab läbi kõik käesoleva määruse rakendamisega seotud küsimused, mis komitee eesistuja on tõstatanud omal algatusel või liikmesriigi taotlusel. Artikkel 6 Koostöö muude komiteedega Kõikides monetaar-, ja maksebilansistatistika finants- 1. komitee pädevusse kuuluvates asjades küsib komisjon selle komitee arvamust otsuse 91/115/EMÜ artikli 2 kohaselt. Komisjon edastab direktiiviga 89/130/EMÜ, Euratom asu- 2. tatud rahvamajanduse kogutoodangu komiteele kogu käesoleva määruse rakendamisega seotud teabe, mida viimane vajab oma ülesannete täitmiseks. 1. Erandina artikli 1 lõikest 2 ja artiklist 7 on eelarve ja omavahendite puhul direktiivi 89/130/EMÜ, Euratom artikli 1 lõike 1 ja sellega seotud õigusaktide, eelkõige määruste (EMÜ, Euratom) nr 1552/89 ja nr 1553/89 ning otsuste 94/728/EÜ, Euratom ja 94/729/EÜ kohaseks Euroopa rahvamajanduse arvepidamise süsteemiks ESA teine väljaanne niikaua, kui keh- tib otsus 94/728/EÜ. 2. Määruses (EÜ) nr 3605/93 sätestatud ülemäärase eelarve- puudujäägi menetluse alusel komisjonile edastatavate liikmesrii- kide teadete puhul on Euroopa rahvamajanduse arvepidamise süsteemiks 1. septembrini 1999 ESA teine väljaanne. 3. Käesoleva artikli lõigete 1 ja 2 kohane ESA teise väljaande kohaldamine tagatakse nii, et artikli 7 lõike 1 põhjal saadud andmeid kohandatakse ESA 95 põhjal, et võtta arvesse muu- tusi, mis tulenevad ESA teise väljaande ja ESA 95 vahelistest erinevustest mõistetes, määratlustes või nomenklatuurides. Selle põhimõtte rakendamine määratakse kindlaks nõukogu direktiivi 89/130/EMÜ, Euratom artiklis 6 sätestatud korras hil- jemalt 1996. aasta detsembriks. Artikkel 7 Artikkel 9 Jõustumise ja esimese andmeedastuse kuupäev 1. ESA 95 kohaldatakse esimest korda andmete suhtes, mis on koostatud lisa B kohaselt ja mis tuleb edastada 1999. aasta aprillis. Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõi- kides liikmesriikides. Andmed edastatakse komisjonile (statistikaametile) koos- 2. kõlas lisas B sätestatud tähtaegadega. Brüssel, 25. juuni 1996 3. Lõike 1 kohaselt jätkavad liikmesriigid esimese ESA 95 põhise edastuseni komisjonile (statistikaametile) ESA teise väljaande kohaste kontode ja tabelite saatmist. Nõukogu nimel eesistuja M. PINTO (1) EÜT L 155, 7. 6. 1989, lk 1. Määrust on viimatu muudetud määru- sega (EMÜ, Euratom) nr 2729/94 (EÜT L 293, 12. 11. 1994, lk 5). 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 7 A LISA EUROOPA ARVEPIDAMISSÜSTEEM ESA 1995 SISUKORD 1. PEATÜKK ÜLDTUNNUSED. ESA KASUTAMINE. Analüüsi ja poliitika raamistik. ESA mõistete kaheksa tunnust. ESA 1995 ja SNA 1993. ESA 1995 ja ESA 1970. ESA KUI SÜSTEEM. Statistilised üksused ja nende rühmitamine. Institutsionaalsed üksused ja sektorid. Kohalikud tegevusalaüksused ja majandusharud. Residendist- ja mitteresidendist üksused; kogumajandus ja välismaailm. Vood ja vara seisud. Vood. Tehingud. Tehingute omadused. Koostoime versus üksustesisesed tehingud. Rahalised versus mitterahalised tehingud. Tehingud koos ja ilma vastaspooleta. Ümberkorraldatud tehingud. Ümbersuunamine. Osadeks jaotamine. Tehingu initsiaatori eristamine. Piirjuhtumid. Vara muud muutused. Vara või kohustuste muud mahumuutused. Kapitalikasum ja -kahjum. (Vara) seisud. Kontode ja koondnäitajate süsteem. Arvepidamise reeglid. Kahepoolse arvepidamise terminoloogia. Kahekordne kanne / neljakordne kanne. Hindamine. Spetsiaalne, tooteid puudutav hindamine. Hindamine püsivhindades. Lehekülg 18 18 18 19 25 25 26 26 27 27 27 28 28 28 29 29 29 29 29 29 30 30 30 30 30 31 31 31 31 31 32 32 32 33 8 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd Lehekülg 1. PEATÜKK (jätkub) Kirjendamise aeg. Konsolideerimine ja netoarvestused. Konsolideerimine. Netoarvestused. Kontod, tasakaalustavad kirjed ja koondnäitajad. Kontode kogum. Kaupade ja teenuste konto. Välismaailma konto. Tasakaalustavad näitajad. Koondnäitajad. Sisend-väljundraamistik. 2. PEATÜKK ÜKSUSED JA ÜKSUSTE GRUPID. RAHVAMAJANDUSE PIIRJOONED. INSTITUTSIONAALSED ÜKSUSED. INSTITUTSIONAALSED SEKTORID. Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted (S. 11). Allsektor: avaliku sektori kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted (S. 11001). Allsektor: rahvuslikud kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad eraettevõtted (S. 11002). Allsektor: väliskapitali kontrolli all olevad kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted (S. 11003). Finantsinstitutsioonid (S. 12). Allsektor: keskpank (S. 121). Allsektor: muud monetaarsed finantsinstitutsioonid (S. 122). Allsektor: muud finantsvahendusettevõtted peale kindlustusseltside ja pensionifondide (S. 123). Allsektor: finantsvahenduse abiettevõtted (S. 124). Allsektor: kindlustusseltsid ja pensionifondid (S. 125). Valitsemissektor (S. 13). Allsektor: keskvalitsus (S. 1311). Allsektor: osariigi / liidumaa valitsus (S. 1312). Allsektor: kohalik omavalitsus (S. 1313). Allsektor: sotsiaalkindlustusfondid (S. 1314). Kodumajapidamised (S. 14). Allsektor: tööandjad (kaasa arvatud üksiktöötajad) (S. 141+S. 142). Allsektor: töötajad (S. 143). Allsektor: omanditulu saajad (S. 1441). Allsektor: pensionisaajad (S. 1442). Allsektor: muude siirdetulude saajad (S. 1443). Allsektor: muud kodumajapidamised (S. 145). Kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid (S. 15). Välismaailm (S. 2). Tootvate üksuste sektori klassifikaator peamiste standardsete õiguslike omandivormide lõikes. 33 33 33 34 34 34 35 35 35 35 35 37 37 39 40 42 43 44 44 44 46 47 48 48 49 50 50 50 50 51 51 52 52 52 52 52 52 53 53 54 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 2. PEATÜKK (jätkub) KOHALIKUD TEGEVUSALAÜKSUSED JA MAJANDUSHARUD. Kohalik tegevusalaüksus. Majandusharu. MAJANDUSHARUDE KLASSIFIKAATOR. HOMOGEENSED TOOTMISÜKSUSED JA HOMOGEENSED MAJANDUSHARUD. Homogeenne tootmisüksus. Homogeenne majandusharu. HOMOGEENSETE MAJANDUSHARUDE KLASSIFIKAATOR. 3. PEATÜKK TEHINGUD TOODETEGA. TOOTMINE JA TOODANG. Põhi-, kõrval- ja abitegevusalad. Toodang (P. 1). Toodangu kirjendamise aeg ja hindamine. VAHETARBIMINE (P. 2). Vahetarbimise kirjendamise aeg ja hindamine. LÕPPTARBIMINE (P. 3, P. 4). Lõpptarbimiskulutused (P. 3). Tegelik lõpptarbimine (P. 4). Lõpptarbimiskulutuste kirjendamise aeg ja hindamine. Tegelike lõpptarbimiskulutuste kirjendamise aeg ja hindamine. KAPITALI KOGUMAHUTUS (P. 5). Kapitali kogumahutus põhivarasse (P. 51). Kapitali kogumahutus põhivarasse — kirjendamise aeg ja hindamine. Varude muutus (P. 52). Varude muutuse kirjendamise aeg ja hindamine. Väärisesemete soetamine miinus realiseerimine (P. 53). KAUPADE JA TEENUSTE IMPORT JA EKSPORT (P. 6 JA P. 7). Kaupade import ja eksport (P. 61 ja P. 71). Teenuste import ja eksport (P. 62 ja P. 72). TEHINGUD KASUTATUD KAUPADEGA. 4. PEATÜKK JAOTUSTEHINGUD. HÜVITISED TÖÖTAJATELE (D. 1). Palk (D. 11). Rahaline palk. Mitterahaline palk. Tööandjate sotsiaalmaksed (D. 12). Tööandjate tegelikud sotsiaalmaksed (D. 121). Tööandjate arvestuslikud sotsiaalmaksed (D. 122). 9 Lehekülg 56 57 57 58 58 58 58 59 60 61 62 62 68 73 75 75 75 76 78 78 79 79 81 82 83 84 84 85 87 89 91 91 91 91 91 93 93 93 10 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd Lehekülg 4. PEATÜKK (jätkub) TOOTMIS- JA IMPORDIMAKSUD (D. 2). Tootemaksud (D. 21). Lisandväärtuse tüüpi maksud (VAT) (D. 211). Impordimaksud ja -lõivud, v. a VAT (D. 212). Tootemaksud, v. a VAT ja impordimaksud (D. 214). Muud tootmismaksud (D. 29). Euroopa Liidu institutsioonidele makstavad tootmis- ja impordimaksud. SUBSIIDIUMID (D. 3). Tootesubsiidiumid (D. 31). Impordisubsiidiumid (D. 311). Muud tootesubsiidiumid (D. 319). Muud tootmissubsiidiumid (D. 39). OMANDITULU (D. 4). Intressid (D. 41). Hoiuste, laenude ning saada- ja makstaolevate arvete intressid. Väärtpaberite intressid. Vekslite ja teiste samalaadsete lühiajaliste instrumentide intressid. Pikaajaliste võlakirjade ja debentuuride intressid. Intressimäära vahetuslepingud ja tähtpäevakasvikuga lepingud. Kapitalirendi intressid. Muud intressid. Kirjendamise aeg. Ettevõtete jaotatud tulu (D. 42). Dividendid (D. 421). Kvaasikorporatiivsete ettevõtete tuludest väljavõetud summad (D. 422). Reinvesteeritud tulu otseselt välisinvesteeringult (D. 43). Kindlustuspoliiside omanike omanditulu (D. 44). Rendid (D. 45). Maarent. Maavarade rent. JOOKSVAD TULUMAKSUD, OMANDIMAKSUD JNE (D. 5). Tulumaksud (D. 51). Muud jooksvad maksud (D. 59). SOTSIAALMAKSED JA -TOETUSED (D. 6). Sotsiaalmaksed (D. 61). Tegelikud sotsiaalmaksed (D. 611). Arvestuslikud sotsiaalmaksed (D. 612). Sotsiaaltoetused v. a mitterahalised sotsiaalsiirded (D. 62). Rahalised riiklikud sotsiaalkindlustustoetused (D. 621). Sotsiaaltoetused erafondidest (D. 622). 94 95 95 95 96 96 97 98 98 99 99 99 101 101 101 101 101 101 102 102 102 103 103 103 104 105 105 106 106 106 106 107 107 108 110 110 111 112 112 113 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 4. PEATÜKK (jätkub) Kapitaliseerimata sotsiaaltoetused (D. 623). Rahalised sotsiaalabi toetused (D. 624). Mitterahalised sotsiaalsiirded (D. 63). Mitterahalised sotsiaaltoetused (D. 631). Riiklikud sotsiaalkindlustustoetused, hüvitused (D. 6311). Muud mitterahalised riiklikud sotsiaalkindlustustoetused (D. 6312). Mitterahalised sotsiaalabi toetused (D. 6313). Individuaalsete turuväliste kaupade ja teenuste siirded (D. 632). MUUD JOOKSVAD SIIRDED (D. 7). Kahjukindlustuse netopreemiad (D. 71). Kahjukindlustuse nõuded (D. 72). Valitsemissektori sisesed jooksvad siirded (D. 73). Rahvusvaheline koostöö (D. 74). Mitmesugused jooksvad siirded (D. 75). Jooksvad siirded kodumajapidamisi teenindavatele kasumitaotluseta institutsioonidele (KTKTI-dele). Kodumajapidamiste vahelised jooksvad siirded. Trahvid. Loteriid ja hasartmängud. Kompensatsioonimaksed. RKP-l baseeruv oma neljas ressurss. Muud. KODUMAJAPIDAMISTE PENSIONIFONDIDE ERALDISTE NETOVÄÄRTUSE MUUTUSE KORRIGEERIMINE (D. 8). Kapitalisiirded (D. 9). Kapitalimaksud (D. 91). Investeeringutoetused (D. 92). Muud kapitalisiirded (D. 99). 5. PEATÜKK FINANTSTEHINGUD. FINANTSTEHINGUTE KLASSIFIKAATOR. Rahaline kuld ja arveldusühikud (SDRid) (F. 1). Rahaline kuld (F. 11). Arveldusühikud (SDRid) (F. 12). Sularaha ja hoiused (F. 2). Sularaha (F. 21). Arveldushoiused (F. 22). Muud hoiused (F. 29). Väärtpaberid peale aktsiate (F. 3). Väärtpaberid peale aktsiate, välja arvatud finantstuletisinstrumendid (F. 33). Lühiajalised väärtpaberid peale aktsiate, välja arvatud finantstuletisinstrumendid (F. 331). Pikaajalised väärtpaberid peale aktsiate, v. a finantstuletisinstrumendid (F. 332). Finantstuletisinstrumendid (F. 34). 11 Lehekülg 113 113 113 113 114 114 114 114 115 115 116 116 117 118 118 118 118 119 119 119 119 120 121 121 122 123 125 127 129 129 130 130 130 131 131 132 132 133 133 134 12 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd Lehekülg 5. PEATÜKK (jätkub) Laenud (F. 4). 135 Lühiajalised laenud (F. 41). Pikaajalised laenud (F. 42). 135 135 Aktsiad ja muud osakud (F. 5). 137 Aktsiad ja muud osakud, v. a investeerimisfondide osakud (F. 51). 138 Noteeritud aktsiad, v. a investeerimisfondide osakud (F. 511) ja noteerimata aktsiad, v. a investeerimisfondide. osakud (F. 512) 138 Muud osakud (F. 513). 139 Investeerimisfondide osakud (F. 52). 139 Kindlustustehnilised eraldised (F. 6). 139 Kodumajapidamiste elukindlustuseraldiste ja pensionifondide eraldiste netoväärtus (F. 61). 140 Kodumajapidamiste elukindlustuseraldiste netoväärtus (F. 611). 140 Kodumajapidamiste pensionifondide eraldiste netoväärtus (F. 612). 141 Kindlustuspreemiate ettemaksed ja rahuldamata nõuete eraldised (F. 62). 142 Muud saada- / makstaolevad arved (F. 7). 142 Kaubanduskrediidid ja -ettemaksed (F. 71). Muud saada- / makstaolevad arved v. a kaubanduskrediidid ja -ettemaksed (F. 79). 143 143 Memokirje: otsene välisinvesteering (F. m). 144 FINANTSTEHINGUTE ARVEPIDAMISE REEGLID. 144 Hindamine. 144 Kirjendamise aeg. 147 Finantstehingute koostamine bilansi muutuste põhjal. 147 Lisa 5. 1: Seos rahanäitajatega. 147 6. PEATÜKK MUUD VOOD. 149 PÕHIVARA KULUM (K. 1). MITTETOODETUD MITTEFINANTSVARA SOETAMINE MIINUS REALISEERIMINE (K. 2). VARA MUUD MUUTUSED (K. 3–K12). MUUD MAHUMUUTUSED (K. 3—K. 10 JA K. 12). MITTETOODETUD VARA MAJANDUSLIK TEKKIMINE (K. 3). TOODETUD VARA MAJANDUSLIK TEKKIMINE (K. 4). MITTEKULTIVEERITAVATE BIOLOOGILISTE RESSURSSIDE LOODUSLIK JUURDEKASV (K. 5). MITTETOODETUD VARA MAJANDUSLIK VÄHENEMINE (K. 6). KATASTROOFIKAHJUD (K. 7). HÜVITUSETA VÕÕRANDAMINE (K. 8). MUJAL KLASSIFITSEERIMATA MITTEFINANTSVARA MUUD MAHUMUUTUSED (K. 9) MUJAL KLASSIFITSEERIMATA FINANTSVARA JA -KOHUSTUSTE MUUD MAHUMUUTUSED (K. 10). 149 149 150 150 151 151 151 152 152 152 152 153 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 6. PEATÜKK (jätkub) MUUTUSED KLASSIFITSEERIMISES JA STRUKTUURIS (K. 12). Muutused sektorilises klassifitseerimises ja struktuuris (K. 12. 1). Muutused vara ja kohustuste klassifitseerimises (K. 12. 2). NOMINAALNE KAPITALIKASUM / -KAHJUM (K. 11). Neutraalne kapitalikasum / -kahjum (K. 11. 1). Reaalne kapitalikasum / -kahjum (K. 11. 2). Kapitalikasum finantsvara tüübi järgi. Sularaha ja hoiused (AF. 2). Laenud (AF. 4) ja muud saada- / makstaolevad arved (AF. 7). Väärtpaberid peale aktsiate (AF. 3). Aktsiad ja muud osakud (AF. 5). Kindlustustehnilised eraldised (AF. 6). Välisvaluutas olev finantsvara. 13 Lehekülg 154 154 154 155 156 156 157 157 157 157 158 158 158 7. PEATÜKK BILANSID. 159 VARA LIIGID. Toodetud mittefinantsvara (AN. 1). Mittetoodetud mittefinantsvara (AN. 2). Finantsvara ja -kohustused (AF. ). KIRJETE HINDAMINE BILANSSIDES. Hindamise üldprintsiibid. MITTEFINANTSVARA (AN. ). Toodetud vara (AN. 1). Põhivara (AN. 11). Materiaalne põhivara (AN. 111). Immateriaalne põhivara (AN. 112). Varud (AN. 12). Väärisesemed (AN. 13). Mittetoodetud vara (AN. 2). Materiaalne mittetoodetud vara (AN. 21). Maa (AN. 211). Maavarad (AN. 212). Muu looduslik vara (AN. 213 ja AN. 214). Immateriaalne mittetoodetud vara (AN. 22). Finantsvara ja -kohustused (AF. ). Rahaline kuld ja SDRid (AF. 1). Sularaha ja hoiused (AF. 2). Väärtpaberid peale aktsiate (AF. 3). Laenud (AF. 4). Aktsiad ja muud osakud (AF. 5). 160 160 160 161 163 163 164 164 164 164 164 164 165 165 165 165 165 165 165 166 166 166 166 167 167 14 ET Euroopa Liidu Teataja 7. PEATÜKK (jätkub) Kindlustustehnilised eraldised (AF. 6). Muud saada- / makstaolevad arved (AF. 7). 10/2. kd Lehekülg 167 168 Memokirjed. 168 Tarbekestvuskaubad (AN. m). Otsene välisinvesteering (AF. m). 168 168 Finantsbilansid. 169 Lisa 7. 1: Vara kategooriate definitsioonid. Lisa 7. 2: Kirjed algbilansist lõppbilansini. 170 178 8. PEATÜKK KONTODE JA TASAKAALUSTAVATE KIRJETE KOGUM. 181 KONTODE KOGUM. 184 Jooksevkontod. 184 Tootmiskonto (I). Tulude jaotamise ja kasutamise kontod (II). 184 184 Tulu esmase jaotamise kontod (II. 1). 186 Tulude moodustamise konto (II. 1. 1). Esmaste tulude jaotamise konto (II. 1. 2). 186 186 Ettevõtjatulu konto (II. 1. 2. 1). 186 Muude esmaste tulude jaotamise konto (II. 1. 2. 2). 192 Tulude teisese jaotamise konto (II. 2). 192 Mitterahalise tulu ümberjaotamise konto (II. 3). 200 Tulude kasutamise konto (II. 4). 200 Kasutatava tulu kasutamise konto (II. 4. 1). Korrigeeritud kasutatava tulu kasutamise konto (II. 4. 2). 200 200 Akumulatsioonikontod (III). 202 Kapitalikonto (III. 1). 202 Säästmisest ja kapitalisiiretest tingitud netoväärtuse muutuste konto (III. 1. 1). 202 Mittefinantsvara soetuste konto (III. 1. 2). 202 Finantskonto (III. 2). Vara muude muutuste konto (III. 3). 202 202 Vara muude mahumuutuste konto (III. 3. 1). 209 Ümberhindluskonto (III. 3. 2). 209 Neutraalse kapitalikasumi / -kahjumi konto (III. 3. 2. 1). Reaalse kapitalikasumi / -kahjumi konto (III. 3. 2. 2). 209 209 Bilanss (IV). 218 Algbilanss (IV. 1). Bilansimuutused (IV. 2). Lõppbilanss (IV. 3). 218 218 218 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 15 Lehekülg 8. PEATÜKK (jätkub) VÄLISMAAILMA KONTOD (V). 218 Jooksevkontod. 223 Kaupade ja teenuste välismajanduskonto (V. I). Esmaste tulude ja jooksvate siirete välismajanduskonto (V. II). 223 223 Välistehingute akumulatsioonikontod (V. III). 223 Kapitalikonto (V. III. 1). Finantskonto (V. III. 2). Vara muude muutuste konto (V. III. 3). 223 223 223 Bilanss (V. IV). 224 KAUPADE JA TEENUSTE KONTO (0). MAJANDUSE INTEGREERITUD KONTOD. KOONDNÄITAJAD. 232 233 243 Sisemajanduse koguprodukt turuhindades (SKP). 243 Kogumajanduse tegevuse ülejääk. 243 Kogumajanduse segatulu. 243 Kogumajanduse ettevõtjatulu. 243 Rahvatulu (turuhindades). 243 Kasutatav rahvatulu. 244 Sääst. 244 Jooksev välismajandusbilanss. 244 Kogumajanduse neto laenuandmine (+) või -võtmine (–). 244 Kogumajanduse netoväärtus. 244 MAATRIKSESITUS. 244 ESA kontode maatriksesitus. 245 Arvestusmaatriksi omadused. 248 Vähendatud formaadiga maatriksi kohandamine erinevat tüüpi analüüsiks. 249 9. PEATÜKK SISEND-VÄLJUNDRAAMISTIK. 264 PAKKUMISE JA KASUTAMISE TABELID. PAKKUMISE JA KASUTAMISE TABELEID SEKTORIAALSE ARVEPIDAMISEGA ÜHENDAVAD TABELID. SÜMMEETRILISED SISEND-VÄLJUNDTABELID. 268 282 282 10. PEATÜKK HINNA JA MAHU NÄITAJAD. 287 HINNA- JA MAHUINDEKSITE ROLL ARVEPIDAMISE SÜSTEEMIS. 288 Hinna- ja mahuindeksite integreeritud süsteem. 288 Muude koondnäitajate hinna- ja mahuindeksid. 289 HINNA- JA MAHUINDEKSITE MÄÄRAMISE ÜLDPRINTSIIBID. 290 Turutoodete hindade ja mahtude definitsioon. 290 Kvaliteedi ja hinna erinevused. 290 16 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd Lehekülg 10. PEATÜKK (jätkub) Turuväliste teenuste käsitlemise põhimõtted. 291 Lisandväärtuse ja SKP arvestamise põhimõtted. 292 PROBLEEMID PÕHIMÕTETE RAKENDAMISEL. 292 Üldine rakendamine. 293 Eri voogude kasutamine. 293 Kaupade ja turuteenuste vood. 293 Turuväliste teenuste vood. 294 Tootemaksud ja -subsiidiumid, impordimaksud ja -subsiidiumid. 295 Põhivara kulum. 296 Hüvitised töötajatele. 296 Toodetud põhivara seis ja varud. 296 Kogumajanduse reaaltulu näitajad. 297 INDEKSI ARVUTAMISE VALEMI VALIK JA BAASAASTA. 298 MAJANDUSRUUMIDEVAHELISED HINNA- JA MAHUINDEKSID. 298 11. PEATÜKK RAHVASTIK JA TÖÖJÕUSISENDID. 300 KOGURAHVASTIK. 300 MAJANDUSLIKULT AKTIIVNE RAHVASTIK. 301 TÖÖHÕIVE. 302 Töötajad. 302 Mittepalgalised töötajad. 303 Tööhõive ja residentsus. 303 TÖÖTUS. 304 AMETIKOHAD. 305 Ametikohad ja residentsus. 305 TÖÖTATUD TUNNID. 305 TÄISTÖÖAJA EKVIVALENT. 306 TÖÖTAJA TÖÖJÕUKULUD PÜSIVA TASU KORRAL. 307 12. PEATÜKK KVARTAALNE MAJANDUSLIK ARVEPIDAMINE. 308 13. PEATÜKK REGIONAALNE ARVEPIDAMINE. 310 REGIONAALNE TERRITOORIUM. ÜKSUSED JA RESIDENTSUS. REGIONALISEERIMISE MEETODID. KOONDNÄITAJAD MAJANDUSHARUTI. KODUMAJAPIDAMISTE ARVEPIDAMINE. 310 310 311 312 314 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja LISAD I LISA KAUDSELT MÕÕDETAVAD FINANTSVAHENDUSTEENUSED (FISIM). Muudatused, mis tuleb teha ESA peatükkides, juhul kui FISIMi määratlemine toimub. II LISA KESTVUSKAUPADE RENTIMINE JA JÄRELMAKSUGA OST. Definitsioonid. Rentimine (kasutus- ja kapitalirent). Kasutusrent. Kapitalirent. Järelmaksuga ost. Käsitlemine kontodes. Kasutusrent. Kapitalirent. Järelmaksuga ost. III LISA KINDLUSTUS. Sissejuhatus. Definitsioonid. Sotsiaalkindlustus. Riiklikud sotsiaalkindlustusskeemid. Eraalgatuslike fondide sotsiaalkindlustusskeemid. Tööandjate poolt juhitavad kapitaliseerimata sotsiaalkindlustusskeemid. Muu kindlustus. Muu elukindlustus. Muu kahjukindlustus. Edasikindlustus. Kindlustuse abiettevõtted. Käsitlemine kontodes. Sotsiaalkindlustus. Riiklikud sotsiaalkindlustusskeemid. Eraalgatuslike fondide sotsiaalkindlustusskeemid. Tööandjate poolt juhitavad kapitaliseerimata sotsiaalkindlustuse skeemid. Muu kindlustus. Muu elukindlustus. Muu kahjuelukindlustus. Edasikindlustus. Kindlustuse abiettevõtted. Kindlustus: arvuline näide. IV LISA KLASSIFIKAATORID JA KONTOD. Klassifikaatorid. Institutsionaalsete sektorite klassifikaator (S). 17 Lehekülg 315 315 321 321 321 321 321 322 322 322 322 323 325 325 325 325 325 326 326 326 326 326 327 327 327 327 327 328 329 330 331 331 333 333 334 339 339 339 18 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd Lehekülg Tehingute ja muude voogude klassifikaator. 340 Tasakaalustavate kirjete klassifikaator (B). 343 Vara klassifikaator (A). 344 Ümbergrupeeritud ja kodeeritud majandusharud (A), tooted (P) ja investeeringud (kapitalimahutus põhivarasse) (Pi). 346 Kodumajapidamiste individuaalse lõpptarbimise klassifikaator eesmärgi järgi (Coicop). 354 Valitsemisfunktsioonide klassifikaator (Cofog). 355 Kontod. 357 Tabelid Tabel 2. 1. Sektorid ja allsektorid. Tabel 2. 2. Tootja tüüp, põhitegevusalad ja funktsioonid sektorite kaupa. Tabel 2. 3. Tootjaüksuste sektorklassifikaator peamiste standardsete õiguslike omandivormide lõikes. Tabel 3. 1. Institutsionaalsed üksused turu-, enda lõpptarbeks ja muu turuvälise tootjana. Tabel 3. 2. Tabel 3. 3. Institutsionaalsed üksused, kohalikud tegevusalaüksused ja toodang ning turuliste, enda lõpptarbeks ja muude turuväliste toot- jate ja toodangute eristamine. Turuliste, enda lõpptarbeks ja muude turuväliste kohalike tegevusalaüksuste eristamine ja kohalike tegevusalaüksuste toodangu eristamine turuliseks, enda lõpptarbeks ja muuks turuväliseks toodanguks. Tabel 3. 4. Eksporditud kaupade transpordi käsitlemine. Tabel 3. 5. Imporditud kaupade transpordi käsitlemine. 40 42 55 64 67 68 88 89 Tabel 5. 1. Finantstehingute klassifikaator. 128 Tabel 8. 1. Kontode, tasakaalustavate kirjete ja peamiste agregaatnäitajate kokkuvõtlik esitus. Tabel 8. 2. Konto I: Tootmiskonto. Tabel 8. 3. Konto II. 1. 1: Tulude moodustamise konto. Tabel 8. 4. Konto II. 1. 2: Esmaste tulude jaotamise konto. Tabel 8. 5. Kontod II. 1. 2. 1: Ettevõtjatulu ja II. 1. 2. 2: Muude esmaste tulude jaotamine. Tabel 8. 6. Konto II. 2: Tulude teisese jaotamise konto. Tabel 8. 7. Konto II. 3: Mitterahalise tulu ümberjaotamise konto. Tabel 8. 8. Konto II. 4. 1: Kasutatava tulu kasutamise konto. Tabel 8. 9. Konto II. 4. 2: Korrigeeritud kasutatava tulu kasutamise konto. Tabel 8. 10. Konto III. 1. 1: Säästmisest ja kapitalisiiretest tingitud netoväärtuse muutuste konto. Tabel 8. 11. Konto III. 1. 2: Mittefinantsvara soetuste konto. Tabel 8. 12. Konto III. 2: Finantskonto. Tabel 8. 13. Konto III. 3. 1: Vara muude mahumuutuste konto. Tabel 8. 14. Konto III. 3. 2: Ümberhindluskonto. Tabel 8. 15. Konto IV: Bilansid. Tabel 8. 16. Välismaailma kontode kogum (välistehingute konto). Tabel 8. 17. Konto 0: Kaupade ja teenuste konto. Tabel 8. 18. Majanduse integreeritud kontod. Tabel 8. 19. Kogumajanduse kontode täiskogumi ja tasakaalustavate kirjete maatriksesitus. Tabel 8. 20. Sotsiaalse Arvepidamise Maatriks (üldine esitus). Tabel 8. 21. Sotsiaalse Arvepidamise Maatriks (üksikasjalisem näide). Tabel 8. 22. Allmaatriksi näide: netolisandväärtus (alushindades). 182 185 187 189 193 196 199 201 203 204 205 207 210 214 219 224 232 234 250 257 260 262 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja Tabel 9. 1. Tabel 9. 2. Tabel 9. 3. Tabel 9. 4. Tabel 9. 5. Tabel 9. 6. Tabel 9. 7. Tabel 9. 8. Tabel 9. 9. Pakkumise lihtsustatud tabel. Kasutamise lihtsustatud tabel. Kombineeritud pakkumise ja kasutamise lihtsustatud tabel. Sümmeetriline lihtsustatud sisend-väljundtabel (toodete kaupa). Pakkumise tabel alushindades koos teisendusega ostjahindadesse. Kasutamise tabel ostjahindades. Kaubanduslike juurdehindluste ja transpordimarginaalide lihtsustatud tabel. Lihtsustatud tootemaksude miinus -subsiidiumide tabel. Impordi kasutamise tabel. Tabel 9. 10. Sisemajanduse toodangu kasutamise tabel alushindades. Tabel 9. 11. Pakkumise ja kasutamise tabeleid sektoriaalse arvepidamisega ühendav tabel. Tabel 9. 12. Sümmeetriline sisend-väljundtabel alushindades (toodete kaupa). Tabel 9. 13. Sümmeetriline sisemajanduse toodangu sisend-väljundtabel (toodete kaupa). Tabel A. I. 1. Institutsionaalsete sektorite kaupa FISIMi jaotamise efekt, kaasa arvatud turuväliste tootjate jaoks toimunud muudatused. Tabel A. I. 2. Efekt FISIMi jaotamisel ainult tinglikku sektorisse. Tabel A. III. 1. Riiklikud sotsiaalkindlustusskeemid. Tabel A. III. 2. Eraalgatuslike fondide sotsiaalkindlustusskeemid. Tabel A. III. 3. Tööandjate poolt juhitavad kapitaliseerimata skeemid. Tabel A. III. 4. Muu elukindlustus. Tabel A. III. 5. Muu kahjukindlustus. Tabel A. IV. 1. Konto 0: Kaupade ja teenuste konto. Tabel A. IV. 2. Kogumajanduse täielik kontode kogum. Tabel A. IV. 3. Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtete sektori täielik kontode kogum. Tabel A. IV. 4. Finantsinstitutsioonide sektori täielik kontode kogum. Tabel A. IV. 5. Valitsemissektori täielik kontode kogum. Tabel A. IV. 6. Kodumajapidamiste sektori täielik kontode kogum. Tabel A. IV. 7. Kodumajapidamisi teenindavate kasumitaotluseta institutsioonide sektori täielik kontode kogum. 19 Lehekülg 264 264 265 266 269 270 274 275 279 280 282 284 286 318 319 334 335 336 337 338 357 357 371 380 390 401 412 20 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd 1. PEATÜKK ÜLDTUNNUSED 1. 01. Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteem (ESA 1995 või lihtsalt ESA) on rahvusvaheliselt ühilduv arvepidamise raamistik, mille abil kirjeldatakse süstemaatiliselt ja detailselt kogumajandust (regiooni, riiki või riikide rühma), tema komponente ja seoseid teiste kogu- majandustega. ESA 1995 asendab 1970 aastal avaldatud Euroopa Integreeritud Majanduse Arvepidamise süsteemi (ESA 1970; teine, veidi modifitseeritud väljaanne ilmus 1978). ESA 1995 on täielikult kooskõlas revideeritud ülemaailmse rahvamajanduse arvepidamise juhendiga, Rahvamajanduse Arvepidamise süstee- miga (SNA 1993 või lihtsalt SNA; see juhend töötati välja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni, IMFi, Euroopa Ühenduste Komisjoni, OECD ja Maailmapanga koostöös). Siiski on ESA suunatud rohkem Euroopa Liidu tingimustele ja andmete vajadusele. Nagu SNA on ka ESA harmoni- seeritud mõistete ja klassifikaatoritega, mida kasutatakse paljudes teistes sotsiaal- ja majandusstatistika valdkondades. Näiteks võib tuua tööhõive-, tööstus- ja väliskaubandusstatistika. Seetõttu võib ESAt käsitleda kui keskset Euroopa Liidu ja tema liikmesriikide jaoks koostatud sotsiaal- ja majandusstatistika alaste soovituste kogu. 1. 02. ESA raamistik koosneb kahest peamisest tabelite komplektist: a) sektoriaalne arvepidamine; (1) b) sisend-väljundraamistik (2) ja majandusharuti arvepidamine. (3) Sektoriaalne arvepidamine kirjeldab süsteemselt majandusprotsesside erinevaid staadiume institutsionaalsete sektorite lõikes: tootmine, tulu moodustamine, tulu jaotamine, tulu ümberjaotamine, tulu kasutamine ja finants- ning mittefinantsakumulatsioon. Sektoriaalne arvepidamine kaasab ka bilansi kirjeldamaks vara, kohustuste ja omakapitali seisu arvestusperioodi alguses ja lõpus. Sisend-väljundraamistik ja sektoriaalne arvepidamine kirjeldavad detailsemalt tootmisprotsessi (kulude struktuuri, tulu moodustamist ja tööhõi- vet) ning kaupade ja teenuste vooge (toodangut, importi, eksporti, lõpptarbimist, vahetarbimist ja kapitalimahutust tooterühmade lõikes). ESA sisaldab rahvastiku ja tööhõive mõisteid. (4) Need mõisted on olulised nii sektoriaalse arvepidamise kui ka sisend-väljundraamistiku jaoks. ESA ei ole piiratud aastase rahvamajanduse arvepidamisega, vaid teda kasutatakse ka kvartaalse (5) ja regionaalse arvepidamise (6) jaoks. ESA KASUTAMINE Analüüsi ja poliitika raamistik 1. 03. ESA raamistikku saab kasutada järgmiste näitajate analüüsimisel ja hindamisel: a) kogumajanduse struktuur. Asjasse puutuvad juhtumid on: 1) lisandväärtus ja tööhõive majandusharuti; 2) lisandväärtus ja tööhõive regiooniti; (1) Vt 8. peatükk “Kontode ja tasakaalustavate kirjete kogum”. (2) Vt 9. peatükk “Sisend-väljundraamistik”. (3) Vt 8. peatükk “Kontode ja tasakaalustavate kirjete kogum”. (4) Vt 11. peatükk “Rahvastik ja tööjõusisendid”. (5) Vt 12. peatükk “Kvartaalne majanduslik arvepidamine”. (6) Vt 13. peatükk “Regionaalne arvepidamine”. 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 21 3) tulu jaotamine sektoriti; 4) import ja eksport tooterühmade lõikes; 5) lõpptarbimiskulutused tooterühmade lõikes; 6) kapitalimahutus põhivarasse ja põhivara seis majandusharuti; 7) finantsvara seisu ja voogude kompositsiooni vara liigiti ja sektoriti; b) kogumajanduse spetsiifilised osad või aspektid. Siin käsitletakse neist järgmiseid: 1) pangandus ja finantsid rahvamajanduses; 2) valitsuse roll; 3) konkreetse regiooni majandus (võrreldes riigi kui tervikuga); c) kogumajanduse areng ajas. Siin käsitletakse järgmiseid näitajaid: 1) SKP kasvu analüüs; 2) inflatsiooni analüüs; 3) kodumajapidamiste kulutuste sesoonsuse analüüs kvartaalse arvepidamise alusel; 4) erinevate finantsinstrumentide tähtsuse muutumise analüüs ajas, nt optsioonide kasvanud tähtsus; 5) riigi majandusharude struktuuris pikaajalisel perioodil toimuvate muutuste võrdlus, nt (üle) kolmekümne aasta lõikes; d) kogumajanduse seosed teiste kogumajandustega. Käsitletakse järgnevaid seoseid: 1) valitsuse rollide võrdlus Euroopa Liidu liikmesriikides; 2) Euroopa Liidu riikide majanduse vastastikuse sõltuvuste analüüs; 3) Euroopa Liidu ekspordi struktuuri ja sihtkohtade analüüs; 4) Euroopa Liidu, Ameerika Ühendriikide ja Jaapani per capita SKP kasvumäärade ja kasutatava tulu võrdlus. 1. 04. ELi ja tema liikmesriikide jaoks on need eespool esitatud näitajad sotsiaal- ja majanduspoliitika formuleerimisel ja jälgimisel kõige olulisemad. Täiendavalt on ESA 95-l veel mõned väga tähtsad kasutusalad: a) b) Euroopa rahapoliitika jälgimine ja juhtimine: Euroopa Rahaliiduga liitumise kriteeriumid määratletud rahvamajanduse arvepidamise näita- jatega (valitsemissektori defitsiit, valitsemissektori võlg ja SKP); rahalise toetuse tagamine ELi regioonidele: ELi Struktuurifondide kulutused põhinevad osaliselt regionaalsetel rahvamajanduse arvepida- mise näitajatel; c) ELi ressursside määramine. Viimased sõltuvad rahvamajanduse arvepidamise näitajatest kolmel viisil: 1) ELi jaoks on koguressurss määratletud protsendina liikmesriikide rahvuslikust koguproduktist (RKP); 2) ELi kolmas omaressurss on lisandväärtusmaks. Liikmesriikide panused sellesse ressurssi sõltuvad suures osas rahvamajanduse arvepida- mise näitajatest, kuna neid kasutatakse lisandväärtusmaksu keskmise määra arvutamiseks; 3) liikmesriikide panuste suhtelised suurused neljandasse omaressurssi põhinevad nende rahvuslikul koguproduktil. ESA mõistete kaheksa tunnust 1. 05. Saavutamaks tasakaalu andmete vajaduse ja nende saamise võimaluste vahel, eristatakse ESA mõistetega seotud kaheksat tähtsat tunnust: a) rahvusvaheline ühildumine; b) muu sotsiaal- ja majandusstatistikaga harmoniseeritus; c) kokkusobivus, st kõik süsteemi osad sobivad üksteisega; 22 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd d) kasutatavus; e) erinevus enamusest teistest administratiivsetest mõistetest; f) hea sätestatus ja fikseeritus pikaks perioodiks; g) suunatus majandusprotsesside kirjeldamisele rahalistes ja teistes kergesti järgitavates näitajates; h) paindlikkus ning võimalus täita erinevaid eesmärke. 1. 06. Mõisted on rahvusvaheliselt ühilduvad, kuna a) ELi liikmesriikides on ESA standardiks rahvamajanduse arvepidamise andmete esitamisel kõikidele rahvusvahelistele organisatsioonidele. Riikide oma trükistes ei ole täpne ühilduvus ESA-ga kohustuslik; b) ESA mõisted on kõikides punktides kokkusobivad rahvamajanduse arvepidamise ülemaailmsete juhenditega, st SNAga. Erinevate riikide statistika võrdlemisel on mõistete rahvusvaheline ühilduvus olulise tähtsusega. 1. 07. Mõisted on harmoniseeritud teiste sotsiaal- ja majandusstatistika mõistetega, kuna: a) b) ESA kasutab paljusid mõisteid ja klassifikaatoreid (nt NACE versioon 1), mida kasutatakse ka EL liikmesriikide teistes sotsiaal- ja majan- dusstatistika valdkondades, nt tööstusstatistikas, väliskaubandusstatistikas ja tööhõivestatistikas. Mõistelised erinevused nendega on viidud miinimumi. Peale selle on ELi mõisted ja klassifikatsioonid harmoniseeritud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni poolt kasutatavatega; ESA nagu ka SNA mõisted on harmoniseeritud teiste majandusstatistika rahvusvaheliste juhenditega, sh IMFi Maksebilansi käsiraamatuga (BPM), IMFi Valitsuse rahandusstatistikaga (GFS), OECD Tulustatistikaga ja ILO resolutsioonidega tööhõive, töötatud tundide ja tööjõu kulude mõistete osas. Harmoniseerimine muu sotsiaal- ja majandusstatistikaga aitab suuresti kaasa nende näitajate koos kasutamisele ja võrreldavusele. Selle tulemu- sena saab koostada paremaid rahvamajanduse arvepidamise näitajaid. Peale selle võib nendes spetsiifilistes statistika valdkondades sisalduvat informatsiooni paremini siduda riigi majanduse kohta käiva statistikaga, nt selliste rahvamajanduse arvepidamise näitajatega nagu RKP või lisandväärtus majandusharude või sektorite kohta. 1. 08. Samasused arvepidamise raamistikus suurendavad mõistete kooskõla majandusprotsesside erinevate osade (tootmine, tulu jaotamine, tulu kasu- tamine ja akumulatsioon) kirjeldamisel. Selle sisemise kooskõla tulemusena võib arvepidamise erinevate osade statistikat omavahel siduda. Nii näiteks võib arvutada järgmisi suhtarve: a) tootlikkuse näitajad, nagu näiteks lisandväärtus töötatud tunni kohta (siin on vaja lisandväärtuse ja töötatud tundide mõiste vastavust); b) per capita kasutatav rahvatulu (see näitaja nõuab kooskõla kasutatava rahvatulu ja rahvastiku mõiste vahel); c) kapitalimahutus põhivarasse kui protsent põhivara seisust (see näitaja nõuab kooskõla voogude ja vara seisu definitsiooni vahel); d) valitsemissektori defitsiit ja võlg kui protsent sisemajanduse koguproduktist (need näitajad nõuavad kooskõla valitsemissektori defitsiidi, valitsemissektori võla ja sisemajanduse koguprodukti mõiste vahel). Mõistete sisemine kooskõla võimaldab samuti tuletada näitajaid üksteisest (st jääkliikmena), nt säästmist võib hinnata kui kasutatava tulu ja lõpptarbimiskulutuste vahet (7). 1. 09. ESA mõisted on nn töötavad (kasutatavad) mõisted, kuna nad on kujundatud nii, et neid oleks võimalik praktikas ka mõõta. See väljendub mit- mel viisil: a) mõnda tegevust või nähtust tuleb kirjeldada ainult siis, kui need on olulise suurusega. See kehtib näiteks kodumajapidamiste poolt enda tarbeks toodetud kaupade puhul: riidematerjali kudumist ja keraamiliste esemete valmistamist ei arvestata kui tootmist, kuna seda peetakse (7) Vt 8. peatükk “Kontode ja tasakaalustavate kirjete kogum”. 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 23 EL riikide jaoks tähtsusetuks. Samuti arvestatakse väikeseid odavaid tööriistu ja vahendeid ainult siis kapitali kogumahtustena põhivarasse, kui nende soetuskulud ühiku kohta ületavad 500 ECU (1995. a hindades) (või kui neid ostetakse teatud kogus, siis võetakse arvesse selle koguse maksumus); kulutusi alla selle arvestatakse kui vahetarbimist; b) mõnede mõistete puhul on selgelt näha, kuidas neid tuleb arvestada. Näiteks põhivara kulumit soovitatakse arvestada lineaarse meetodi järgi ja põhivara seisu arvestamiseks soovitatakse pideva inventariseerimise meetodit. Teine näide on omatoodangu hindamine: põhimõtte- liselt peaks see olema alushindades, kuid vajaduse korral võib alushindu leida arvestuslikult — liites kokku tootmisega seotud kulud; c) kasutusele on võetud mõned lihtsustavad kokkulepped. Näiteks arvestatakse valitsuse poolt osutatud kollektiivseid teenuseid lõpptarbimis- kulutustena; d) mõisted on ühilduvad nende sotsiaal- ja majandusstatistika mõistetega, mida kasutatakse sisendina rahvamajanduse arvepidamise koosta- misel. 1. 10. Samas ei ole neid mõisteid alati kerge kasutusele võtta, kuna nad tavaliselt erinevad mõnes suhtes mõistetest, mida kasutatakse administratiiv- setes andmeallikates. Siin võib nimetada ettevõtete raamatupidamist, erinevate maksuliikide andmeid (lisandväärtusmaks, tulumaks, impordilõiv jne), riikliku sotsiaalkindlustuse andmeid ja pankade ning kindlustuse järelvalve ameti andmeid. Neid administratiivseid andmeid kasutatakse sageli rahvamajanduse arvepidamise koostamisel sisendina. Üldiselt tuleb neid teisendada selleks, et nad ühilduksid ESAga. ESA mõisted erinevad tavaliselt mõnes suhtes oma administratiivsetest vastetest, kuna: a) b) c) administratiivsed mõisted erinevad riigiti. Seetõttu ei ole administratiivsete andmete kasutamisel võimalik saavutada rahvusvahelist võrrel- davust; administratiivsed andmed muutuvad aja jooksul. Seepärast ei ole administratiivsete andmete kasutamisel võimalik saavutada võrreldavust ajas; administratiivsete andmete allikate aluseks olevad mõisted ei ole tavaliselt teineteisega kooskõlas. Andmete ühendamine ja võrdlemine rah- vamajanduse arvepidamise koostamiseks on võimalik ainult mõistete seostatud kogumi olemasolul; d) üldiselt ei ole administratiivsed mõisted majandusanalüüsiks ja majanduspoliitika hindamiseks parimad. Sellele vaatamata rahuldavad administratiivsed andmeteallikad mõnikord rahvamajanduse arvepidamise ja muu statistika vajadusi väga hästi, kuna: a) mõisteid ja klassifikaatoreid, mis esialgselt töötati välja statistilistel eesmärkidel, võib kohandada ka administratiivsete eesmärkide jaoks, nt valitsuskulutuste klassifikaator; b) administratiivsed andmeallikad võivad otseselt arvestada statistika andmevajadusega, see kehtib näiteks INTRASTATi süsteemi jaoks vaja- liku informatsiooni kogumisel EL liikmesriikide vahelise kaubaveo kohta. 1. 11. ESAs on põhimõisted pikaks ajaks hästi sätestatud ja fikseeritud, kuna: a) nad on kinnitatud kui rahvusvahelised standardid järgmisteks aastakümneteks; b) järjestikustes rahvusvahelistes rahvamajanduse arvepidamise juhendites on põhimõisteid vähe muudetud. See kontseptuaalne järjepidevus vähendab vajadust aegridade ümberarvestamise ja uute mõistete kasutusele võtmise järele. Peale selle vähendab see mõistete haavatavust riikide ja rahvusvahelise poliitilise surve poolt. Nendel põhjustel on rahvamajanduse arvepidamise näitajad objektiivse andmebaasina võimelised teenindama majanduspoliitikat ja -analüüsi aastakümneid. 1. 12. ESA mõisted on suunatud majandusprotsesside kirjeldamiseks rahalistes ja kergesti järgitavates näitajates. Suur osa vara seisust ja voogudest, mis ei ole rahalises väärtuses otseselt kergesti mõõdetavad või mis ei oma selget rahalist vastet, jäetakse arvestamata. Seda põhimõtet ei ole rangelt järgitud, kuna arvestada tuleb ka andmete kokkusobivuse nõuet ja erinevaid andmevajadusi. Näiteks nõuab kok- kusobivus, et valitsuse poolt toodetud kollektiivsete teenuste väärtus kirjendatakse toodanguna, kuna töötajatele makstavad hüvitised ja igat 24 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd liiki kaupade ja teenuste ost valitsuse poolt on kergesti mõõdetavad rahalises väärtuses. Peale selle suurendab valitsuse kollektiivse tarbimise kirjeldamine majandusanalüüsi ja -poliitika eesmärkidel rahvamajanduse arvepidamise kui terviku kasulikkust. 1. 13. ESA mõistete ulatust võib illustreerida mõningate tähtsate piirjuhtumitega. Järgmised neist on hõlmatud ESAs kajastatava tootmisega (vt lõigud 3. 07–3. 09): a) valitsuse toodetud individuaalsed ja kollektiivsed teenused; b) omanike-kasutajate poolt enda tarbeks osutatud elamumajandusteenused; c) kaupade tootmine oma lõpptarbimiseks, nt põllumajanduslik tootmine; d) oma tarbeks ehitamine, kaasa arvatud kodumajapidamiste poolt; e) kodumajapidamiste palgatöötajate teenuste tootmine; f) kalakasvatus kalafarmides; g) tootmine, mis on seadusega keelatud, nt prostitutsioon ja narkootikumide valmistamine; h) tootmine, mille tulusid täies mahus fiskaalasutustele ei deklareerita, nt tekstiili (kudumistoodete) salajane tootmine. Väljapoole ESA piire jäävad järgmised tootmistegevused: a) majapidamis- ja isikuteenused, mis on toodetud ja tarbitud samas kodumajapidamises, nt koristamine, toiduvalmistamine, haigete ja vanade inimeste hooldamine; b) vabatahtlikud teenused, mis ei seondu kaupade tootmisega, nt tasuta hooldamine ja koristamine, c) looduslik kalade kasv avameres. Üldiselt kirjendatakse ESAs kogu seda tootmist, mis vastab tootmise määratlusele. Samas on sellel reeglil mõned konkreetsed erandid: a) b) abitegevusala toodangut ei kajastata; kõiki sisendeid, mida tarbivad abitegevusalad — materjali, tööjõudu, kapitali kogumahutust põhiva- rasse jne — on käsitletud kui sisendit pea- või kõrvaltegevusalasse; ei kirjendata toodangut, mis on toodetud vahetarbimiseks samas kohalikus tegevusalaüksuses (KAU, vt lõik 1. 29); samas on käsitletud too- danguna kogu see toodang, mis on toodetud samasse institutsionaalsesse üksusse kuuluva teise kohaliku tegevusalaüksuse jaoks. ESA arvepidamise loogika tähendab seda, et kui tegevust peetakse tootmiseks ja selle tulemusena saadud toodang kirjendatakse, siis sellega kaasnevat tulu, tööhõivet, lõpptarbimist jne kirjendatakse samuti. Näiteks, kui omanike-kasutajate poolt enda tarbeks osutatud elamumajandus- teenuste tootmine on kirjendatud kui toodang, siis kirjendatakse ka omanike-kasutajate tulu ja lõpptarbimiskulutused. Vastupidine kehtib juhul, kui tegevusi ei kirjendata kui tootmist: samas kodumajapidamises toodetud ja tarbitud majapidamisteenustega ei kaasne tulu ja lõpptarbimisku- lutusi ja vastavalt ESA mõistetele ei ole tegemist tegevusega, millega kaasneb tööhõive. Samuti sisaldab ESA ka paljusid spetsiifilisi kokkuleppeid, nt: a) valitsuse toodangu hindamine; b) kindlustusteenuste ja kaudselt mõõdetavate finantsvahendusteenuste toodangu hindamine; c) riigi poolt pakutavate kollektiivsete teenuste kirjendamine lõpptarbimiskulutusena ja mitte vahetarbimisena; d) kaudselt mõõdetavate finantsvahendusteenuste tarbimise kirjendamine tingliku sektori või tingliku majandusharu vahetarbimisena. 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 25 1. 14. ESA mõisteid kasutatakse mitmel eesmärgil: suur osa nendest on laialdaseks kasutamiseks vastuvõetavad, ehkki mõningate kasutusalade puhul vajavad nad täiendamist (vt lõik 1. 18). 1. 15. ESA kontseptuaalse raamistiku detailsus tagab kasutamise paindlikkuse: mõned mõisted ei ole ESAs otseselt esitatud, kuid sellest hoolimata saab neid ESAst kergesti tuletada. Näiteks saab tuletada lisandväärtust tegurikuludes, kui lahutada alushindades väljendatud lisandväärtusest muud netotootmismaksud. Teine näide on seotud uute sektorite moodustamisega, mida saab teha ESAs määratletud allsektorite ümberkorralda- misega. 1. 16. Paindlik kasutamine on võimalik ka nende lisakriteeriumide sisseviimisega, mis ei ole vastuolus süsteemi loogikaga. Need kriteeriumid võivad olla näiteks tootmisüksuste tööhõive määr või kodumajapidamiste tulu suurus. Tööhõive puhul võib sisse viia haridustaseme, soo ja vanuse allklassifikaatorid. 1. 17. Selline paindlik kasutamine on võimalik ka sotsiaalse arvepidamise maatriksi (SAM) puhul. SAM on maatriksesitus, mis kirjeldab üksikasjaliselt pakkumise ja kasutamise tabelite ja sektoriaalse arvepidamise vahelist seost (vt lõigud 8. 133–8. 155). Tavaliselt annab SAM täiendavat informat- siooni tööhõive (töötuse) taseme ja struktuuri kohta, jagades hüvitised töötajatele töötajate liigi järgi. Seda alajaotust rakendatakse nii näitaja tööjõu kasutamine majandusharuti nagu on näidatud kasutamise tabelites kui ka näitaja tööjõu pakkumine sotsiaalmajanduslike alajaotuste kaupa puhul nagu on näidatud esmaste tulude jaotamise kontol kodumajapidamiste allsektori osas. Sel viisil on süsteemselt näidatud tööjõu erinevate kategooriate pakkumine ja kasutamine. 1. 18. Mõne spetsiifilise andmevajaduse jaoks on parimaks lahenduseks eraldi satelliitarvepidamiste koostamine: a) turismi rolli analüüs rahvamajanduses; b) tervishoiukulude ja finantseerimise analüüs; c) uurimis- ja arendustöö ning inimkapitali analüüs rahvamajanduse seisukohalt; d) kodumajapidamiste tulude ja kulutuste analüüs tulude ja kulutuste mikrotaseme mõistete alusel; e) keskkonna ja majanduse koostoime analüüs; f) kodumajapidamiste tootmise analüüs; g) heaolu taseme muutuse analüüs; h) rahvamajanduse arvepidamise ja äriraamatupidamise erinevuste ja nende mõju analüüsiks aktsia- ja valuutaturgudel; i) maksutulu arvestamine. 1. 19. Satelliitarvepidamine täidab ülalnimetatud andmevajadusi järgmisel viisil: a) vajalike detailide eristamine või liigsest detailsusest loobumine; b) arvepidamise raamistiku laiendamine mitterahalise informatsiooni lisamisega nt loodusreostuse ja keskkonnavara osas; c) teatavate baasmõistete muutmine, nt kapitali kogumahutuse mõiste laiendamine uurimis- ja arenduskulutuste või hariduskulutuste võrra. 1. 20. Satelliitarvepidamise tähtsaks tunnusjooneks on standardse raamistiku põhimõistete ja klassifikaatorite säilitamine. Muudatused põhimõistetesse viiakse sisse ainult siis, kui satelliitarvepidamise konkreetne eesmärk nõuab täiendusi. Sellistel juhtudel peab satelliitarvepidamine sisaldama tabeleid, mis näitavad erinevust satelliitarvepidamise ja standardse raamistiku põhiliste koondnäitajate vahel. Sellisel teel säilitab standardne raa- mistik oma osa süsteemi alusena ja samas rahuldab täiendavaid vajadusi. 1. 21. Standardses raamistikus ei pöörata eriti palju tähelepanu sellistele vara seisudele ja voogudele, mis ei ole hõlpsasti jälgitavad rahalistes ühikutes (või millel puudub selge rahaline vaste). Tavaliselt saab sellist vara seise ja vooge esitada, kasutades mitterahalistes ühikutes väljendatud arvand- meid, nt: 26 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd a) kodumajapidamiste tootmist saab palju kergemini kirjeldada alternatiivtegevustele kulunud tundides; b) haridust saab kirjeldada haridustüüpide, õpilaste arvu või diplomi saamiseks vajaliku keskmise kooliaastate arvu jne järgi; c) saastatuse mõju saab kõige paremini kirjeldada muutustega looma- ja taimeliikide arvus, puude seisundiga metsas, prügi hulgaga, CO kogusega, radiatsiooniga jne. Satelliitarvepidamine võimaldab ühendada mitterahalistes ühikutes väljendatud arvandmeid rahvamajanduse arvepidamise standardse raamistik- uga. Ühendamine on võimalik, kui kasutada mitterahaliste arvandmete puhul nii palju kui võimalik samu klassifikaatoreid, mida rakendatakse standardses raamistikus, nt kodumajapidamiste või tootmisliikide klassifikaator. Nii on loodud kooskõlaline laiendatud raamistik. Viimast võib kasutada andmebaasina standardse raamistiku ja selle laiendatud osa erinevate muutujate vaheliste seoste analüüsiks ja hindamiseks. 1. 22. Standardne raamistik ja selle peamised koondnäitajad ei kirjelda heaolu muutusi. Võib luua laiendatud arvepidamist, mis sisaldab teatud näita- jate arvestuslikku rahalist väärtust: a) samas kodumajapidamises toodetud ja tarbitud majapidamis- ja isikuteenused; b) vaba aja ulatuses toimunud muutused; c) linnaelu mugavused ja puudused; d) tulude ebavõrdne jaotumine elanike vahel. Laiendatud kontod võivad ümber klassifitseerida ka otseselt heaolu mittetõstvaid lõppkulutusi (nt kaitsekulutused) vahetarbimiseks, st neid kulutusi, mis ei ole seotud heaolu paranemisega. Sarnaselt klassifitseeritakse üleujutuse kahjud ja muud loodusõnnetused kui vahetarbimine, st (absoluutse) heaolu vähenemine. Sel teel võib konstrueerida väga algseid ja mittetäielikke heaolu muutuse näitajaid. Siiski on heaolul erinevaid dimensioone, millest enamik ei ole rahalistes ühikutes väljendatav. Seetõttu on parim viis heaolu mõõtmiseks see, kui kasutada igale dimensioonile vastavaid indikaatoreid ja mõõtühikuid. Näitajaid võivad olla laste suremus, keskmine eluiga, täiskasvanute kirjaoskus ja per capita rahvatulu. Neid kõiki võib kaasata satelliitarvepidamisse. 1. 23. Saavutamaks rahvusvaheliselt ühilduvat ja kooskõlalist raamistikku, jäetakse ESAs kasutamata administratiivsed definitsioonid mõistete kohta. Samas võivad erinevateks eesmärkideks olla väga kasulikud administratiivsetel mõistetel põhinevad näitajad. Näiteks maksutulu arvestuseks on vajalikud maksustatava tulu andmed. Neid arvandmeid saab luua tehes mõningaid modifikatsioone rahvamajanduse arvepidamise statistikas. Samasugust lähenemist võib kasutada mõistete korral, mida kasutatakse riigi majanduspoliitikas, nt: a) inflatsiooni mõiste, millel põhinetakse pensionide, töötuse toetuste või avaliku teenistuse töötajate hüvitiste suurendamisel; b) maksude, sotsiaalmaksete, valitsuse ja kollektiivse sektori mõisted, mida kasutatakse diskussioonides kollektiivse sektori optimaalse suuruse üle; c) “strateegilise” sektori / majandusharu mõiste, mida kasutatakse riigi või ELi majanduspoliitikas; d) äriinvesteeringute mõiste, mida kasutatakse riigi majanduspoliitikas. Satelliitarvepidamine või lihtsad täiendavad tabelid rahuldavad tavaliselt sellist mingi konkreetse riigi jaoks olulist andmevajadust. 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 27 ESA 1995 ja SNA 1993 1. 24. ESA (ESA 1995) on täielikult kooskõlas revideeritud Rahvamajanduse Arvepidamise süsteemiga (SNA 1993), mis määrab rahvamajanduse arve- pidamise põhisuunad kõikide maailma riikide jaoks. Vaatamata sellele on ESA 1995 ja SNA 1993 vahel mitmeid erinevusi: a) andmete esituses on näiteks järgnevaid erinevusi: 1) ESAs on eraldi peatükkidena tehingud toodetega, jaotustehingud ja finantstehingud. SNAs on aga need tehingud seletatud seitsmes peatükis vastavate kontode kaupa, nt peatükid tootmiskonto, tulude esmase jaotamise konto, kapitalikonto ja välismaailma konto; 2) ESA kirjeldab mõisteid neid defineerides ja määratledes mida need hõlmavad ja mida mitte. SNA kirjeldab mõisteid tavaliselt palju üldisemalt ja püüab seletada kasutatavate lepete loogikat ja tausta; 3) ESA sisaldab regionaalset ja kvartaalset arvepidamist käsitlevaid peatükke; 4) SNA sisaldab satelliitarvepidamise peatükki; b) ESA mõisted on mitmel juhul palju konkreetsemad ja täpsemad kui SNA omad, näiteks: 1) SNA ei sisalda eriti täpseid definitsioone, mis eristaksid turutootjaid, enda lõpptarbeks ja muid turuväliseid tootjaid institutsionaalsete üksuste, kohalike tegevusalaüksuste ning nende toodangu lõikes. See tähendab, et neis ei ole toodang defineeritud piisavalt täpselt selle väärtuse hindamiseks ja sektorite klassifitseerimiseks. Seetõttu toob ESA sisse mitmeid lisaselgitusi ja lisab ka mõningatel konkreetsetel juhtudel kriteeriumi, et turutootjate müügitulud peavad katma vähemalt 50 % nende tootmiskuludest (vt tabel 3. 1); 2) ESA määratleb konkreetse kirjendamise künnise — nt väikevahendid ja -seadmed kirjendatakse kui vahetarbimine; 3) ESA eeldab, et kodumajapidamiste toodetud mitmed kaupade liigid, nagu riidematerjali kudumine või mööbli valmistamine, ei oma ELi liikmesriikides tähtsust ja seetõttu neid ei kirjendata; 4) ESA teeb üksikasjalikke viiteid konkreetsetele institutsionaalsetele korraldustele ELis, näiteks nagu INTRASTATi süsteem ELi siseste kaubavoogude ning ELile liikmesriikide poolt tehtavate rahaliste osamaksete kirjendamine; 5) ESA sisaldab ELi konkreetseid klassifikaatoreid, nt CPA (toodete klassifikaator) ja NACE versioon 1 (majandusharude klassifikaator, spetsiifiline, kuid harmoniseeritud vastava ÜRO klassifikaatoriga); 6) ESA sisaldab kõikide välismajandustehingute lisaklassifikaatorit: need tehingud peavad olema jaotatud ELi residentide vahelisteks ja väljapool ELi olevate residentidega seonduvateks tehinguteks. ESA on palju konkreetsem kui SNA, kuna ESA rakendatakse eelkõige ELi liikmesriikides. ELi andmevajaduse tõttu on ESA märksa üksikasjali- kum. ESA 1995 ja ESA 1970 1. 25. ESA 1995 erineb ESAst 1970 nii ulatuse kui ka mõistete poolest. Enamus nendest erinevustest vastavad erinevustele SNA 1968 ja SNA 1993 vahel. Mõned peamised erinevused on: a) bilansi kaasamine; b) vara muude muutuste kontode kaasamine, st muude mahumuutuste, nominaalse kapitalikasumi ja reaalse kapitalikasumi mõiste sissetoo- mine; c) kodumajapidamiste allsektoritesse jaotamise sissetoomine; 28 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd d) lõpptarbimise uue mõiste sissetoomine, milleks on tegelik lõpptarbimine; e) uue, hinnaga kohandatud tulu kontseptsiooni sissetoomine, milleks on reaalne kasutatud rahvatulu; f) ostujõu pariteedi mõiste sissetoomine. Mõned põhilised erinevused mõistetes on: a) b) kirjandus- ja kunstialased tööd (raamatute kirjutamine, muusika komponeerimine) kirjendatakse nüüd kui tootmist; tasu kirjandus- ja kuns- tialase töö eest on seetõttu tasu teenuste eest, mitte aga omanikutulu; kindlustusteenuste toodangu hindamine on mõnes suhtes muutunud, nt tulud investeeringutelt tehnilistesse eraldistesse võetakse nüüd kahjukindlustuse toodangu arvestamisel arvesse; c) kaubandusliku juurdehindluse ja transpordimarginaali käsitlemine on üksikasjalisem; d) ahelindeksite kasutamine püsivhindade arvutamiseks; e) kasutatakse kapitalirendi mõistet (SNA 1968 ja ESA 1970 sisaldasid ainult kasutusrendi mõistet); f) kulutused maavara uurimisele ja arvuti tarkvarale kirjendatakse nüüd kui kapitalimahutust (vahetarbimise asemel); g) valitsuse infrastruktuuri (teed, tammid jne) põhivara kulum peab samuti olema kirjendatud; h) uute finantsinstrumentide (näiteks tagasiostu lepingud) ja finantstuletisinstrumentide (näiteks optsioonid) identifitseerimine. On ka erinevusi, mis ei tulene muutustest SNAs, näiteks: a) pakkumise ja kasutamise tabelite kasutusele võtmine (SNA 1968 juba sisaldas neid); b) mõnede kirjendamiskünniste rakendamine ja viitamine ELi konkreetsetele institutsionaalsetele korraldustele (vt lõik 1. 24); c) selge valik selle kasuks, et toodangut hinnatakse alushindades (ESA 1970, SNA 1968 ja SNA 1993 aktsepteerisid hindamist ka tootjahinda- des); d) majanduslikult aktiivse rahvastiku ja töötuse mõiste sissetoomine (need mõisted puudusid SNA 1968. a ja 1993. a versioonides). ESA KUI SÜSTEEM 1. 26. Süsteemi peamised tunnusjooned on: a) statistilised üksused ja nende rühmitamine; b) vood ja vara seis; c) kontode ja koondnäitajate süsteem; d) sisend-väljundraamistik. STATISTILISED ÜKSUSED JA NENDE RÜHMITAMINE (8) 1. 27. Süsteemi iseloomulikuks tunnusjooneks on kahte liiki üksuste ja kahe viisi kasutamine majanduse allüksusteks jaotamisel, mis omavahel erine- vad ja mida kasutatakse erinevatel analüütilistel eesmärkidel. (8) Vt 2. peatükk “Üksused ja üksuste garantiid”. 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 29 Tulude, kulutuste- ja finantsvoogude ning bilansi kirjeldamiseks rühmitatakse süsteemis institutsionaalsed üksused sektoriteks vastavalt nende põhifunktsioonidele, käitumisele ja eesmärkidele. Tootmisprotsessi kirjeldamiseks ja sisend-väljund analüüsiks rühmitatakse süsteemis kohalikud tegevusalaüksused (kohalikud KAUd) majandus- harudeks vastavalt nende tegevuse liikidele. Tegevust iseloomustab sisend toodete näol, tootmisprotsess ja väljund toodete näol. Institutsionaalsed üksused ja sektorid 1. 28. Institutsionaalsed üksused on majandusüksused, mis saavad iseseisvalt omada kaupu ja vara, võtta kohustusi ja teostada majanduslikku tegevust ning tehinguid teiste üksustega. Vastavalt süsteemi eesmärkidele on institutsionaalsed üksused rühmitatud viide institutsionaalsesse sektorisse, mis koosnevad järgmistest üksustest: a) kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted; b) finantsinstitutsioonid; c) valitsemisasutused; d) kodumajapidamised; e) kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid. Viis sektorit koos moodustavad kogumajanduse. Iga sektor on jaotatud ka allsektoriteks. Süsteem hoolitseb selle eest, et iga sektori, vajadusel ka allsektori, ja majanduse kui terviku kohta koostatakse kõik voogude kontod ja bilanss. Kohalikud tegevusalaüksused ja majandusharud 1. 29. Enamik institutsionaalsetest üksustest tegelevad tootjana rohkem kui ühe tegevusega. Rõhutamaks tehnilis-majanduslikke seoseid, jaotatakse nad osadeks vastavalt tegevuse liigile. Kohalikud tegevusalaüksused peaksid praktilistest kaalutlustest lähtuvalt sellele nõuetele vastama. Kohalik KAU koondab institutsionaalse üksuse kui tootja kõik osad, mis asuvad ühel või lähedasel asukohal ja mille tegevust saab klassifitseerida ühte klassi tasemel tegevusalasse (4 numbrit) vastavalt NACE versiooni 1 klassifikaatorile. Põhimõtteliselt peab olema kirjendatud sama palju kohalikke tegevusalaüksusi, kui palju on kõrvaltegevusalasid. Kui selliste tegevuste kirjenda- misel vajalikke raamatupidamise dokumente ei ole kasutada, võib kohalik tegevusalaüksus sisaldada ühte või mitmeid kõrvaltegevusalasid. Kõikide ühte ja samasse tegevusalasse kuuluvate kohalike tegevusalaüksuste rühm moodustab majandusharu. Institutsionaalsete üksuste ja kohalike tegevusalaüksuste vahel on hierarhiline seos. Institutsionaalne üksus sisaldab ühte või enamat terviklikku kohalikku KAUd; kohalik KAU kuulub ühele ja samale institutsionaalsele üksusele. Tootmisprotsessi täielikumaks analüüsiks kasutatakse tootmise analüütilist üksust. See üksus, mis ei ole vaadeldav (välja arvatud juhul, kui kohalik KAU toodab ainult ühte liiki toodangut), on homogeenne tootmisüksus ja ei kata vastavalt definitsioonile ühtegi kõrvaltegevusala. Nende üksuste rühmad moodustavad homogeensed majandusharud. Residendist- ja mitteresidendist üksused; kogumajandus ja välismaailm 1. 30. Kogumajandus on defineeritud residendist üksuste kaudu (põhjal). Üksus on riigi residendist üksus, kui tal on majanduslike huvide keskus riigi majandusterritooriumil — see tähendab, kui ta on ühendatud teatavaks perioodiks (aasta või enam) antud territooriumi majandustegevusse. Institutsionaalsed sektorid, millele viidati eespool, on residendist institutsionaalsete üksuste grupid. 30 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd Residendist üksused teostavad tehinguid mitteresidendist üksustega (see tähendab üksustega, mis on teiste maade residendist üksused). Need tehingud on antud majanduse välistehingud ja nad on rühmitatud välismaailma kontosse. Nii mängib arvepidamise süsteemi struktuuris välis- maailm samasugust rolli kui institutsionaalne sektor, olgugi, et mitteresidendist üksused on kaasatud ainult selles ulatuses, kui nad teostavad tehinguid antud riigi majanduse residendist üksustega. Konkreetne artikkel välismaailma jaoks on kodeerimiseks lisatud sektorite klassifikaatori lõppu. Tinglikke residendist üksusi, mida käsitletakse süsteemis institutsionaalsete üksustena, defineeritakse järgmiselt: a) need osad mitteresidendist üksustest, millel on majanduslike huvide keskus antud riigi majandusterritooriumil (see tähendab enamusel juh- tudel osalemist majanduslikes tehingutes, mille kestvus on aasta või kauem või ehitustegevust perioodil, mis on lühem kui aasta, kui too- dang sisaldab kapitali kogumahutust põhivarasse); b) mitteresidendist üksused kui maa või hoonete omanikud riigi majandusterritooriumil, kuid ainult tehingute osas, mis mõjutavad seda maad või hooneid. VOOD JA VARA SEISUD 1. 31. Süsteem kirjendab kahte põhilist informatsiooni liiki: voogusid ja vara seisu. Vood viitavad tegevusele, mis leiab aset antud perioodil ja vara seisud viitavad positsioonidele antud ajahetkedel. Vood 1. 32. Vood peegeldavad majandusliku väärtuse loomist, ülekandmist, vahetust või hävimist. Nad sisaldavad muutusi institutsionaalse üksuse vara sei- sus või kohustustes. Majanduslikke vooge on kahte liiki: tehingud ja vara muud muutused. Tehingud esinevad kõikides kontodes ja tabelites, kus esinevad vood, välja arvatud vara muude mahumuutuste konto ja ümberhindluskonto. Vara muud muutused on esindatud ainult nendel kahel kontol. Algtehingud ja muud vood on loendamatud. Süsteem grupeerib nad suhteliselt vähestesse liikidesse vastavalt nende olemusele. Tehingud 1. 33. Tehing on majanduslik voog, mis on vastastikune seos institutsionaalsete üksuste vahel vastavalt vastastikusele kokkuleppele või tegevus insti- tutsionaalse üksuse sees, mida on kasulik käsitleda kui tehingut, sageli seetõttu, et üksused tegutsevad kahes erinevas osas. Tehinguid on mugav jaotada nelja peamisesse rühma: a) b) c) tehingud toodetega, mis kirjeldavad toote päritolu (kodumaine tootmine või import) ja kasutamine (vahetarbimine, lõpptarbimine, kapitali mahutus või eksport) (9); jaotustehingud, mis kirjeldavad, kuidas tootmises loodud lisandväärtus on jaotatud tööjõule, kapitalile ja valitsusele ning tulu ja heaolu ümberjaotust (tulumaks, varamaks ning muud siirded) (10); finantstehingud, mis kirjeldavad finantsvara netosoetamist või kohustuste netovõtmist finantsinstrumendi iga liigi kohta. Sageli toimuvad sellised tehingud kui mittefinantstehingute vastandtehingud, kuid nad võivad toimuda ka kui tehingud, milles kasutatakse ainult finantsins- trumente (11); d) tehingud, mis ei kuulu ülanimetatud kolme gruppi: põhivara kulum ja mittetoodetud mittefinantsvara soetamine miinus realiseeri- mine (12). (9) Vt 3. peatükk “Tehingud toodetega”. (10) Vt 4. peatükk “Jaotustehingud”. (11) Vt 5. peatükk “Finantstehingud”. (12) Vt 6. peatükk “Muud vood”. 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 31 Tehingute omadused Koostoime versus üksustesisesed tehingud 1. 34. Enamik tehinguid toimub kahe või enama institutsionaalse üksuse vahel. Siiski kirjendab süsteem mõningaid institutsionaalse üksuse sees toi- muvaid tegevusi kui tehinguid. Selliste üksustesiseste tehingute kirjendamise eesmärgiks on analüütiliselt kasulikuma pildi andmine toodangu, lõppkasutuse ja kulude kohta. Põhivara kulum, mis süsteemi kohaselt on kirjendatud kui kulu, on tähtis üksustesisene tehing. Enamik ülejäänud üksuste sisestest tehingutest on tehingud toodetega, mida tüüpiliselt kirjendatakse juhul, kui institutsionaalne üksus, mis tegutseb nii tootjana kui ka lõpptarbijana, otsustab tarbida osa enda toodangust. Selline tehing on sageli omane kodumajapidamistele või valitsusele. 1. 35. Kogu omatoodang, mida kasutatakse lõpptarbimiseks samas institutsionaalses üksuses, on kirjendatud. Omatoodang, mida kasutatakse samas institutsionaalses üksuses vahetarbimiseks, on kirjendatud ainult siis, kui tootmine ja vahetarbimine leiavad aset samasse institutsionaalsesse üksusse kuuluvates, kuid erinevates kohalikes tegevusalaüksustes. Toodangut, mis on toodetud ja mida kasutatakse samas kohalikus tegevusa- laüksuses vahetarbimiseks, ei kirjendata. Rahalised versus mitterahalised tehingud 1. 36. Enamik süsteemis kirjendatud tehingutest on rahalised tehingud, kus üksused teevad või saavad makseid või võtavad kohustusi või saavad vara, mis on väljendatud rahaühikutes. Tehingud, mis ei sisalda sularaha, rahas väljendatud kohustuste või vara vahetust, mille nimi- ehk nominaalväärtus on valuutaühikutes, on mit- terahalised tehingud. Üksustesisesed tehingud on tavaliselt mitterahalised tehingud. Mitterahalised tehingud, mis on seotud rohkem kui ühe ins- titutsionaalse üksusega, toimuvad tehingutena toodetega (toodete vahetus ehk barter), jaotustehingutena (mitterahaline töötasu, mitterahalised siirded jne) ja muude tehingutena (mittetoodetud mittefinantsvara vahetus ehk barter). Süsteem kirjendab kõik tehingud rahaliste tehingutena. Seetõttu peab mitterahaliste tehingute kirjendamiseks nende väärtust mõõtma kaudselt või hindama mõnel muul viisil. Tehingud koos ja ilma vastaspooleta 1. 37. Tehingud, mis hõlmavad rohkem kui ühte üksust, on kas sellised tehingud, mille käigus antakse midagi ära ja saadakse midagi vastu, või selli- sed tehingud, kus antakse midagi ära ilma midagi vastu saamata. Esimesed on institutsionaalsete üksuste vahelised vahetused, st kaupade, tee- nuste või vara üleandmine ja selle eest millegi, nt raha, vastu saamine. Teisena mainitud tehing kujutab endast rahalisi või mitterahalisi mak- seid ühelt institutsionaalselt üksuselt teisele ilma, et oleks midagi vastu saanud). Tehingud, mille käigus antakse midagi ära ja saadakse midagi vastu, toimuvad kõigis neljas tehingute grupis. Tehingud, kus antakse midagi ära ilma midagi vastu saamata, toimuvad peamiselt jaotustehingu- tes, näiteks kuuluvad siia maksud, sotsiaalabi toetused või kingitused. Ümberkorraldatud tehingud 1. 38. Süsteem käsitleb suuremat osa tehinguid otseselt (üks-üheselt); see tähendab, et tehingud on kirjendatud niisamuti nagu nad vastavate institut- sionaalsete üksustega toimuvad. Siiski on mõned tehingud ümber korraldatud selleks, et selgemini välja tuua nende aluseks olevaid majandus- likke seoseid. Tehinguid võib ümber korraldada kolmel viisil: ümber suunates, osadeks jaotades ja tehingu initsiaatorit eristades. Ümbersuunamine 1. 39. Tehingut, mis sellesse kaasatud üksuste jaoks toimub otseselt üksuste A ja C vahel, võib kirjendada kui kaudselt läbi kolmanda üksuse toimuvat tehingut. Seega, üksik tehing A ja C vahel on kirjendatud kui kaks tehingut: üks A ja B vahel ja teine B ja C vahel. Sellisel juhul on tehing ümber suunatud. Ümbersuunamise hästi tuntud näide on tööandjate sotsiaalmaksed, mida tööandjad maksavad otse sotsiaalkindlustusfondile. Süsteem kirjendab neid makseid kui kahte tehingut: tööandjad maksavad tööandjate sotsiaalmakseid oma töötajatele ja töötajad maksavad neid samu makseid 32 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd edasi sotsiaalkindlustusfondile. Nagu kõikide ümbersuunamiste korral, on tööandjate sotsiaalmaksete ümbersuunamise eesmärgiks välja tuua tehingu majanduslik olemus. Antud juhul tähendab see seda, et tööandjate sotsiaalmakseid näidatakse kui makseid, mis on makstud töötajatele tasuna töö eest. Teine ümbersuunamise liik seisneb selles, et tehingud kirjendatakse nagu nad oleksid toimunud kahe või enama institutsionaalse üksuse vahel, olgugi, et osapoolte seisukohalt tehingut ei toimunudki. Näiteks omanditulu käsitlemine, mis teeniti mingist kindlustusfondist, mida hoiab kindlustusandja. Süsteem kirjendab alguses omanditulu, mida kindlustusandja maksab poliisi omanikule, kes seejärel maksab sama summa kindlustusandjale täiendava preemiana tagasi. Osadeks jaotamine 1. 40. Kui tehing, mis sellesse kaasatud osapoolte jaoks on üksik tehing, on kirjendatud kui kahe või enama erineva klassifitseeritud tehinguna, siis on tegemist tehingu jaotamisega osadeks. Tavaliselt ei tähenda osadeks jaotamine lisaüksuse kaasamist tehingusse. Kahjukindlustuse preemiate maksmine on tüüpiline osadeks jaotatud tehing. Kuigi poliisiomanikud ja kindlustajad arvestavad neid makseid kui ühte tehingut, jaotab süsteem nad kaheks täiesti erinevaks tehinguks: kahjukindlustuse teenuse eest tehtavad maksed ja kahjukindlustuse neto- preemiad. Kaubanduse juurdehindluse kirjendamine on teine tähtis osadeks jaotamise juhtum. Tehingu initsiaatori eristamine 1. 41. Kui üksus teostab tehingut teise üksuse nimel (korraldusel), siis tehing kirjendatakse tehingu initsiaatori kontodes. Reeglina ei tohi seda põhi- mõtet rikkuda ega katsuda omistada makse või subsiidiumeid lõplikele maksjatele või soodustatud üksustele, põhinedes vaid oletustele. Piirjuhtumid 1. 42. Tehingu definitsioon määrab kindlaks, et institutsionaalsete üksuste koostoime peab olema vastastikuse kokkuleppe tulemus. Kui tehing toimub vastastikuse kokkuleppe tulemusena, siis tähendab see kaasatud institutsionaalsete üksuste eelnevat informeeritust ja tehinguga nõusolekut. Siiski ei tähenda see seda, et kõik institutsionaalsed üksused sõlmiksid tehinguid vabatahtlikult, kuna osa tehinguid on seadusega ette nähtud. Seda kohaldatakse peamiselt teatud jaotustehingute korral nagu maksude ja trahvide maksmine. Samas ei kirjendata vara hüvitamata võõranda- mist kui tehingut isegi siis, kui see on seadusega ette nähtud. Illegaalsed majanduslikud tegevused on tehingud ainult siis, kui kõik kaasatud üksused astuvad tegevusse vabatahtlikult. Seega on illegaalsete narkootikumide ja varastatud omandi ostud ja müügid tehingud, vargus aga ei ole tehing. Vara muud muutused 1. 43. Vara muude muutuste all kirjendatakse muutusi, mis ei ole tehingute tulemus (13). Need on kas: a) vara või kohustuste muud mahumuutused või; b) kapitalikasumid või -kahjumid. Vara või kohustuste muud mahumuutused 1. 44. Muutused võib laias laastus jaotada kolme rühma: a) vara tekkimine ja vara vähenemine teisiti kui läbi tehingute; b) erakordsetest ja ettenägematutest sündmustest tulenevad vara ja kohustuste muutused; c) muutused klassifitseerimises ja struktuuris. (13) Vt 6. peatükk 6. “Muud vood”. 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 33 1. 45. Kategoorias “a” toimunud muutuste näideteks on maavarade avastamine ja ammutamine ning mittekultiveeritavate bioloogiliste ressursside loo- duslik kasv. Kategoorias “b” sisaldavad muutused (tavaliselt vähenemised) on seotud looduskatastroofide, sõdade ja tõsiste kuritegude tagajärjel toimunud vara muutustega (14). Võla ühepoolne kustutamine ja vara hüvituseta võõrandamine kuulub samuti kategooriasse “b”. Kategooria “c” sisaldab muutusi, mis on seotud institutsionaalsete üksuste või vara ja kohustuste ümberklassifitseerimisega või -struktureerimisega. Kapitalikasum ja -kahjum 1. 46. Kapitalikasum ja -kahjum tuleneb vara hinnamuutusest. Kapitalikasum ja -kahjum esineb kõikide finants- ja mittefinantsvara ning -kohustuste puhul. Vara ja kohustuste omanike kapitalikasum ja -kahjum tuleneb ainult sellest, et neid hoitakse aja jooksul ilma mingil viisil muundamata. Kapitalikasumit ja -kahjumit, mida mõõdetakse jooksvates turuhindades, nimetatakse nominaalseks kapitalikasumiks ja -kahjumiks. Seda saab jaotada neutraalseks kapitalikasumiks ja -kahjumiks, mis on seotud muutustega üldises hinnatasemes ning reaalseks kapitalikasumiks ja -kahju- miks, mis on seotud muutustega vara suhtelistes hindades. (Vara) seisud 1. 47. Vara seisud on vara ja kohustuste valdamised antud ajamomentidel. Vara seisud on kirjendatud iga arvestusperioodi alguses ja lõpus. Kontot, mis näitab vara seise, nimetatakse bilansiks (15). Ka rahvastiku ning tööhõive seisud on kirjendatud. Neid kirjendatakse arvestusperioodi keskmiste suurustena. Vara seisud kirjendatakse kogu vara korral, mis asub süsteemi piirides; st toodetud ja mittetoodetud finantsvara ja kohustuste ning mittefinants- vara korral. Kirjendatakse ainult seda vara, mida on kasutatud majanduslikus tegevuses ja mis on omandiõiguse subjekt. Vara seisu ei kirjendata sellise vara korral nagu inimkapital ja omanikuta loodusressursid. Süsteemi enda piirides on süsteem nii voogude kui ka vara seisude osas täielikult kattev. See tähendab, et vood kirjeldavad kõiki muutusi vara seisus. KONTODE JA KOONDNÄITAJATE SÜSTEEM (16) Arvepidamise reeglid 1. 48. Konto on kasutamise, ressursside, arvepidamisperioodil toimunud vara ja kohustuste muutuse või arvestusperioodi alguses ja lõpus oleva vara ja kohustuste seisu kirjendamise abinõu majanduselu teatava aspekti osas. Kahepoolse arvepidamise terminoloogia 1. 49. Süsteem kasutab mõistet “ressursid” jooksevkontode parema poole jaoks, kus on kajastatud üksuste või sektorite majanduslikku väärtust suu- rendavad tehingud. Konto vasak pool on “kasutamine” ja see on seotud üksuste ja sektorite majanduslikku väärtust vähendavate tehingutega. (14) Väikeste kuritegude, nagu näiteks poevarguse, tagajärgi võib kirjendada osana varude muutusest ning seega tehinguna. (15) Vt 7. peatükk “Bilansid”. (16) Vt 7. peatükk “Bilansid” ja 8. peatükk “Kontode ja tasakaalustavate kirjete kogum”. 34 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd Akumulatsioonikontode paremat poolt nimetatakse “muutused kohustustes ja omakapitalis” ja nende vasakut poolt “muutused varas”. Bilansi paremal poolel on “kohustused ja omakapital” (vahe vara ja kohustuste vahel) ja vasakul “vara”. Kahe järjestikuse bilansi võrdlemine näitab muutusi kohustustes ja omakapitalis ning varas. Kahekordne kanne / neljakordne kanne 1. 50. Üksuse või sektori korral rakendatakse rahvamajanduse arvepidamises kahekordse kande põhimõtet. Igat tehingut tuleb kirjendada kaks korda, ükskord kui ressurss (või kohustuste muutus) ja teinekord kui kasutamine (või vara muutus). Tehingute summa, mida kirjendatakse kui res- surssi või kohustuste muutust ja tehingute summa, mida kirjendatakse kui kasutamist või vara muutust, peavad olema omavahel võrdsed ja seega võimaldama arvepidamist kontrollida. Praktikas on aga rahvamajanduse kontod — kõikide üksustega või sektoritega — seotud neljakordse kandega, kuna enamik tehinguid sisalda- vad kahte institutsionaalset üksust. Igat seda liiki tehingut tuleb kirjendada kaks korda mõlema tehingus osaleja seisukohast. Näiteks valitsusük- suse poolt sularahas makstud sotsiaaltoetused kodumajapidamistele on kirjendatud valitsuse kontol kui kasutamine siirete all ja negatiivne vara soetamine sularaha ja hoiuste all; kodumajapidamiste kontol on kirjendatud see kui ressurss siirete all ja vara omandamine sularaha ja hoiuste all. Teiselt poolt, tehingud ühe üksuse sees (sellised nagu samas üksuses toodetud ja tarbitud toodang), nõuavad ainult kahte kannet, mille väärtus tuleb tuletada. Hindamine 1. 51. Süsteem näitab kõiki voogusid ja vara seisu rahalistes ühikutes, välja arvatud mõned rahvastikuga ja tööjõuga seotud näitajad. Süsteemi ülesan- deks ei ole määratleda voogude ja vara seisu kasulikkust. Selle asemel on vara seise mõõdetud vastavalt nende vahetusväärtusele, st väärtusele, mis voogudel ja varal tegelikult on või mille alusel neid vahetatakse sularaha vastu. Järelikult on ESA-s turuhinnad peamiseks väärtuse väljenda- mise aluseks. 1. 52. Rahaliste tehingute ja sularaha ning kohustuste puhul on vajalikud väärtused otseselt määratavad. Enamikel muudel juhtudel on arvestamise eelistatumaks meetodiks viitamine analoogsete kaupade, teenuste ja vara turuhindadele. Seda meetodit kasutatakse näiteks vahetustehingute ja eluruumi omanik-kasutajate teenuste korral. Kui analoogsete toodete turuhinnad puuduvad — näiteks valitsuse poolt toodetud turuväliste tee- nuste puhul, tuleb neid hinnata vastavalt tootmiskuludele. Kui mitte kumbki neist kahest meetodist ei ole sobiv, tuleb voogusid ja vara hinnata oodatava tulu ajaldatud nüüdisväärtuse alusel. Samas sisaldab see suurt määramatust ja järelikult võib antud meetodit soovitada ainult kui vii- mast abinõud. 1. 53. Vara seisu hinnatakse jooksevhindades bilansi koostamise hetkel, mitte aga selle vara seisu koostisesse kuuluvate kaupade ja teenuste tootmise või soetamise hetkel. Mõnikord on vajalik hinnata vara seisu nende mahakandmisel jooksva soetamismaksumuse või tootmiskulude alusel. Spetsiaalne, tooteid puudutav hindamine (17) 1. 54. Tänu transpordikuludele, kaubanduse juurdehindlusele ja tootemaksudele, millest on lahutatud tootesubsiidiumid, hindavad antud toote tootjad ja kasutajad nende väärtust erinevalt. Selleks, et järgida võimalikult paljude tehingu osapoolte vaatepunkte, kirjendab süsteem kõiki kasutusi ostjahindades, mis sisaldab transpordikulusid, kaubanduse juurdehindlust, tootemakse miinus -subsiidiumeid, toodangut aga — alushindades, mis jätab eelpoolnimetatud elemendid välja. (17) Vt 3. peatükk “Tehingud toodetega”. 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 35 1. 55. Toodangu import ja eksport on kirjendatud piirihindades (toodete hinnad, siis kui nad asetsevad piiril). Impordi ja ekspordi kogusummad on hinnatud eksportija tollipiiril ehk franko laeva pardal (FOB). Kaupade väärtuses ei sisaldu importija ja eksportija piiride vahelist välismaist transporti ja kindlustusteenuseid, need on kirjendatud teenuste all. Kui toodete detailseks analüüsiks ei ole võimalik saada FOB väärtust, siis väliskaubanduse detaile sisaldavad tabelid näitavad impordi väärtust, mida hinnatakse importija tollipiiril (CIF väärtus). Kogu transport ja kind- lustusteenused importija piiril sisalduvad importkaupade väärtuses. Nii kaua kui need teenused kujutavad endast kodumaiseid teenuseid, korri- geeritakse neid ülemaailmse FOBiga või CIFiga. Hindamine püsivhindades (18) 1. 56. Voogude ja vara seisu hindamine püsivhindades arvestusperioodil tähendab nende väärtuse hindamist varasema perioodi hindades. Püsivhinda- des hindamise eesmärgiks on teisendada ajas toimunud voogude ja vara seisu väärtuse muutused hindade ja mahumuutustesse. Vood ja vara seis püsivhindades sisalduvad mahunäitajates. Paljudel voogudel ja vara seisul, näiteks tulul, ei ole hinna ja mahu dimensiooni. Samas võib nende muutujate ostujõudu leida, jagades jooksev- hinna sobiva hinnaindeksiga, nt kodumaise lõpptarbimise hinnaindeksiga, välja arvatud varude muutus. Selliselt leitud vood ja vara seis on reaalsed (st ajas võrreldavad). Selle näiteks on tegelik kasutatav tulu. Kirjendamise aeg 1. 57. Süsteem kirjendab voogusid tekkepõhistena; st kui luuakse, (kantakse üle) muudetakse või kustutatakse majanduslikku väärtust või kui nõuded ja kohustused tekivad, kanduvad üle või nad kustutatakse. Seega kirjendatakse toodang, kui ta on toodetud, mitte aga siis, kui ta on ostja poolt tasutud ja vara müük kirjendatakse siis, kui ta vahetab omanikku, mitte aga siis, kui vastav makse on tehtud. Intressid kirjendatakse arvestusperioodil, kui nad lisanduvad, hoolimata sellest, kas neid sellel perioodil maksti või mitte. Tekkepõhist kirjendamist rakendatakse kõikide, nii rahaliste kui ka mitterahaliste voogude puhul nii üksustesi- seselt kui ka üksustevaheliselt. Samas on mõnel juhul vaja kirjendamise aja osas ilmutada paindlikkust. See kehtib eriti maksude ja muude valitsusega seotud voogude kohta, mida sageli kirjendatakse kassapõhisena valitsuse kontodes. Mõnikord on raske ellu viia nende voogude täpset teisendamist kassapõhiselt tekke- põhisele arvestusele. Sellistel juhtudel on vaja kasutada ligikaudset hindamist. Igat voogu tuleb samal ajamomendil kirjendada kõikide asjasse puutuvate institutsionaalsete üksuste kohta ja kõikidel kontodel. See printsiip võib näida lihtsana, kuid tema rakendamine ei ole seda. Institutsionaalsed üksused ei kasuta alati samu arvepidamise reegleid. Isegi kui nad seda teevad, võivad praktilistel põhjustel nagu kommunikatsiooni viivitused, tekkida tegelikul kirjendamisel erinevused. Seega võivad tehingus osalejad kirjendada tehinguid erineval ajahetkel. Neid lahknevusi saab kõrvaldada andmete korrigeerimise abiga. Konsolideerimine ja netoarvestused Konsolideerimine 1. 58. Konsolideerimist kasutatakse selleks, et elimineerida kasutamisest ja ressursside hulgast tehinguid, mis toimuvad rühmitamise tulemusel ühte rühma sattunud üksuste vahel. Sellega taandatakse omavahel vastava rühma sees olevat vara ja kohustusi. Allsektorite või sektorite jaoks ei ole osaüksuste vahelised vood ja vara seisud vastavalt sellele põhimõttele osaüksuste vahel konsolideeritud. (18) Vt 10. peatükk “Hinna ja mahu näitajad”. 36 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd Samas võib konsolideeritud kontosid üles ehitada nii, et arvesse võetakse täiendava esituse ja analüüsi vajadust. Analüüsi teatavatel eesmärkidel on teave (all)sektorite tehingute kohta muude sektoritega ja vastav “väline” finantspositsioon palju tähtsam kui ülejäänud koondnäitajad. Veelgi enam, kontod ja tabelid, mis näitavad kreeditori / deebitori seoseid, annavad detailse pildi majanduse finantseerimisest ja on väga kasuli- kud saamaks aru kanalist, mille kaudu finantsülejääk liigub lõpplaenuandjalt lõpplaenuvõtjale. Netoarvestused 1. 59. Üksikutel üksustel või sektoritel võib olla sama liiki tehinguid nii kasutamise kui ka ressurssidena (nt nad mõlemad maksavad ja saavad intresse) ja sama liiki finantsinstrumente nii vara kui ka kohustustena. Süsteem soovitab brutokirjendamist, v. a netoarvestus, mis sisaldub klassifikaatoris endas. Tegelikult on netoarvestus mitmetes tehingukategooriates kaudselt olemas, mille üheks väljapaistvamaks näiteks on “varude muutus”. Viimane rõhutab pigem üldise kapitalimahutuse analüütiliselt tähtsat aspekti kui jälgib igapäevaseid lisandumisi ja väljavõtteid. Sarnaselt, väheste eranditega, kirjendavad finantskontod ja vara muude muutuste kontol vara ja kohustuste suurenemist netoprintsiibil, tuues välja voogude seda liiki lõpptulemuse arvestusperioodi lõpuks. Kontod, tasakaalustavad kirjed ja koondnäitajad 1. 60. Üksuste (institutsionaalsed üksused, kohalikud tegevusalaüksused) või üksuste rühma (institutsionaalsed üksused sh välismaailm; majandusha- rud) erinevad allkontod kirjendavad tehinguid või muid voogusid, mis on seotud majanduselu mõne konkreetse aspektiga (näiteks tootmisega). Selline tehingute kogum ei pea tavaliselt olema tasakaalus; kirjendatud saadav kogusumma ja makstav kogusumma on tavaliselt erinevad. See- tõttu tuuakse sisse nn tasakaalustav kirje. Tavaliselt peavad tasakaalustavad kirjed olema sisse viidud ka institutsionaalse üksuse või sektori koguvara ja kogukohustuste vahel. Tasakaalustavad kirjed on ka ise sisukad majandustegevust mõõtvad näitajad. Kui neid summeeritakse kogu- majanduses, siis saadakse olulised koondnäitajad. Kontode kogum 1. 61. Süsteem on üles ehitatud omavahel seotud kontode kogumina. Institutsionaalsete üksuste ja sektorite kontode täielik kogum koosneb jooksevkontodest, akumulatsioonikontodest ja bilansist. Jooksevkontod kajastavad tootmist, tulu moodustamist, jaotamist ja ümberjaotamist ja selle tulu kasutamist lõpptarbimiseks. Akumulatsiooni- kontod katavad kõik muutused varas, kohustustes ja omakapitalis (iga institutsionaalse üksuse või üksuste grupi vara ja kohustuste vahe). Bilanss kajastab vara, kohustuste ja omakapitali seisu (olemit). 1. 62. Rahvamajanduse arvepidamise kõiki kontosid, kaasa arvatud bilanssi, ei ole võimalik koostada kohaliku KAU jaoks, kuna üldiselt ei suuda sel- line üksus kaupu ja vara omada või tulusid saada või välja maksta. Kohalike tegevusalaüksuste ja majandusharude kontode kogum on lühenda- tud esimeste jooksevkontodeni: tootmiskonto ja tulude moodustamise konto, mille tasakaalustav kirje on tegevuse ülejääk. 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 37 Kaupade ja teenuste konto 1. 63. Kaupade ja teenuste konto näitab koguressursse (toodangut ja importi) nii majanduse kui terviku või ka toodete rühmade osas ning kaupade ja teenuste kasutamist (vahetarbimist, lõpptarbimist, varude muutust, kapitali kogumahutust põhivarasse, väärisesemete soetamist ja realiseeri- mist ning eksporti). Välismaailma konto 1. 64. Välismaailma konto näitab tehinguid residendist üksuste ja mitteresidendist institutsionaalsete üksuste vahel ja vajadusel vastava vara ja kohus- tuste seisu vahel. Kuna välismaailm mängib arvepidamise struktuuris samasugust rolli kui institutsionaalne üksus, on välismaailma konto koostatud lähtudes välismaailma vaatepunktist. Välismaailma ressurss on kogumajanduse jaoks kasutamine ja vastupidi. Kui tasakaalustav kirje on positiivne, siis tähendab see välismaailma ülejääki ja kogumajanduse defitsiiti ja vastupidist negatiivse bilansikirje korral. Tasakaalustavad näitajad 1. 65. Tasakaalustav näitaja on arvestusega seotud konstruktsioon, mis saadakse, lahutades konto ühe poole kirjete koguväärtusest teise poole kirjete koguväärtuse. Seda ei saa mõõta lahus muudest kirjetest. Tuletatud kirjena peegeldab ta konkreetsetele kannetele rakendatud üldisi arvepida- mise reegleid mõlemal konto poolel. Tasakaalustavad näitajad ei ole sisse viidud vaid selleks, et kindlustada kontode tasakaal. Nad sisaldavad suurt hulka teavet ja siia kuuluvad kon- tode tähtsaimad kirjed. Seda võib näha järgnevate tasakaalustavate näitajate põhjal, milleks on lisandväärtus, tegevuse ülejääk, kasutatav tulu, sääst, neto laenuandmine / -võtmine, netoväärtus. Koondnäitajad 1. 66. Koondnäitajad on summaarsed väärtused, millega mõõdetakse kogumajanduse tegevuse tulemusi teatud vaatepunktist lähtudes: siia kuuluvad toodang, lisandväärtus, kasutatav tulu, lõpptarbimine, sääst, kapitali akumulatsioon jne. Olgugi, et koondnäitajate leidmine ei ole süsteemi ainus ega lõppeesmärk, peab tõdema nende tähtsust ülevaatlike näitajatena ja võtmesuurustena, mida kasutatakse makromajandusliku analüüsi ja võrdluste tegemiseks ajas ja ruumis. Võib eristada kahte liiki koondnäitajaid: a) b) koondnäitajad, mis seonduvad otseselt süsteemi tehingutega, sellistega nagu kaupade ja teenuste tootmine, tegelik lõpptarbimine, kapitali kogumahutus põhivarasse, hüvitised töötajatele jne; koondnäitajad, mis esindavad kontode bilansikirjeid, nagu sisemajanduse koguprodukt (SKP) turuhindades, kogumajanduse tegevuse ülejääk, rahvatulu, kasutatav rahvatulu, sääst, jooksev välismajandusbilanss, kogumajanduse netoväärtus (rahvuslik rikkus). 1. 67. Rahvamajanduse arvepidamisele on lisatud täiendav dimensioon sellega, et neid näitajaid leitakse ühe inimese kohta. Üldistavate koondnäitajate nagu SKP, rahvatulu või kodumajapidamiste lõpptarbimine korral, kasutatakse ühisnimetajana tavaliselt kogurahvastikku (residente). Kui aga kodumajapidamiste sektori kontod või kontode osad on jaotatud allsektoriteks, siis on vajalikud ka andmed nendesse allsektoritesse kuuluvate kodumajapidamiste ja isikute arvu kohta (19). SISEND-VÄLJUNDRAAMISTIK (20) 1. 68. Sisend-väljundraamistik koosneb majandusharude pakkumise ja kasutamise tabelitest majandusharuti, tabelitest, mis ühendavad pakkumise ja kasutamise tabelid sektoriaalse arvepidamisega ja sümmeetrilistest sisend-väljundtabelitest homogeensete majandusharude (toodete) lõikes. (19) Vt 11. peatükk “Rahvastik ja tööjõusisendid”. (20) Vt 9. peatükk “Sisend-väljundraamistik”. 38 1. 69. ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd Pakkumise ja kasutamise tabelid on maatriksid (toodete read ja majandusharude veerud), mis näitavad, kuidas majandusharu toodang on jaota- tud tooteliigiti ja kuidas kaupade ja teenuste kodumaine pakkumine ning import on jaotatud vahe- ja lõpptarbimise ning ekspordi vahel. Kasu- tamise tabelid näitavad ka tootmiskulude struktuuri ja tulu moodustamist majandusharuti. Pakkumise ja kasutamise tabelid on koordineerivaks raamistikuks kõikidele tabelitele, mis on koostatud majandusharuti või toodete kaupa, ning mis sisaldavad andmeid tööjõu sisendi, kapitali kogumahutuse põhivarasse, põhivara seisu ning detailsete hinnaindeksite kohta. Seega kir- jeldavad need tabelid detailselt kulude struktuuri, tulu moodustamist, tööhõivet, tööjõu tootlikkust ja kapitalimahukust. 1. 70. Pakkumise ja kasutamise tabeleid on võimalik ristklassifitseerimise abil ühendada sektoriaalsesse arvepidamisse toodangu, vahetarbimise ja lisandväärtuse sektorite ja majandusharude lõikes. 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 39 2. PEATÜKK ÜKSUSED JA ÜKSUSTE GRUPID 2. 01. Riigi majandus on väga suure arvu tootmise, rahanduse, kindlustuse, ümberjaotamise ja tarbimise eesmärgil tehinguid sooritavate üksuste tege- vuse tulemus. 2. 02. Rahvamajanduse arvepidamises kasutatavad üksused ja üksuste rühmad peavad olema määratud majandusanalüüsi vajadustest lähtudes määra- tud, mitte lihtsalt üle võttes statistilistes materjalides kasutatavaid üksuseid. Need viimati mainitud üksused (ettevõtted, valdusettevõtted, tegevu- salaüksused, kohalikud üksused, valitsusasutused, kasumitaotluseta institutsioonid, kodumajapidamised jne) võivad rahvamajanduse arvepida- mise eesmärke mitte rahuldada, kuna nad tavaliselt on moodustatud juriidilistest administratiivsetest või raamatupidamise kriteeriumidest lähtudes. Statistikud peavad lähtuma ESA analüüsiüksuste definitsioonidest selleks, et statistiliste uuringutega kogutavatest tegelikest baasandmetest oleks võimalik järk-järgult luua teavet, mis on vajalik ESA analüüsiüksuste jaoks. 2. 03. Süsteemi iseärasuseks on kolme liiki üksuste kasutamine, mis vastavad majanduse kahele erinevale jaotuseviisile. Tootmisprotsessi analüüsimi- seks on vaja selekteerida üksused, mis toovad esile tehnilis-majandusliku olemuse; sissetulekuid mõjutavate voogude, kapitali- ja finantssiirete ning bilansi analüüsimiseks on vaja selekteerida üksused, mis teevad võimalikuks majandusagentide käitumuslike suhete uurimise. Vastavalt nendele kahele eesmärgile on antud peatüki lõpus defineeritud institutsionaalsed üksused, mis on sobivad majandusliku käitumise analüüsiks ning kohalikud tegevusalaüksused ja homogeensed tootmisüksused, mis sobivad tehnilis-majanduslike suhete analüüsiks. Praktikas saadakse need kolme liiki üksused statistiliste küsitluste baasüksuste ühendamisel või allosadeks jagamisel. Mõnikord on neid võimalik saada ka otse statistilistest küsitlustest. Enne ESAs kasutatavate kolme liiki üksuste täpsete definitsioonide andmist, on vajalik defineerida rahvamajan- duse piirjooned. RAHVAMAJANDUSE PIIRJOONED 2. 04. Institutsionaalsed, kohalikud tegevusala- või homogeensed tootmisüksused, mis määravad riigi majanduse ja mille tehinguid kirjendatakse ESAs, on selle riigi majandusterritooriumil majandushuvide keskust omavad üksused. Need üksused, tuntud kui residendist üksused, võivad omada või mitte omada selle riigi kodakondsust, juriidilist staatust ja võivad olla või mitte selle majandusterritooriumil tehingute teostamise ajal. Defineerides seega rahvamajanduse piirjooned residendist üksuste kaudu, on vajalik defineerida mõisted “majandusterritoorium” ja “majan- dushuvide keskus”. 2. 05. Majandusterritoorium tähendab: a) riigi poolt hallatavat geograafilist territooriumi, kus inimesed, kaubad, teenused ja kapital vabalt liiguvad; b) igat vabatsooni, kaasa arvatud tollilaod ja tootmisüksused, mis on tollikontrolli all; c) riiklikku õhuruumi, territoriaalvett ja rahvusvahelistes vetes asuvat mandrilava, mille üle on riigil eriõigused (1); d) territoriaalseid enklaave (st riigi valitsusasutuste poolt kasutatavaid geograafilisi territooriume, mis asuvad välismaailmas ja mida kasuta- takse vastavalt rahvusvahelistele lepingutele või riikidevahelistele kokkulepetele — saatkonnad, konsulaadid, sõjaväebaasid, teaduskeskused jne); (1) Kalalaevu, teisi veesõidukeid, ujuvaluseid ja õhusõidukeid käsitletakse ESAs nagu iga teist liikuvvahendit kas riigi residendist üksuse omandina ja / või kasutuses olevana või mitteresidendi omandina ja residendist üksuse kasutuses olevana. Tehingud, mis puudutavad seda tüüpi vahendite omamist (kapitali kogumahutus põhivarasse) ja kasutamist (rentimine, kindlustus jne) loetakse kuuluvaks riigi majanduse juurde, kui omanik ja/või kasutaja on resident. Kapitalirendi korral on eeldatud omaniku vahe- tust. 40 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd e) nafta, loodusliku gaasi jne leiukohti, mis asuvad väljaspool riigi mandrilava olevates territoriaalvetes ja kus töötavad territooriumi residen- dist üksused vastavalt esitatud definitsioonile. 2. 06. Majandusterritoorium ei sisalda eksterritoriaalseid enklaave (st riigi geograafilise territooriumi osi, mida kasutatakse teiste riikide valitsusasu- tuste, Euroopa Liidu institutsioonide või rahvusvaheliste organisatsioonide poolt vastavalt riikidevahelistele lepingutele ja kokkulepetele (2)). 2. 07. Majandushuvide keskuse mõiste näitab, et majandusterritooriumil leidub koht, kus või millest lähtudes üksus tegutseb ja kavatseb jätkata majandustegevust või tehinguid märkimisväärses mahus kas määramata või lõpliku, kuid piisavalt pika ajavahemiku jooksul (vähemalt üks aasta või rohkem). Siit järgneb, et üksused, mis teostavad tehinguid mitme riigi majandusterritooriumil peavad omama majandushuvide keskust igas üksikus riigis. Maa ja ehitiste omamine majandusterritooriumil loetakse iseenesest piisavaks, et omanikul oleks seal majandushuvide kes- kus. 2. 08. Nende definitsioonide baasil, võib riigi residentideks peetavaid üksusi jaotada järgmiselt: a) üksused, mille kõik tehingud on põhiliselt seotud tootmise, rahanduse, kindlustuse või ümberjaotusega oma tehingute kõikides iseloomuli- kes detailides, välja arvatud need tehingud, mis on seotud maa ja ehitiste omamisega; b) üksused, mille peamiseks tegevusalaks on tarbimine (3), välja arvatud need tehingud, mis on seotud maa ja ehitiste omamisega; c) kõik üksused maa ja ehitiste omanikena, välja arvatud omanikud territooriumivälistes enklaavides, mis on osa teiste riikide majandusterri- tooriumist või on riigid sui generis (vt lõik 2. 6). 2. 09. Tehingute osas peamiselt tootmise, rahanduse, kindlustuse või ümberjaotusega seotud üksuste korral (v. a nende maa ja ehitiste omamisega seo- tud tehingud) eristatakse järgmiseid võimalusi: a) tegevus toimub ainult riigi majandusterritooriumil. Üksused, mis teostavad sellist tegevust on riigi residendist üksused; b) tegevus toimub vähemalt ühe aasta jooksul erinevate riikide majandusterritooriumil. Sel juhul peetakse residendist üksuseks ainult seda üksuse osa, mis omab majandushuvide keskust riigi majandusterritooriumil. See võib olla: 1) kas institutsionaalne residendist üksus (vt lõik 2. 12), mille tegevus välismaailmas aasta või pikema ajavahemiku jooksul jäetakse arves- tusest välja ja käsitletakse eraldi (4) või 2) tinglik residendist üksus (vt lõik 2. 15) oma tegevuse osas, mida teostati riigis aasta jooksul või kauem üksuse poolt, mis on teise riigi resident. 2. 10. Kui on tegemist üksustega, mille põhitegevus on tarbimine (välja arvatud nende roll maa ja ehitiste omanikena), siis nende hulka kuuluvaid majanduslike huvide keskusega antud riigis kodumajapidamisi peetakse residentüksusteks isegi siis, kui nad lahkuvad lühemaks ajaks välismaale (lühemaks perioodiks kui üks aasta). Nende hulka loetakse eelkõige: a) piiriülesed töötajad, st inimesed, kes iga päev ületavad piiri naaberriigis töötamiseks; (2) Territooriumid, mida kasutatakse Euroopa Liidu institutsioonide ja rahvusvaheliste organisatsioonide poolt, moodustavad riigi sui generis territooriumid. Sellise riigi tun- nusjooneks on see, et ainukeseks residendiks on institutsioonid ise (vaata lõik 2. 10. e). (3) Tarbimine ei ole kodumajapidamise ainuke võimalik tegevus. Kodumajapidamine kui ettevõtja võib teostada igat liiki majandustegevust. (4) Kui tegevus toimub lühema perioodi jooksul kui aasta, siis ei pea tegevus olema eraldatud tootja institutsionaalsest üksusest. Seda võib teha ka siis, kui tegevus, mis on mõeldud aastaks või pikemaks perioodiks, on mitteoluline ja siis, kui tegevuse eesmärk on seadmete installeerimine välismaal. Üksust, mis on teise riigi resident ja mis tegeleb riigis ehitustegevusega lühema perioodi jooksul kui aasta, peetakse seotuks majanduslike huvide keskusega antud riigi majandusterritooriumil, kui ehitustegevuse tulemus on kapitali kogumahtus põhivarasse. Seetõttu tuleb sellist üksust käsitleda kui tinglikku residendist üksust. 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 41 b) hooajatöötajad, st inimesed, mis lahkuvad riigist mõneks kuuks, kuid vähemaks kui aasta, et töötada teise riigi sektoris, kus vajatakse ajuti- selt lisatööjõudu; c) turistid, patsiendid, üliõpilased (5), külalisametnikud, ärimehed, müügimehed, kunstnikud ja meremehed, kes reisivad välismaale; d) kohapeal värvatud töölised, kes töötavad võõrriigi eksterritoriaalsetes enklaavides; e) f) Euroopa Liidu institutsioonide ja tsiviil- või sõjaväe rahvusvaheliste organisatsioonide ametnikud, kui nende organisatsioonide peakorterid asuvad eksterritoriaalsetes enklaavides; riigi valitsusametnikud, elanikud või sõjaväe esindajad (kaasa arvatud nende kodumajapidamised), mis asetsevad territoriaalsetes enklaavi- des. 2. 11. Kõiki üksuseid kui maa ja / või ehitiste (mis moodustavad majandusterritooriumi osa) omanikke, peetakse selle riigi, kus neile kuuluv maa või ehitised asuvad, residendist üksusteks või tinglikeks residendist üksusteks (vt lõik 2. 15). INSTITUTSIONAALSED ÜKSUSED 2. 12. Definitsioon: Institutsionaalne üksus on väikseim majanduslike otsuste tegemise keskus, mida iseloomustab käitumise ühetaolisus ja otsusta- mise autonoomia oma põhifunktsioonide teostamisel. Residendist üksus moodustab institutsionaalse üksuse, kui tal on otsusta- mise autonoomia oma peamise funktsiooni osas ja ta kas peab täielikku arvepidamist või peab tema kohta olema võimalik vaja- duse korral koostada nii majanduslikust kui ka juriidilisest vaatekohast lähtuvat täielikku arvepidamist. Selleks, et üksus omaks otsustamise autonoomiat oma peamise funktsiooni osas, peab ta: a) olema võimeline omama kaupu või vara; siis on ta ka võimeline vahetama omandiõigust kaupadele või varale tehingutes teiste institutsio- naalsete üksustega; b) olema võimeline vastu võtma majandusotsuseid ja teostama majandustegevust, mille eest ta ise otseselt vastutab ja seaduse ees aru annab; c) olema võimeline võtma omapoolseid varalisi kohustusi, vastu võtma teisi kohustusi või tulevasi kohustusi ja sõlmima lepinguid. Selleks, et saaks öelda, et üksus peab täielikku arvepidamist, peab üksus tegema arvepidamise sissekandeid kõikide oma majandus- ja finantste- hingute kohta, mis toimusid arvestusperioodi jooksul, aga samuti peab ta koostama vara ja kohustuste bilanssi. 2. 13. Allpool toodud printsiipe rakendatakse siis, kui üksustel puuduvad selged institutsionaalse üksuse tunnused: a) kodumajapidamistel on alati otsustamise autonoomia tarbimise kui oma peamise funktsiooni suhtes ja peavad seetõttu olema institutsio- naalsed üksused, isegi juhul, kui neil ei ole täielikku arvepidamist; b) üksused, millel ei ole täielikku arvepidamist ja mille jaoks on võimatu või mõttetu koostada täielikku arvepidamist, ühendatakse institut- sionaalsete üksustega, mille arvepidamisega nende arvepidamine on seotud; c) üksused, millel on täielikku arvepidamist, kuid ei oma otsuste autonoomiat oma peamiste funktsioonide suhtes, on ühendatud üksustega, mis neid kontrollivad; d) institutsionaalse üksuse definitsioonile vastavaid üksuseid käsitletakse nendena isegi juhul kui nad ei avalda oma arvepidamist; e) üksusi, mis moodustavad osa üksuste rühmast, mis tegutsevad tootmises ja peavad täielikku arvepidamist, peetakse institutsioonilisteks üksusteks isegi siis kui nad on osa oma otsuste autonoomiast loovutanud keskusele (valdusettevõttele), mis vastutab grupi üldjuhtimise eest; valdusettevõtet peetakse tema poolt kontrollitavatest üksustest eraldiseisvaks institutsionaalseks üksuseks kui “b” ei ole kohaldatav; (5) Üliõpilasi käsitletakse alati kui residente, sõltumata sellest, kui kaua nad välismaal õpivad. 42 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd f) kvaasikorporatiivsed ettevõtted peavad täielikku arvepidamist ja ei oma iseseisvat juriidilist staatust. Siiski on nende majanduslik ja finant- siline käitumine erinev nende omanike käitumisest ja sarnane ettevõtete omale. Seetõttu omistatakse neile autonoomne otsustusvõime ja vaadeldakse kui teistest erinevaid institutsionaalseid üksuseid. 2. 14. Valdusettevõtted on institutsionaalsed üksused, mille peamiseks funktsiooniks on tütarettevõtete grupi kontrollimine ja juhtimine. 2. 15. Tinglikke residendist üksusi defineeritakse kui: a) mitteresidendist üksuste neid osi, mis omavad majandushuvide keskust (see tähendab, et enamikul juhtudel nad teostavad majandustehin- guid aasta või pikema perioodi jooksul või tegelevad ehitustegevusega aasta või lühema perioodi jooksul kui ehitustegevuse tulemuseks on kapitali kogumahutus põhivarasse) riigi majandusterritooriumil; b) mitteresidendist üksused maa või ehitiste omanikena riigi majandusterritooriumil, kuid ainult antud maad või ehitisi puudutavate tehin- gute suhtes. Tinglikke residendist üksusi, isegi kui nad peavad osalist arvepidamist ja ei oma alati otsustamise autonoomiat, käsitletakse kui institutsionaal- seid üksusi. 2. 16. Kokkuvõttes peetakse institutsionaalseteks üksusteks: a) üksusi, mis omavad täielikku arvepidamist ja otsustamise autonoomiat: 1) era- ja avaliku sektori ettevõtteid; 2) kooperatiive või osaühinguid kui tunnustatud iseseisvaid juriidilisi üksusi; 3) eri õigusaktiga iseseisva juriidilise üksusena tunnustatud avaliku sektori tootjaid; 4) iseseisva juriidilise üksusena tunnustatud kasumitaotluseta institutsioone; 5) valitsusasutusi; b) üksusi, mis omavad täielikku arvepidamist ja millel on otsustamise autonoomia: kvaasikorporatiivsed ettevõtteid (vt lõik 2. 13. f); c) üksusi, mis ei oma tingimata täielikku arvepidamist, kuid mis vastavalt kokkuleppele omavad otsuste autonoomiat: 1) kodumajapidamisi; 2) tinglikke residendist üksusi (vt lõik 2. 15). INSTITUTSIONAALSED SEKTORID 2. 17. Koondnäitajate vajadus on tingitud sellest, et individuaalseid institutsionaalseid üksusi on võimatu vaadelda eraldi. Nad tuleb ühendada rühma- desse, mida nimetatakse institutsionaalseteks sektoriteks ehk lihtsalt sektoriteks, millest mõned jaotatakse allsektoriteks. Tabel 2. 1. — Sektorid ja allsektorid Sektorid ja allsektorid Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted Finantsinstitutsioonid Keskpank Muud monetaarsed finantsinstitutsioonid Muud finantsvahendusettevõtted peale kindlustusseltside ja pensionifondide Finantsvahenduse abiettevõtted Kindlustusseltsid ja pensionifondid S. 11 S. 12 S. 121 S. 122 S. 123 S. 124 S. 125 Avalik sektor ja allsektorid Rahvuslikud erasektorid ja allsektorid Väliskapitali kontrolli all olevad sektorid ja allsektorid S. 11001 S. 11 002 S. 11003 S. 12201 S. 12202 S. 12203 S. 12301 S. 12401 S. 12501 S. 12302 S. 12402 S. 12502 S. 12303 S. 12403 S. 12503 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 43 Sektorid ja allsektorid Avalik sektor ja allsektorid Rahvuslikud erasektorid ja allsektorid Väliskapitali kontrolli all olevad sektorid ja allsektorid Valitsemissektor Keskvalitsus Osariigi / liidumaa valitsus Kohalik omavalitsus Sotsiaalkindlustusfondid Kodumajapidamised S. 13 S. 1311 S. 1312 S. 1313 S. 1314 S. 14 Tööandjad (kaasa arvatud üksiktöötajad) S. 141 + S. 142 Töötajad Omanditulu saajad Pensionisaajad Muude siirdetulude saajad Muud kodumajapidamised Kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta ins- titutsioonid Välismaailm Euroopa Liit ELi liikmesriigid ELi institutsioonid Kolmandad riigid ja rahvusvahelised organisatsioo- nid S. 143 S. 1441 S. 1442 S. 1443 S. 145 S. 15 S. 2 S. 21 S. 211 S. 212 S. 22 2. 18. Iga sektor ja allsektor koondab endasse sarnase majandusliku käitumisega institutsionaalsed üksused. Institutsionaalsed üksused rühmitatakse sektoritesse vastavalt sellele, mis liiki tootjatega on tegemist ja sõltuvalt põhitegevusest ning -funktsioo- nist, mida peetakse määravaks nende majandusliku käitumise jaoks. Sektor jaotatakse allsektoriteks vastavalt sellele sektorile olulisele kriteeriumile. See võimaldab üksuste majanduslikku käitumist täpsemalt kirjel- dada. Sektorite ja allsektorite kontod registreerivad kõik süsteemiga hõlmatud institutsionaalsete üksuste tegevused, sh nii põhi- kui kõrvaltegevused. Iga institutsionaalne üksus kuulub ainult ühte sektorisse või allsektorisse. 2. 19. Kui institutsionaalse üksuse põhifunktsiooniks on kaupade ja teenuste tootmine, siis on vajalik otsustada, missuguse sektori juurde ta peaks olema paigutatud — kõigepealt tuleb eristada tootja liik. ESAs on eristatakse kolme liiki tootjaid: a) era- ja avaliku sektori turutootjad (vt lõik 3. 24 ja tabel 3. 1); b) eratootjad enda lõpptarbeks (vt lõik 3. 25 ja tabel 3. 1); c) era- ja avaliku sektori muud turuvälised tootjad (vt lõik 3. 26 ja tabel 3. 1). Turutootjatest institutsionaalsed üksused klassifitseeritakse kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtete (S. 11), finantsinstitutsioonide (S. 12) või kodumajapidamiste sektorisse (S. 14). Institutsionaalsed üksused, mis on eratootjad enda lõpptarbeks, on klassifitseeritud kodumajapidamiste sektorisse (S. 14) koos kodumajapidamis- tele kuuluvate juriidilise isiku õigusteta üksustega (vt lõik 3. 30). Institutsionaalsed üksused, mis on teised turuvälised tootjad, klassifitseeritakse valitsemissektorisse (S. 13) või kodumajapidamisi teenindavate kasumitaotluseta institutsioonide sektorisse (S. 15). 44 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd 2. 20. Tabel 2. 2 näitab tootja liiki, põhitegevusala ja igale sektorile iseloomulikke funktsioone. Tabel 2. 2. — Tootja tüüp, põhitegevusalad ja funktsioonid sektorite kaupa Sektor Ettevõtja liik Põhitegevusala ja funktsioonid Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted (S. 11) (vt lõik 2. 21) Finantsinstitutsioonid (S. 12) (vt lõik 2. 32) Turutootja Kaupade ja mittefinantsteenuste tootmine Turutootja Finantsvahendus, k. a kindlustus Finantsvahenduse abitegevus Valitsemissektor (S. 13) (vt lõik 2. 68) Avaliku sektori muu turuväline tootja Muu turuvälise toodangu tootmine ja pakkumine kollektiivseks ja individuaalseks tarbimiseks ning tehingute teostamine, mis on seotud rahvatulu ja –rikkuse ümberjaotamisega Kodumajapidamised (S. 14) — kui tarbijad — kui ettevõtjad (vt lõik 2. 75) Kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid (S. 15) (vt lõik 2. 87) Turutootja või eratootja enda lõpptarbeks Muu turuväline eratootja Tarbimine Turutoodangu ja enda lõpptarbeks toodangu tootmine Muu turuvälise toodangu tootmine ja pakkumine individuaalseks tar- bimiseks Välismaailm (S. 2) on institutsionaalsete üksuste rühm (vt lõik 2. 89), mida ei iseloomusta sarnased eesmärgid ja käitumisliigid; see võtab kokku mitteresidendist institutsionaalsed üksused niivõrd, kuivõrd nad teostavad tehinguid residendist institutsionaalsete üksustega. KAUPU JA MITTEFINANTSTEENUSEID TOOTVAD ETTEVÕTTED (S. 11) 2. 21. Definitsioon: Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtete sektor koosneb institutsionaalsetest üksustest, mille jaotus- ja finantstehingud on eristatavad nende omanike vastavatest tehingutest, mis on turutootjad (vt lõigud 3. 31, 3. 32 ja 3. 37) ning mille põhitegevu- sala on kaupade ja mittefinantsteenuste tootmine (6). 2. 22. Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtete sektor hõlmab ka kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvaid kvaasikorporatiivseid ettevõtteid. 2. 23. Mõiste “kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted” tähistab kõiki üksusi, mis on tunnustatud iseseisvate juriidiliste üksustena ja mis on turutootjad, mille põhitegevusalaks on kaupade ja mittefinantsteenuste tootmine. Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted on järgmised institutsionaalsed üksused: a) era- ja avaliku sektori ettevõtted, mis on turutootjad ning tegelevad peamiselt kaupade ja mittefinantsteenuste tootmisega; b) c) d) iseseisvate juriidiliste üksustena tunnustatud kooperatiivid ja osaühingud, mis on turutootjad ning tegelevad peamiselt kaupade ja mittefi- nantsteenuste tootmisega; avaliku sektori tootjad, mida vastavalt spetsiaalsetele õigusaktidele käsitletakse iseseisvate juriidiliste üksustena ja mis on turutootjad ning tegelevad peamiselt kaupade ja mittefinantsteenuste tootmisega; kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvaid ettevõtteid teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid või liidud, mida tunnustatakse iseseisvate juriidiliste üksustena, mis on turutootjad ning tegelevad peamiselt kaupade ja mittefinantsteenuste tootmisega (7); (6) Kokkuleppe kohaselt on turgu reguleerivad asutused, mille ainsaks või põhitegevusalaks on põllumajandus- või muu toiduainete toodangu ostmine, ladustamine ja müümine, klassifitseeritud S. 11 all (vt lõik 2. 69 märkus 11). (7) Kaasa arvatud institutsioonid, mida finantseeritakse vabatahtlikest kvaasi-fiskaalse olemusega maksetest. Need nõutakse sisse tootjatelt üksuste poolt, mille põhitegevu- sala on teenuste pakkumine. Selliseid makseid käsitletakse turuteenuste ostmisena. 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 45 e) f) valdusettevõtted (vt lõik 2. 26), mis kontrollivad ettevõtete gruppi ning on turutootjad, kui ettevõtete grupi kui terviku peamine tegevusala (mõõdetuna lisandväärtuse alusel) on kaupade ja mittefinantsteenuste tootmine; era ja avaliku sektori kvaasikorporatiivsed ettevõtted, mis on turutootjad ning tegelevad peamiselt kaupade ja mittefinantsteenuste tootmi- sega. 2. 24. Mõiste “kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad kvaasikorporatiivsed ettevõtted” tähistab kõiki üksusi, millel puudub iseseisev juriidiline staatus, kuid mis on turutootjad ja tegelevad peamiselt kaupade ja mittefinantsteenuste tootmisega ning vastavad tingimustele, mille alusel nad tunnis- tatakse kvaasikorporatiivseteks ettevõteteks. (vt lõik 2. 13. f). Kvaasikorporatiivsed ettevõtted peavad pidama täielikku arvestust ja nad tegutsevad nii, nagu oleks tegemist ettevõtetega. Nende de facto suhe oma omanikuga on sama, mis ettevõttel oma aktsionäridega. Sellisel juhul klassifitseeritakse kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad kvaasikorporatiivsed ettevõtted ehk kaupu ja mittefinantsteenuseid toot- vad kvaasikorporatiivsed ettevõtted, mille omanikeks on kodumajapidamised, valitsusüksused või kasumitaotluseta institutsioonid koos kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtetega kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtete sektorisse. Täieliku arvepidamise olemasolu, kaasa arvatud bilanss, ei ole piisav tingimus selleks, et turutootjat käsitletaks kvaasikorporatiivse ettevõttena. Seetõttu ei ole osaühingud ja avaliku sektori tootjad (v. a need, mis on hõlmatud punktides 2. 23. a, b, c ja f ning füüsilise isiku ettevõtted) kind- lalt eristatavad institutsionaalsed üksused isegi siis, kui nad peavad täielikku arvepidamist, kuna neil puudub otsustusautonoomia. Nende juhti- mist kontrollib nende omanikuks olev kodumajapidamine, kasumitaotluseta organisatsioon või valitsus. 2. 25. Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtete sektor hõlmab ka kõiki tinglikke residendist üksusi (vt lõik 2. 15), mida kokkuleppe kohaselt on käsitletud kui kvaasikorporatiivseid ettevõtteid. 2. 26. Kontrolli ettevõtete üle on defineeritud võimena kujundada üldist ettevõtte poliitikat valides selleks vajaduse korral sobivad direktorid. Üks institutsionaalne üksus (ettevõte, kodumajapidamine või valitsusüksus) omab kontrolli teise ettevõtte üle, kui ta omab üle poole hääleõigu- sega aktsiatest või kontrollib muul viisil enam kui poolte aktsiaomanike hääleõigust. Lisaks sellele saab valitsus omada kontrolli ettevõtte üle vastavalt konkreetsete õigusaktide sätetele või regulatsioonidele, mis annab valitsusele õiguse kujundada ettevõttepoliitikat ja määrata ameti- kohtadele direktoreid. Selleks, et kontrollida enam kui poolte aktsiaomanike hääleõigust, ei pea institutsionaalne üksus ise omama ühtegi hääleõigusega aktsiat. Ette- võte C võib olla teise ettevõtte B tütarettevõte, milles kolmas ettevõte A omab enamuse hääleõigusega aktsiatest. Selleks, et ettevõte C oleks ettevõtte B tütarettevõte, on vajalik järgnev: ettevõte B kontrollib rohkem kui poolte aktsiaomanike hääleõigust ette- võttes C või on ettevõte B ettevõtte C selline aktsiaomanik, kellel on õigus ametisse nimetada ja ametist vabastada enamust C direktoritest. 2. 27. Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtete sektor jaguneb kolme allsektorisse: a) avaliku sektori kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted (S. 11001); b) rahvuslikud kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad eraettevõtted (S. 11002); c) väliskapitali kontrolli all olevad kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted (S. 11003). Allsektor: avaliku sektori kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted (S. 11001) 2. 28. Definitsioon: Avaliku sektori kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtete allsektor koosneb kõigist kaupu ja mittefinantsteenuseid toot- vatest ettevõtetest ja kvaasikorporatiivsetest ettevõtetest, mis alluvad valitsusüksuste kontrollile (vt lõik 2. 26). 2. 29. Avaliku sektori kvaasikorporatiivsed ettevõtted on kvaasikorporatiivsed ettevõtted, mille otseseks omanikuks on valitsusüksused. 46 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd Allsektor: rahvuslikud kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad eraettevõtted (S. 11002) 2. 30. Definitsioon: Rahvuslike kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate eraettevõtete allsektor koosneb kõigist kaupu ja mittefinantsteenuseid tootva- test ettevõtetest ja kvaasikorporatiivsetest ettevõtetest, mida ei kontrolli valitsus või mitteresidendist institutsionaalsed üksused. Sellesse allsektorisse kuuluvad kõik kasumitaotluseta institutsioonid, mis on kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtete sektoris (vt lõik 2. 23. d). See allsektor sisaldab otsese välisinvesteeringuga ettevõtteid ja kvaasikorporatiivseid ettevõtteid (vt lõik 4. 65), mida ei klassifitseerita väliskapi- tali kontrolli all olevate kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtete allsektoris (S. 11003). Allsektor: väliskapitali kontrolli all olevad kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted (S. 11003) 2. 31. Definitsioon: Väliskapitali kontrolli all olevate kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtete allsektor koosneb kõigist kaupu ja mittefi- nantsteenuseid tootvatest ettevõtetest ja kvaasikorporatiivsetest ettevõtetest, mida kontrollivad mitteresidendist institutsionaalsed üksused (vt lõik 2. 26). Sellesse allsektorisse kuuluvad: a) kõikide mitteresidendist ettevõtete tütarettevõtted; b) c) kõik ettevõtted, mida kontrollivad mitteresidendist institutsionaalsed üksused, mis ise ei ole ettevõtted. Näiteks ettevõte, mida kontrollib välisriigi valitsus või ettevõte, mida kontrollib (kooskõlastatult) rühm mitteresidendist üksusi; kõiki juriidilise isiku õigusteta tootjate ning mitteresidendist ettevõtete filiaale ja muid juriidilise isiku õigusteta üksuseid, mis on tinglikud residendist üksused, tuleb käsitleda kui kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvaid kvaasikorporatiivseid ettevõtteid (vt lõik 2. 25). FINANTSINSTITUTSIOONID (S. 12) 2. 32. Definitsioon: Finantsinstitutsioonid (S. 12) koosnevad kõigist ettevõtetest või kvaasikorporatiivsetest ettevõtetest, mille peamiseks tegevusalaks on finantsvahendus (finantsvahendusettevõtted) ja / või finantsabitegevused (finantsvahenduse abiettevõtted). (7). Finantsvahendus on tegevus, mille käigus institutsionaalne üksus omandab finantsvara ja samal ajal võtab endale kohustusi (vt lõik 2. 34) omal vastutusel (vt lõik 2. 33), astudes turul finantstehingutesse. (vt lõigud 2. 37–2. 38). Finantsvahendajate varal ja kohustustel on erinevad tunnused, mis tähendab seda, et fonde teisendatakse pakitakse finantsvahenduse protsessis ümber vasta- valt nende tagastamistähtajale, skaalale, riskile ja muudele sarnastele tingimustele. Finantsabitegevused on tegevused, mis on lähedalt seotud finantsvahendusega, kuid mis ei ole iseenesest finantsvahendus (vt lõik 2. 39). 2. 33. Finantsvahenduse protsessis liiguvad fondid kolmandate osapoolte vahel, kus ühel pool esineb fondide ülejääk ja teisel pool nende puudus. Finantsvahendaja ei toimi lihtsalt teiste institutsionaalsete üksuste agendina, vaid võtab endale riski, omandades finantsvara ja võttes kohustusi omal vastutusel. 2. 34. Finantsvahenduse protsessi võivad olla kaasatud igat liiki kohustused, välja arvatud alaliik muud makstaolevad arved (AF. 7). Finantsvahenduse protsessi kaasatud finantsvara võib klassifitseerida igasse alaliiki, välja arvatud kindlustustehnilised eraldised (AF. 6), kuid kaa- saarvatud kategooria muud saadaolevad arved (faktooring). Lisaks võivad finantsvahendusettevõtted investeerida oma fonde mittefinantsvarasse nagu näiteks kinnisvara. Selleks, et tegemist oleks finantsvahendajaga, peab ettevõte siiski võtma endale kohustusi turul ja vahendeid teisen- dama. Seetõttu arvatakse kinnisvaraettevõtted siit välja (NACE versioon 1 jaotus 70). (8) Vastavalt kokkuleppele kaasatakse sektorisse S. 12 valdusettevõtted, mis ainult kontrollivad ja juhivad tütarfirmade rühma, mille peamiseks tegevusalaks on finantsvahen- dus ja / või finantsabiteenuste osutamine (vt lõik 2. 43. ) ning kasumitaotluseta institutsioonid, mida tunnustatakse kui finantsinstitutsioone teenindavaid iseseisvaid jurii- dilisi üksusi (vt lõik 2. 44. ). 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 47 2. 35. Kindlustusseltside ja pensionifondide peamiseks funktsiooniks on riskide ühendamine. Selliste institutsioonide peamised kohustused on kindlus- tustehnilised eraldised (AF. 6). Eraldiste vastandiks on kindlustusseltside ja pensionifondide investeeringud, mistõttu need üksused käituvad kui finantsvahendusettevõtted. 2. 36. Investeerimisfondid võtavad endale kohustusi peamiselt aktsiate emiteerimise teel (AF. 52). Finantsvara ja / või kinnisvara omandamisega need fondid teisendatakse. Seetõttu käsitletakse investeerimisfonde kui finantsvahendajaid. Nagu ka teiste ettevõtete puhul mõjutab vara ja kohus- tuste iga muutus, mis pole seotud nende oma aktsiatega, nende omavahendeid (vt lõik 7. 05). Kuna omavahendite hulk on tavaliselt võrdne investeerimisfondi osakute väärtusega, siis iga muutus fondi varas ja kohustustes kajastub ka nende osakute turuhinnas. Investeerimisfonde, mis investeerivad vaid kinnisvarasse, käsitletakse samuti finantsvahendajatena. 2. 37. Finantsvahendus on üldreeglina piiratud turul toimuvate finantstehingutega. Teisisõnu peab vara omandamine ja kohustuste võtmine toimuma koos laiema inimrühma või selle suhteliselt suure alamrühmaga. Kui tegevus piirdub väikese inimrühma või perekonnaga, ei leia finantsvahen- dus tavaliselt aset. Finantsvahenduse alla ei kuulu riigikassa teenuse pakkumine firmade rühmale. Need institutsionaalsed üksused rühmitatakse sektoritesse vastavalt firmade rühma peamisele tegevusalale majandusterritooriumil. Siiski, juhul kui riigikassa teenuseid pakkuv institutsio- naalne üksus allub finantsjärelvalvele, klassifitseeritakse ta kokkuleppe kohaselt finantsinstitutsioonide sektorisse. 2. 38. Esineb ka erandeid üldisele põhimõttele, mille kohaselt finantsvahendus piirdub ainult turul tehtavate tehingutega. Näiteks, munitsipaaloman- duses olevad krediidi- ja hoiupangad, mis sõltuvad olulisel määral vastavast kohalikust omavalitsusest või kapitalirendi ettevõtted, mis vahen- dite omandamisel või investeerimisel sõltuvad emafirmade rühmast. Siiski peab nende laenutegevus või hoiustamine olema sõltumatu vastavast kohalikust omavalitsusest või emafirmade rühmast selleks, et klassifitseerida neid finantsvahendajaks. 2. 39. Finantsabiteenused koosnevad täiendavatest teenustest, mis on vajalikud tehingute sooritamiseks finantsvara ja kohustustega või fondide teisen- damiseks või ümberpakkimiseks. Finantsvahenduse abiettevõtted ei võta finantsvara või kohustusi omandades endale riske. Nende ülesanne on finantsvahendusele kaasaaitamine. 2. 40. Finantsinstitutsioonide sektorisse (S. 12) kuuluvad järgnevad institutsionaalsed üksused: a) era- või avaliku sektori ettevõtted, mille peamiseks tegevusalaks on finantsvahendus ja / või finantsabiteenuste osutamine; b) kooperatiivid ja osaühingud, mida tunnustatakse iseseisvate juriidiliste üksustena ja mille peamiseks tegevusalaks on finantsvahendus ja / või finantsabiteenuste osutamine; c) avaliku sektori tootjad, mida vastavate õigusaktide kohaselt käsitletakse sõltumatute juriidiliste üksustena ning mille peamiseks tegevuseks on finantsvahendus ja / või finantsabiteenuste osutamine; d) kasumitaotluseta institutsioonid, mida tunnustatakse iseseisvate juriidiliste üksustena ning mille peamiseks tegevuseks on finantsvahendus ja / või finantsabiteenuste osutamine või mis teenindavad finantsinstitutsioone; e) f) valdusettevõtted (vt lõik 2. 14) kui tütarettevõtete rühma kui terviku peamiseks tegevuseks majandusterritooriumil on finantsvahendus ja / või finantsabiteenuste osutamine; juriidilise isiku õigusteta investeerimisfondid, mis koostavad investeeringuportfelle osalejate rühmale ja mille juhtimist teostab tavaliselt mõni teine finantsinstitutsioon. Kokkuleppe kohaselt on sellised fondid neid juhtivast finantsinstitutsioonist eraldiseisvad institutsionaalsed üksused; g) kvaasikorporatiivsed finantsinstitutsioonid: 1) juriidilise isiku õigusteta üksused, mille peamiseks tegevusalaks on finantsvahendus ja mis alluvad regulatsioonidele ja järelvalvele (mida enamasti klassifitseeritakse muude monetaarsete finantsinstitutsioonide allsektoris või kindlustusseltside ja pensionifondide all- 48 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd sektoris) ja mida käsitletakse otsustamise autonoomiat omavatena ning millel on omanikest sõltumatu juhtkond. Nende majandus- ja finantskäitumine on sarnane finantsinstitutsiooni omaga. Seetõttu käsitletakse neid kui eraldiseisvaid institutsionaalseid üksusi. Näiteks võib tuua mitteresidendist finantsinstitutsioonide allüksused (nt filiaalid); 2) muud juriidilise isiku õigusteta üksused, mille peamiseks tegevusalaks on finantsvahendus, kuid mis ei allu regulatsioonidele ja järel- valvele, on kvaasikorporatiivsed finantsinstitutsioonid vaid juhul kui nad vastavad kvaasikorporatiivsete ettevõtete tingimustele (vt lõik 2. 13. f); 3) juriidilise isiku õigusteta üksused, mille peamiseks tegevusalaks on finantsabiteenuste osutamine, on kvaasikorporatiivsed finantsinsti- tutsioonid vaid juhul kui nad vastavad kvaasikorporatiivsete ettevõtete tingimustele (vt lõik 2. 13. f). 2. 41. Finantsinstitutsioonid on jaotatud viide allsektorisse: a) keskpank (S. 121); b) muud monetaarsed finantsinstitutsioonid (S. 122); c) muud finantsvahendusettevõtted, v. a kindlustusseltsid ja pensionifondid (S. 123); d) finantsvahenduse abiettevõtted (S. 124); e) kindlustusseltsid ja pensionifondid (S. 125). Muude monetaarsete finantsinstitutsioonide allsektor on ekvivalentne 1993 SNA 4. 88–4. 94 poolt defineeritud muude hoiuettevõtete allsekto- riga. Kui muude monetaarsete finantsinstitutsioonide allsektor (vt lõik 2. 48) peab katma neid finantsvahendajaid, mille kaudu keskpanga raha- poliitika mõju ulatub teiste majandusüksusteni, siis muude hoiuasutuste allsektor on SNA 1993 poolt defineeritud lähtuvalt laiemast raha tähendusest. Allsektorid S. 121 ja S. 122 langevad kombineerituna kokku Euroopa Rahainstituudi (EMI) poolt statistilistel eesmärkidel defineeri- tud monetaarsete finantsinstitutsioonidega. (vt lõik 2. 49). 2. 42. Välja arvatud allsektor S. 121 võib igat allsektorit jagada omakorda alljärgnevalt: a) avaliku sektori finantsinstitutsioonid; b) rahvuslikud erafinantsinstitutsioonid; c) väliskapitali kontrolli all olevad finantsinstitutsioonid. Selle alljaotuse kriteeriumid on samad mis kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtete puhul (vt lõigud 2. 26–2. 31). 2. 43. Valdusettevõtted, mis ainult kontrollivad ja juhivad tütarettevõtete rühma ning mille põhitegevusalaks on finantsvahendus ja / või finantsabitee- nuste osutamine, on klassifitseeritud muude finantsvahendusettevõtete allsektorisse, välja arvatud kindlustusseltsid ja pensionifondid (S. 123) (9). Siiski tuleb need valdusettevõtted, mis on ise finantsinstitutsioonid, paigutada allsektoritesse vastavalt nende peamisele finantstegevusalale. 2. 44. Kasumitaotluseta institutsioonid, mida tunnustatakse kui iseseisvaid juriidilisi üksusi ja mis teenindavad finantsinstitutsioone, aga mis ei tegele finantsvahendusega või abiteenuste osutamisega, on klassifitseeritud finantsvahenduse abiettevõtete allsektorisse (S. 124). Allsektor: keskpank (S. 121) 2. 45. Definitsioon: Allsektor keskpank (S. 121) koosneb kõigist finantsinstitutsioonidest ja kvaasikorporatiivsetest finantsinstitutsioonidest, mille pea- mine funktsioon on kodumaise raha emiteerimine, sise- ja välisväärtuse säilitamine ja riigi rahvusvaheliste reservide osaline või täielik hoidmine. (9) Valdusettevõtete klassifitseerimine finantsinstitutsioonide hulka erineb SNA 1993 4. 100 omast seetõttu, et säilitada ühilduvust EMI poolt statistilistel eesmärkidel definee- ritud monetaarsete finantsinstitutsioonidega ja kindlustusseltside ametliku statistikaga. 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 49 2. 46. Alljärgnevad finantsvahendusettevõtted klassifitseeritakse allsektorisse S. 121: a) rahvuslik keskpank, kaasa arvatud juhul, kui ta kuulub Euroopa keskpangasüsteemi; b) avaliku sektori poolt asutatud kesksed rahaasutused (nt asutused, mis juhivad börsi või emiteerivad raha), mis peavad täielikku arvepida- mist ja mis on oma otsustes valitsusest sõltumatud. Enamasti viiakse selliseid tegevusi ellu keskvalitsuse siseselt või keskpanga siseselt. Sel juhul ei eksisteeri eraldiseisvaid institutsionaalseid üksusi. 2. 47. Allsektor S. 121 ei hõlma asutusi ja üksusi, välja arvatud keskpank, mis reguleerivad või teostavad finantsinstitutsioonide ja -turgude üle järel- valvet. Need on klassifitseeritud allsektorisse S. 124 (10) (vt lõik 2. 58. g). Allsektor: muud monetaarsed finantsinstitutsioonid (S. 122) 2. 48. Definitsioon: Muude monetaarsete finantsinstitutsioonide allsektor (S. 122) koosneb kõigist finantsinstitutsioonidest ja kvaasikorporatiivsetest finantsinstitutsioonidest, välja arvatud allsektorisse keskpank kuuluvad, mille peamiseks tegevusalaks on finantsvahendus ja mille ülesanne on võtta vastu institutsionaalsetelt üksustelt, mis ei ole muud monetaarsed finantsinstitutsioonid, hoiuseid ja / või sul- geda hoiustele lähedasi asendajaid ning oma vastutusel anda laene ja / või investeerida väärtpaberitesse. 2. 49. Monetaarsed finantsinstitutsioonid (MFI) hõlmavad keskpanga (S. 121) ja muude monetaarsete finantsinstitutsioonide (S. 122) allsektoreid ning langevad kokku EMI poolt statistilistel eesmärkidel defineeritud monetaarsete finantsinstitutsioonidega (vt lõik 2. 41). 2. 50. MFI-sid ei või kirjeldada lihtsalt kui panku, kuna siia alla võivad kuuluda finantsinstitutsioonid, mis ei nimeta end pangaks ja mõnel juhul või- vad viimased olla osades riikides isegi keelatud. Samuti ei pruugi kõik finantsinstitutsioonid, mis nimetavad end pankadeks, olla tegelikult MFId. Üldiselt on klassifitseeritud allsektorisse S. 122 järgnevad finantsvahendusettevõtted: a) kommertspangad, universaalpangad, laiaotstarbelised pangad; b) hoiupangad (kaasa arvatud usaldusühingute hoiupangad, hoiupangad ja laenuühingud), c) postkontori žiiroinstitutsioonid, postipangad, žiiropangad; d) maa krediidipangad, põllumajanduslikud krediidipangad; e) kooperatiivsed krediidipangad, krediidiühingud; f) eripangad (nt kaupmeeste pangad, emissioonide korraldajad, erapangad). 2. 51. Alljärgnevaid finantsvahendusettevõtteid võib samuti klassifitseerida allsektorisse S. 122, kus nende ülesandeks on saada avalikult sektorilt taga- simakstavaid vahendeid kas siis hoiuse või mõnes muus vormis. Näiteks pikaajaliste võlakirjade ja teiste võrreldavate väärtpaberite pidev emi- teerimine. Muul juhul tuleb nad klassifitseerida allsektorisse S. 123: a) ettevõtted, mis tegelevad hüpoteeklaenu tagamisega (kaasa arvatud ehitusühingud, hüpoteekpangad ja hüpoteegilaenu institutsioonid); b) investeerimisfondid (kaasa arvatud investeerimisühingud, usaldusfondid ja muud kollektiivsete investeeringute skeemid, näiteks kollektiiv- sed üksused ülekantavatesse väärtpaberitesse investeerimiseks — UCITS); c) munitsipaalsed krediidiinstitutsioonid. 2. 52. Allsektor S. 122 ei hõlma a) b) valdusettevõtteid, mis ainult kontrollivad ja juhivad peamiselt monetaarsetest finantsinstitutsioonidest koosnevat gruppi, kuid mis ise ei ole muud monetaarsed finantsinstitutsioonid. Need klassifitseeritakse allsektorisse S. 123 (vt lõik 2. 43); iseseisvate juriidiliste üksustena tunnustatud kasumitaotluseta institutsioone, mis teenindavad muid monetaarseid finantsinstitutsioone, kuid ei tegele finantsvahendusega. Need klassifitseeritakse allsektorisse S. 124 (vt lõik 2. 44). (10) Siin on erinevus 1993 SNA 4. 86 ja 4. 101 suhtes selleks, et esineks ühilduvus EMI poolt statistilistel eesmärkidel defineeritud monetaarsete finantsinstitutsioonidega. 50 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd Allsektor: muud finantsvahendusettevõtted peale kindlustusseltside ja pensionifondide (S. 123) 2. 53. Definitsioon: Allsektor muud finantsvahendusettevõtted peale kindlustusseltside ja pensionifondide (S. 123) koosneb kõigist finantsinstitutsioo- nidest ja kvaasikorporatiivsetest finantsinstitutsioonidest, mille peamiseks tegevusalaks on finantsvahendus, mis seisneb selliste kohustuste võtmises, mis ei esine raha, hoiuste ja / või hoiustele lähedaste asendajatena, on seotud selliste institutsionaalsete üksustega, mis ei ole monetaarsed finantsinstitutsioonid ja ei kuulu kindlustustehniliste eraldiste hulka. 2. 54. Allsektor S. 123 hõlmab erinevat liiki finantsvahendusettevõtteid, eriti aga neid, mis tegelevad peamiselt pikaajalise finantseerimisega. Enamusel juhtudel eristatakse neid domineeriva maksetähtaja alusel muude monetaarsete finantsinstitutsioonide allsektorist. Kindlustustehniliste eraldiste vormis olevate kohustuste puudumine tõmbab piiri, mis eristab seda kindlustusseltside ja pensionifondide allsektorist. 2. 55. Täpsemalt klassifitseeritakse allsektorisse S. 123 alljärgnevad finantsinstitutsioonid ja kvaasikorporatiivsed finantsinstitutsioonid kui nad ei ole MFId: a) kapitalirendiga tegelevad ettevõtted; b) ettevõtted, mille tegevuseks on järelmaksuga ostmine ja personaalse ja kommertsfinantseerimise pakkumine; c) faktoortehingutega tegelevad ettevõtted; d) väärtpaberite ja tuletisväärtpaberite (derivaatide) maaklerid (omal vastutusel); e) spetsialiseerunud finantsinstitutsioonid, mis hõlmavad riski ja arenduskapitali ettevõtteid, ekspordi ja impordi finantseerimise ettevõtteid; f) muud finantsvahendusettevõtted, mis on loodud selleks, et hoida vara väärtpaberites; g) finantsvahendusettevõtted, mis saavad hoiuseid ja / või nende lähedasi asendajaid ainult MFI-delt; h) valdusettevõtted, mis kontrollivad ja juhivad ainult tütarettevõtete rühma, mille peamiseks tegevusalaks on finantsvahendus ja / või finant- sabiteenused, aga mis ei ole ise finantsinstitutsioonid (vt lõik 2. 43). 2. 56. Allsektor S. 123 ei hõlma kasumitaotluseta institutsioone, mida tunnustatakse kui iseseisvaid juriidilisi üksusi ja mis teenindavad teisi finantsva- hendusettevõtteid peale kindlustusseltside ja pensionifondide, kuid ei tegele finantsvahendusega. Need on klassifitseeritud allsektorisse S. 124 (vt lõik 2. 44) Allsektor: finantsvahenduse abiettevõtted (S. 124) 2. 57. Definitsioon: Finantsvahenduse abiettevõtete allsektor (S. 124) koosneb kõigist finantsinstitutsioonidest ja kvaasikorporatiivsetest finantsinsti- tutsioonidest, mille peamiseks tegevusalaks on finantsabiteenuste osutamine, see tähendab tegevused, mis on finantsvahendu- sega otseselt seotud, aga ei ole ise finantsvahendus (vt lõik 2. 39). 2. 58. Täpsemalt klassifitseeritakse allsektorisse S. 124 järgnevad finantsinstitutsioonid ja kvaasikorporatiivsed finantsinstitutsioonid: a) kindlustusagendid, vara ja kahju hindamise eksperdid, kindlustus- ja pensionikonsultandid; b) laenumaaklerid, väärtpaberimaaklerid, investeeringute konsultandid; c) väärtpaberite emissiooni teostavad ettevõtted; d) ettevõtted, mille peamiseks funktsiooniks on garanteerida veksleid ja muid sarnaseid instrumente; e) ettevõtted, mis tegelevad tuletis- ja riskikindlustusinstrumentidega, nagu vahetuslepingud, futuurid ja optsioonid (ilma neid emiteerimata); 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 51 f) ettevõtted, mis loovad infrastruktuuri finantsturgude jaoks; g) kesksed finantsvahendusettevõtete ja finantsturgude üle järelvalvet teostavad üksused, kui nad on eraldiseisvad institutsionaalsed üksused; h) pensionifondide, investeerimisfondide haldurid; i) j) ettevõtted, mis tegelevad börsindusega ja kindlustusbörsindusega; kasumitaotluseta institutsioonid, mida tunnustatakse iseseisvate juriidiliste üksustena ja mis teenindavad finantsinstitutsioone, aga ei tegele finantsvahendusega ega finantsabiteenuste osutamisega (vt lõik 2. 44). 2. 59. Allsektor S. 124 ei hõlma valdusettevõtteid, mis ainult kontrollivad ja juhivad tütarettevõtete rühma, mille peamiseks tegevusalaks on finantsabi- teenused, kuid mis ei ole ise finantsvahenduse abiettevõtted. Need klassifitseeritakse allsektorisse S. 123 (vt lõik 2. 43). Allsektor: kindlustusseltsid ja pensionifondid (S. 125) 2. 60. Definitsioon: Kindlustusseltside ja pensionifondide allsektor (S. 125) koosneb kõigist finantsinstitutsioonidest ja -kvaasikorporatiivsetest finant- sinstitutsioonidest, mille peamiseks tegevusalaks on finantsvahendus, mis tuleneb riskide ühendamisest (vt lõik 2. 35). 2. 61. Hallatavad kindlustuslepingud võivad olla seotud eraisikute ja / või gruppidega, hoolimata sellest, kas osalus tuleneb valitsuse poolt kehtestatud üldisest kohustusest. Mõnikord moodustavad sotsiaalkindlustuse lepingud (vt lõigud 4. 83–4. 91) suure osa hallatavatest lepingutest. 2. 62. Allsektor S. 125 hõlmab nii ise otseselt kindlustusteenust pakkuvaid kindlustusseltse kui ka edasikindlustuse ettevõtteid. 2. 63. Allsektor S. 125 ei hõlma: a) institutsionaalseid üksusi, mis vastavad mõlemale kahest tingimusest, mis on kirjas lõigus 2. 74. Need klassifitseeritakse allsektorisse S. 1314; b) c) valdusettevõtteid, mis ainult kontrollivad ja juhivad gruppi, mis koosneb peamiselt kindlustusseltsidest ja pensionifondidest, aga mis ise ei ole kindlustusseltsid ja pensionifondid. Need klassifitseeritakse allsektorisse S. 123 (vt lõik 2. 43); kasumitaotluseta institutsioone, mida tunnustatakse kui iseseisvaid juriidilisi üksusi ning mis teenindavad kindlustusseltse ja pensionifonde, aga ei tegele finantsvahendusega. Need klassifitseeritakse allsektorisse S. 124 (vt lõik 2. 44). 2. 64. Allsektori kindlustusseltsid ja pensionifondid võib jagada: a) kindlustusseltsid; b) (iseseisvad) pensionifondid. Iseseisvad pensionifondid on pensionifondid, mis peavad täielikku arvepidamist ja millel on otsustamise autonoomia. Seega on nad institutsio- naalsed üksused. Mitteiseseisvad pensionifondid ei ole institutsionaalsed üksused ja jäävad selle institutsionaalse üksuse osaks, mis on nad loo- nud. 2. 65. Üksikisikuid ja gruppe puudutavad riskid võivad olla kaetud nii elukindlustuse kui ka kahjukindlustusega tegelevate ettevõtete poolt. Mõned kindlustusseltsid võivad piiritleda oma tegevuse ainult grupisiseste lepingutega. Sellistel ettevõtetel on õigus kindlustada igat gruppi. 2. 66. Pensionifonde võib kirjeldada kui institutsioone, mis kindlustavad rühmariske, mis on seotud kindlustatavate inimeste sotsiaalsete riskide ja vajadustega (vt lõik 4. 84). Selliseks poliisidega seotud inimeste rühmaks on tüüpiliselt ühe ettevõtte või ettevõtete rühma töötajad, mingi majandusharu töötajad või sama erialaga inimesed. Kindlustuslepingu poolt pakutavad hüvitised (toetused) võivad hõlmata summasid, mida makstakse peale kindlustatu surma lesele ja lastele (puudutab peamiselt surma töökohustuste täitmisel), summasid, mida makstakse peale pen- sionile jäämist või peale kindlustatu invaliidistumist. 52 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd 2. 67. Mõnedes riikides saab kõiki selliseid riske kindlustada nii elukindlustusseltside kui ka pensionifondide kaudu. Teistes riikides saab osa sellistest riskidest kindlustada vaid läbi elukindlustusseltside. Vastupidiselt elukindlustusseltsidele on pensionifondide kasutamine seadusega piiritletud konkreetsete töötajate rühmaga ja mittepalgalistele töötajatega. VALITSEMISSEKTOR (S. 13) 2. 68. Definitsioon: Valitsemissektor (S. 13) hõlmab kõiki institutsionaalseid üksusi, mis on muud turuvälised tootjad (vt lõik 3. 26). Nende toodang on mõeldud individuaalseks ja kollektiivseks tarbimiseks ja seda finantseeritakse peamiselt kohustuslike maksete abil, mida tee- vad teistesse sektoritesse kuuluvad üksused ja / või kõik institutsionaalsed üksused. Põhitegevuseks on nendel üksustel rahvus- liku tulu ja rikkuse ümberjaotamine. 2. 69. Institutsionaalsed üksused, mida hõlmab sektor S. 13 on järgmised: a) valitsemissektori üksused (välja arvatud avaliku sektori tootjad, mis tegutsevad avaliku sektori ettevõtetena, või mida vastavalt spetsiaalse- tele õigusaktidele tunnustatakse sõltumatute juriidiliste üksustena või kvaasikorporatiivsed ettevõtted kui nad on arvatud kaupu ja mittefi- nantsteenuseid tootvate ettevõtete või finantsinstitutsioonide sektorisse) mis juhivad ja finantseerivad peamiselt ühiskonna hüvanguks turuväliseid kaupu ja teenuseid pakkuvaid tegevusi (11); b) kasumitaotluseta institutsioonid, mida tunnustatakse kui sõltumatuid juriidilisi üksusi ning mis on peamiselt valitsemissektori poolt kont- rollitud ja finantseeritud muud turuvälised tootjad; c) autonoomsed pensionifondid, kui nad vastavad mõlemale lõigus 2. 74 toodud tingimusele. 2. 70. Valitsemissektor on jagatud nelja allsektorisse: a) keskvalitsus (S. 1311); b) osariigi / liidumaa valitsus (S. 1312); c) kohalik omavalitsus (S. 1313); d) sotsiaalkindlustusfondid (S. 1314). Allsektor: keskvalitsus (S. 1311) 2. 71. Definitsioon: Keskvalitsuse allsektor hõlmab kõiki riigi administratiivseid allüksusi ja teisi keskasutusi, mille haldusala ulatub tavaliselt üle kogu majandusterritooriumi, välja arvatud riikliku sotsiaalkindlustuse fondide juhtimine. Allsektorisse S. 1311 kuuluvad need kasumitaotluseta institutsioonid, mida kontrollib ja mille peamiseks finantseerijaks on valitsemissektor ning mille haldusala laieneb tervele majandusterritooriumile. Allsektor: osariigi / liidumaa valitsus (S. 1312) 2. 72. Definitsioon: Allsektor osariigi / liidumaa valitsus koosneb osariigi / liidumaa valitsustest, mis on eraldiseisvad institutsionaalsed üksused ja viivad ellu mõningaid valitsemissektori funktsioone allpool keskvalitsuse taset ning ülevalpool kohaliku omavalitsuse taset, välja arvatud riikliku sotsiaalkindlustuse fondide juhtimine. Allsektorisse S. 1312 kuuluvad need kasumitaotluseta institutsioonid, mida kontrollib ja mille peamiseks finantseerijaks on valitsemissektor ning mille haldusala on piiratud osariigi / liidumaa majandusterritooriumiga. Allsektor: kohalik omavalitsus (S. 1313) 2. 73. Definitsioon: Kohaliku omavalitsuse allsektor hõlmab selliseid avaliku halduse liike, mille haldusala laieneb ainult majandusterritooriumi kohalikule osale, välja arvatud riikliku sotsiaalkindlustuse fondide juhtimine. (11) Vastavalt kokkuleppele klassifitseeritakse turu reguleerimisega tegelevad organisatsioonid, mis on kas eksklusiivselt või põhitegevusena lihtsalt subsiidiumide laialijagajad S. 13 allsektorisse keskvalitsus S. 1311. Samas on need organisatsioonid, mis eksklusiivselt või põhitegevusena tegelevad põllumajandustoodete või toiduainete ostmise, säilitamise ja müümisega, klassifitseeritud S. 11 alla. (vt lõik 2. 21, lõige 6). 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 53 Allsektorisse S. 1313 kuuluvad need kasumitaotluseta institutsioonid, mida kontrollivad ja mille peamiseks finantseerijaks on kohalikud omava- litsused ning mille haldusala on piiratud kohaliku omavalitsuse majandusterritooriumiga. Allsektor: sotsiaalkindlustusfondid (S. 1314) 2. 74. Definitsioon: Allsektor sotsiaalkindlustusfondid hõlmab kõiki riiklikke, osariigi / liidumaa ja kohalikke institutsionaalseid üksusi, mille põhite- gevusalaks on sotsiaaltoetuste pakkumine ja mis vastavad järgnevale kahele kriteeriumile: a) b) seaduse või muu õigusakti kohaselt on teatavatel rahvastiku rühmadel kohustus osaleda sotsiaalkindlustuse skeemides või maksta osamakseid; valitsemissektor vastutab institutsiooni juhtimise eest kehtestades või heaks kiites osamakseid ja sotsiaaltoetusi sõltumatult oma rollist järelvalvet teostava organi või tööandjana (vt lõik 4. 89). Tavaliselt ei ole otsest seost indiviidi poolt makstava osamakse suuruse ja temale langeva riski vahel. KODUMAJAPIDAMISED (S. 14) 2. 75. Definitsioon: Kodumajapidamiste sektor (S. 14) hõlmab indiviide või indiviidide rühmasid kui tarbijaid ja võimalik on, et ka ettevõtjaid, mis toodavad turukaupu ja turulisi mittefinants- ning finantsteenuseid (turutootjaid) tingimusel, et viimasel juhul ei ole tegemist eraldiseisvate üksustega, mida käsitletakse kvaasikorporatiivsete ettevõtetena. Siia kuuluvad ka üksikud inimesed või inimeste rühmad kui kaupade ja mittefinantsteenuste tootjad vaid oma lõpptarbimiseks (vt lõigud 3. 20, 3. 25 ja 3. 30). Koduajapidamisi kui tarbijaid võib defineerida kui väikeseid inimeste rühmasid, kes jagavad sama eluaset ja kasutavad ühiselt üht osa või kogu oma tulu ja rikkust ning teatavat liiki kaupu ja teenuseid, peamiselt eluaset ja toitu. Lisada võib perekonnasi- demete või emotsionaalsete sidemete olemasolu kriteeriumi. Selliste üksuste peamised ressursid on pärit müügist saadavast tulust või oma lõpptarbimiseks toodetavate toodete arvestuslikust tulust. töötaja hüvitistest, omanditulust, siiretest teistelt sektoritelt või turukaupade 2. 76. Kodumajapidamiste sektor hõlmab: a) indiviidid või indiviidide rühmasid, kelle peamine funktsioon on tarbimine; b) c) d) e) isikuid, kes elavad püsivalt institutsioonides ning kes majanduslikes küsimustes omavad vähe või ei oma üldse tegevuse või otsustamise autonoomiat (nt kloostrites elavad religioossete rühmituste liikmed, pikaajalised patsiendid haiglas, pikaajalist vanglakaristust kandvad van- gid, pidevalt vanadekodus elavad vanurid). Selliseid inimesi käsitletakse koos ühe institutsionaalse üksusena, see tähendab ühe kodumajapi- damisena; indiviidid või indiviidide rühmad, kelle peamine funktsioon on tarbimine ja kes toodavad kaupu ja mittefinantsteenuseid vaid oma isikli- kuks lõpptarbimiseks. Süsteem hõlmab vaid kahte kategooriat oma lõpptarbimiseks loodud teenuseid: teenused seoses omaniku-kasutaja poolt asustatud eluruumiga ja majapidamisteenused, mida osutavad töötajad; füüsilise isiku ettevõtted ning osaühingud, millel puudub iseseisev juriidiline staatus (välja arvatud need, mida käsitletakse kvaasikorpora- tiivsete ettevõtetena) ja mis on turutootjad; kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid, millel puudub iseseisev juriidiline staatus või millel see on olemas, kuid mille osa on vähetähtis (vt lõik 2. 88). 2. 77. Kodumajapidamiste sektor on jaotatud kuude allsektorisse: a) tööandjad (kaasa arvatud üksiktöötajad) (S. 141+S. 142); b) töötajad (S. 143); c) omanditulu saajad (S. 1441); 54 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd d) pensionite saajad (S. 1442); e) muude siirdetulude saajad (S. 1443); f) muud (S. 145). 2. 78. Kodumajapidamised jagatakse allsektoritesse vastavalt kodumajapidamise kui terviku suurimale tuluallikale (tööandja tulu, hüvitised töötajatele jne). Kui antud kategoorias saab kodumajapidamine tulu rohkem kui ühest allikast, peab klassifikatsiooni rakendamisel arvesse võtma koduma- japidamiste kogutulu kõigi tuluallikate lõikes. Allsektor: tööandjad (kaasa arvatud üksiktöötajad) (S. 141+S. 142) 2. 79. Definitsioon: Tööandjate (kaasa arvatud üksiktöötajad) allsektor koosneb kodumajapidamiste grupist, kelle (sega)tulu (B. 3) saadakse kodumaja- pidamisele kuuluva juriidilise isiku õigusteta üksuse tegevusest turukaupade ja -teenuste tootjana kas töötajate abil või ilma ning mis on kodumajapidamise kui terviku peamine tuluallikas isegi juhul kui see tulu ei ulatu alati pooleni kodumajapidamise kogu- tulust. Allsektor: töötajad (S. 143) 2. 80. Definitsioon: Töötajate allsektor koosneb kodumajapidamiste rühmast, kelle jaoks töötajate hüvitistest tekkiv tulu (D. 1) on kodumajapidamise kui terviku suurim tuluallikas. Allsektor: omanditulu saajad (S. 1441) 2. 81. Definitsioon: Omanditulu saajate allsektor koosneb kodumajapidamistest, kelle jaoks omanditulu (D. 4) on kodumajapidamise kui terviku suu- rim tuluallikas. Allsektor: pensionisaajad (S. 1442) 2. 82. Definitsioon: Pensionisaajate allsektor koosneb kodumajapidamiste rühmast, kelle jaoks pensionitulu on kodumajapidamise kui terviku suu- rim tuluallikas. Pensionisaajate kodumajapidamised on need, mille suurima tulu moodustab vanadus- või muu pension, kaasa arvatud pensionid eelmistelt tööandjatelt. Allsektor: muude siirdetulude saajad (S. 1443) 2. 83. Definitsioon: Muude siirdetulude saajate allsektor koosneb kodumajapidamiste rühmast, kelle jaoks muudest jooksvatest siiretest saadav tulu on kodumajapidamise kui terviku suurim tuluallikas. Muud jooksvad siirded on kõik jooksvad siirded peale omanditulu, pensioni ning tulu, mida saavad pidevalt institutsioonides elavad inimesed. Allsektor: muud kodumajapidamised (S. 145) 2. 84. Definitsioon: Allsektor muud kodumajapidamised koosneb püsivalt institutsioonides elavatest inimestest. Pidevalt institutsioonides elavad inimesed on klassifitseeritud eraldi, kuna suurima tuluallika kriteeriumi kohaselt ei saa neid isikuid klassifitsee- rida ühtegi eeltoodud allsektorisse. 2. 85. Kui kodumajapidamise kui terviku peamist tuluallikat ei ole sektoritesse jagamiseks võimalik määrata, võetakse klassifitseerimise aluseks teine tunnus, milleks on võrdlusisiku tulu. Kodumajapidamise võrdlusisik on üldiselt isik, kelle tulu on kodumajapidamises suurim. Kui selline teave pole kättesaadav, võib allsektoriteks klassifitseerimisel kasutada selle isiku tulu, kes väidab end olevat võrdlusisik. 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 55 2. 86. Siiski võib osutuda otstarbekaks ja vajalikuks muude kriteeriumite arvestamine, kui soovitakse teostada erinevaid analüüse või luua baasi polii- tika väljatöötamiseks. Näiteks võib tuua kodumajapidamiste kui ettevõtjate liigitamise tegevusala järgi: põllumajanduslikud kodumajapidamised ja mittepõllumajanduslikud kodumajapidamised (tööstus, teenused). KODUMAJAPIDAMISI TEENINDAVAD KASUMITAOTLUSETA INSTITUTSIOONID (S. 15) 2. 87. Definitsioon: Kodumajapidamisi teenindavate kasumitaotluseta institutsioonide sektor (KTKTI-d) (S. 15) koosneb kasumitaotluseta institutsioo- nidest, mis on eraldiseisvad juriidilised üksused ja teenindavad kodumajapidamisi ning on muud turuvälised eratootjad (vt lõik 3. 32). Nende peamised ressursid (välja arvatud need, mis tulenevad juhuslikust müügist) tulenevad kodumajapidamiste kui tarbi- jate vabatahtlikest rahalistest või mitterahalistest maksetest, valitsemissektori poolt tehtavatest maksetest (12) ja omanditulust. 2. 88. Juhul, kui sellised institutsioonid pole piisava tähtsusega nende arvamiseks sellesse sektorisse ühendatakse nende tehingud kodumajapidamise omadega (S. 14). Kodumajapidamisi teenindavate kasumitaotluseta institutsioonide sektor hõlmab alljärgnevaid kodumajapidamistele turuväliseid kaupu ja teenu- seid pakkuvaid institutsioone: a) ametiühingud, erialaliidud või teadusseltsid, tarbijate liidud, poliitilised parteid, kirikud või usulised ühendused (kaasa arvatud need, mida valitsused finantseerivad, aga ei kontrolli) ja ühiskondlikud, kultuuri-, puhke- ja spordiklubid; b) heategevuse-, hoolekande- ja abiorganisatsioonid, mida finantseeritakse muude institutsionaalsete üksuste vabatahtlike rahaliste või mittera- haliste siiretega. Sektor S. 15 hõlmab heategevuse-, hoolekande- ja abiorganisatsioone, mis teenindavad mitteresidendist üksusi ja siia ei arvata üksuseid, kus liik- meksolek annab õiguse eelnevalt kindlaks määratud kaupade ja teenuste kogumile. VÄLISMAAILM (S. 2) 2. 89. Definitsioon: Välismaailm (S. 2) on institutsionaalsete üksuste rühm, mida ei iseloomustata sarnaste eesmärkide ja käitumisliikidega. See võtab kokku mitteresidendist institutsionaalsed üksused (13) niivõrd, kuivõrd nad teostavad tehinguid residendist institutsionaalsete üksustega või omavad muid majandussidemeid residendist majandusüksustega. Tema kontod annavad üleüldise pildi majandus- suhetest, mis ühendavad rahvamajandust välismaailmaga. 2. 90. Välismaailm ei ole sektor, mille kohta peab pidama täielikku arvepidamist, kuigi tihti on mugav kirjeldada välismaailma nii, nagu see oleks ins- titutsionaalne sektor. Sektorid saadakse lahutades kogumajanduse homogeenseteks residendist institutsionaalsete üksuste rühmadeks, mis on oma majandusliku käitumise, eesmärkide ja funktsioonide poolest sarnased. Sektori välismaailm puhul on see teisiti. Selle sektori abil kirjenda- takse finantsinstitutsioonide ning kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtete, kasumitaotluseta institutsioonide, kodumajapidamiste ja valitsemissektori tehingud ja muud vood mitteresidendist institutsionaalsete üksustega ning muud majanduslikud sidemed residentide ja mitte- residentide vahel, näiteks residentide nõuded mitteresidentidele. 2. 91. Oluline on nimetada, et reeglil, mille kohaselt välismaailma kontod sisaldavad vaid residendist institutsionaalsete üksuste ja mitteresidendist üksuste vahelisi tehinguid, on alljärgnevad erandid: a) transporditeenus (kuni eksportiva riigi piirini), mida pakub residendist üksus imporditud kaupadele, kirjendatakse välismaailma kontodes koos impordiga (FOB) hoolimata sellest, et teenust toodab residendist üksus (vt lõik 3. 144); (12) Kasumitaotluseta institutsioonid, mida kontrollib ja mille peamiseks finantseerijaks on valitsemissektor, on klassifitseeritud valitsemissektorisse (vt lõik 2. 69. b). (13) Kaasa arvatud Euroopa Liidu institutsioonid ja rahvusvahelised organisatsioonid (vt lõik 2. 06). 56 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd b) c) erinevatesse sektoritesse kuuluvate residendist üksuste tehingud välismaise varaga näidatakse välismaailma detailsetes finantskontodes. Kuigi nad ei mõjuta riigi finantspositsiooni välismaailma suhtes, mõjutavad nad üksikute sektorite suhteid välismaailmaga; riigi kohustustega tehtavad tehingud erinevatesse geograafilistesse piirkondadesse kuuluvate mitteresidentide vahel näidatakse välismaailma kontodes vastavalt geograafilisele jaotusele. Kuigi need tehingud ei mõjuta riigi kohustusi välismaailma suhtes tervikuna, mõjutavad nad kohustusi erinevate piirkondade suhtes. 2. 92. Sektor välismaailm (S. 2) jaguneb alljärgnevalt: a) Euroopa Liit (S. 21): 1) Euroopa Liidu liikmesriigid (S. 211); 2) Euroopa Liidu institutsioonid (S. 212); b) kolmandad riigid ja rahvusvahelised organisatsioonid (S. 22). TOOTVATE ÜKSUSTE SEKTORI KLASSIFIKAATOR PEAMISTE STANDARDSETE ÕIGUSLIKE OMANDIVORMIDE LÕIKES 2. 93. Järgnev ülevaade ja lõigud 2. 94–2. 101 võtavad kokku põhimõtted, mille alusel jaotatakse tootmisüksused sektoritesse, kasutades peamiste insti- tutsioonide liikide kirjeldamisel standardset terminoloogiat. 2. 94. Turutootjatest era- ja avaliku sektori ettevõtted on klassifitseeritud alljärgnevalt: a) põhitegevusega kaupade ja mittefinantsteenuste tootmine: kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtete sektoris S. 11 (vt lõik 2. 23. a); b) peamiselt finantsvahendusega ja finantsabiteenuste osutamisega tegelevad institutsioonid: finantsinstitutsioonide sektoris S. 12 (vt lõigud 2. 40. a ja 2. 40. f). 2. 95. Kooperatiivid ja osaühingud, mis on iseseisvad finantsüksused ning turutootjad, on klassifitseeritud alljärgnevalt: a) põhitegevusega kaupade ja mittefinantsteenuste tootmine: mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtete sektoris S. 11 (vt lõik 2. 23. b); b) peamiselt finantsvahendusega ja finantsabiteenuste osutamisega tegelevad institutsioonid: finantsinstitutsioonide sektoris S. 12 (vt lõik 2. 40. b). 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 57 d a j t o o t a r E ) 9 2 3. k i õ l t v ( d a j t o o t i r o t k e s u k i l a v A ) 8 2 3. k i õ l t v ( s u d n e h a v s t n a n i f a l a s u v e g e t i e n m a e P a j e d a p u a k a l a s u v e g e t i e n m a e P i e n m t o o t e t s u n e e t s t n a n i f e t t i m d a j t o o t d e s i l ä v u r u t d u u M d a j t o o t u r u T s e k i õ l e d i m r o v i d n a m o e k i l s u g i õ e t e s d r a d n a t s e t s i m a e p r o t a a k i f i s s a l k r o t k e s e t s u s k ü a j t o o T —. 3 2. l e b a T t v ( i d n o o i s t u t i t s n i s t n a n i f 2 1 S. ) f. 0 4 2. a j a. 0 4 2. d u g i õ l - e e t s t n a n i f e t t i m a j u p u a k 1 1 S. t v ( d e t t õ v e t t e d a v t o o t d i e s u n ) a. 3 2 2. k i õ l s u d l e j r i k k i l s u g i õ e n d r a d n a t S s u d l e j r i k k i l s u g i õ e n d r a d n a t S t v ( i d n o o i s t u t i t s n i s t n a n i f 2 1 S. ) b 0 4 2. k i õ l. ) b 3 2 2. k i õ l - e e t s t n a n i f e t t i m a j u p u a k 1 1 S. t v ( d e t t õ v e t t e d a v t o o t d i e s u n d i a v s i e s e s i i u k e s k a t a t s u n n u t a d m i , i d u g n h ü a s o a j d i v i i t a r e p o o K i s u s k ü i s i l i d i i r u j k i õ l t v ( r o t k e s s i m e s t i l a v 3 1 S. ) a. 9 6 2. d u u M - a d n n e e t i i s i i m a d p a j a m u d o k 5 1 S. k i õ l t v ( r o t k e s s i m e s t i l a v 3 1 S. t v ( i d n o o i s t u t i t s n i s t n a n i f 2 1 S. - e e t s t n a n i f e t t i m a j u p u a k 1 1 S. - s n i a t e s u l t o a t i m u s a k d a v a t a t s u n n u t a n e t s u s k ü e t s i l i d i i r u j e t a v s i e s e s I ) c. 3 2 2. k i õ l t v ( i d n o o i s t u t i t s n i s t n a n i f 2 1 S. ) c. 0 4 2. k i õ l - e e t s t n a n i f e t t i m a j u p u a k 1 1 S. t v ( d e t t õ v e t t e d a v t o o t d i e s u n e l e d i t k a s u g i õ e l e t e s t e e r k n o k t l a v a t s a v s i m , d a j t o o t i r o t k e s u k i l a v A d e s u s k ü d e s i l i d i i r u j d a v s i e s e s i i u k d u t a t s u n n u t n o t v ( i d n o o i s t u t i t s n i s t n a n i f 2 1 S. ) g 0 4 2. k i õ l - e e t s t n a n i f e t t i m a j u p u a k 1 1 S. t v ( d e t t õ v e t t e d a v t o o t d i e s u n e t t õ v e t t e e s v i i t a r o p r o k i s a a v K d e s u s k ü a g e t s u n n u t i e a d e k , d a j t o o t i r o t k e s u k i l a v A e t s i l i d i i r u j e t a v s i e s e s i a t a t s u n n u t ) f. 3 2 2. k i õ l a n e t s u s k ü - o o i s t u t i t s n i a t e s u l t o a t i m u s a k d a v ) 7 8 2. k i õ l t v ( ) 1 ( d n i. ) b 9 6 2. ) d 0 4 2. ) d 3 2 2. k i õ l k i õ l t v ( d e t t õ v e t t e d a v t o o t d i e s u n i d n o o i s t u t i t t v ( i d n o o i s t u t i t s n i s t n a n i f 2 1 S. ) g 0 4 2. k i õ l - e e t s t n a n i f e t t i m a j u p u a k 1 1 S. t v ( d e t t õ v e t t e d a v t o o t d i e s u n e t t õ v e t t e e s v i i t a r o p r o k i s a a v K a t a t s u n n u t i e a d m i , i d u g n h ü a s O d e s u s k ü a g e t s u n n u t i s u s k ü i s i l i d i i r u j d i a v s i e s e s i i u k ) f. 3 2 2. k i õ l d e t t õ v e t t e u k i s i e s i l i s ü ü F t v ( d e s i i m a d p a j a m u d o k 4 1 S. t v ( d e s i i m a d p a j a m u d o k 4 1 S. d u u M t v ( i d n o o i s t u t i t s n i s t n a n i f 2 1 S. ) e. 0 4 2. k i õ l d e s u n e e t s t n a n i F. ) 8 8 2. k i õ l t v ( i d n o o i s t u t i t s n i a t e s u l t o a t i m u s a k a g e s u s t h ä t e s e k i ä v n o s k i d n a r E ) 1 ( ) 5 7 2. k i õ l ) 5 7 2. k i õ l - e e t s t n a n i f e t t i m a j u p u a k 1 1 S. t v ( d e t t õ v e t t e d a v t o o t d i e s u n - e e t s t n a n i f e t t i m a j e d a p u a K i e n m t o o t e t s u n s k e s i m a e p i p u r g a v a t i l l o r t n o k t l o o p e l l i m , d e t t õ v e t t e s u d l a V ) e. 3 2 2. k i õ l n o s k a l a s u v e g e t 58 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd 2. 96. Vastavalt konkreetsetele õigusaktidele iseseisvate juriidiliste isikutena tunnustatud avaliku sektori turutootjad on klassifitseeritud alljärgne- valt: a) põhitegevusega kaupade ja mittefinantsteenuste tootmine: kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtete sektoris S. 11 (vt lõik 2. 23. c); b) peamiselt finantsvahendusega ja finantsabiteenuste osutamisega tegelevad institutsioonid: finantsinstitutsioonide sektoris S. 12 (vt lõik 2. 40. c) 2. 97. Iseseisvate juriidiliste üksustena mitte tunnustatud avaliku sektori turutootjad on klassifitseeritud järgnevalt: a) kvaasikorporatiivsed ettevõtted (vt lõik 2. 13. f): 1) peamise tegevusega kaupade ja mittefinantsteenuste tootmine: kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtete sektoris S. 11 (vt lõik 2. 23. f); 2) peamiselt finantsvahenduse ja finantsabiteenuste pakkumisega tegelevad institutsioonid: finantsinstitutsioonide sektoris S. 12 (vt lõik 2. 40. g); b) mitte-kvaasikorporatiivsed ettevõtted: valitsemissektoris S. 13 valitsemissektor, kuna nad jäävad neid kontrollivate üksuste integreeritud osaks (vt lõik 2. 69. a). 2. 98. Iseseisvate juriidiliste üksustena tunnustatavaid kasumitaotluseta institutsioone (assotsiatsioonid, fondid) klassifitseeritakse järgnevalt: a) turutootjad, mille põhitegevus on kaupade ja mittefinantsteenuste tootmine: kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtete sektoris S. 11 (vt lõik 2. 23. d); b) peamiselt finantsvahendusega ja finantsabiteenuste osutamisega tegelevad institutsioonid: finantsinstitutsioonide sektoris S. 12 (vt lõik 2. 40. d); c) turuvälised tootjad: 1) valitsemissektoris S. 13, kui tegemist on avaliku sektori tootjatega, mida kontrollib ja mille peamiseks finantseerijaks on valitsemis- sektor (vt lõik 2. 69. b); 2) kodumajapidamisi teenindavate kasumitaotluseta institutsioonide sektoris S. 15 kui nad on eratootjad (vt lõik 2. 87). 2. 99. Füüsilise isiku ettevõtted ja osaühingud, mida ei tunnustata kui iseseisvaid juriidilisi üksusi ning mis on turutootjad, on klassifitseeritud järgnevalt: a) kvaasikorporatiivsed ettevõtted (vt lõik 2. 13. f): 1) peamise tegevusalaga kaupade ja mittefinantsteenuste tootmine: kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtete sektoris S. 11 (vt lõik 2. 23. f); 2) peamise tegevusalaga on finantsvahendus ja finantsabiteenuste pakkumine: finantsinstitutsioonide sektoris S. 12 (vt lõik 2. 40. g); b) mitte-kvaasikorporatiivsed ettevõtted on klassifitseeritud kodumajapidamiste sektoris S. 14 (vt lõik 2. 75). 2. 100. Valdusettevõtted, st ettevõtted, mis juhivad ettevõtete gruppi, on klassifitseeritud järgnevalt: a) kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtete sektoris S. 11, juhul, kui turutootjatest ettevõtete grupi kui terviku peamine tegevusala on kaupade ja mittefinantsteenuste tootmine (vt lõik 2. 23. e); b) finantsinstitutsioonide sektoris S. 12 juhul, kui ettevõtete grupi kui terviku peamine tegevusala on finantsvahendus (vt lõik 2. 40. e). 2. 101. Tabel 2. 3 illustreerib eelpool toodud juhte. KOHALIKUD TEGEVUSALAÜKSUSED JA MAJANDUSHARUD 2. 102. Praktikas tegelevad enamus tooteid ja teenuseid tootvaid institutsionaalseid üksusi kombineeritult mitmel alal üheaegselt. Nad võivad tege- leda ühe põhitegevusega, mõne kõrvaltegevusega ja mõne abitegevusega (vt lõik 3. 10–3. 13). 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 59 2. 103. Tegevus leiab aset juhul, kui kombineeritakse selliseid ressursse nagu seadmed, tööjõud, tootmistehnoloogia, informatsioonivõrgustik või tooted, mis viivad teatud toodete või teenuste loomiseni. Tegevust iseloomustab sisend toodete näol (kaubad ja teenused), tootmisprotsess ja väljund toodete näol. Tegevusi võib määratleda vastavalt NACE versiooni 1 teatud (spetsiifilisele) tasemele. (14) 2. 104. Kui üksus tegeleb mitme erineva tegevusega, siis järjestatakse kõik tegevused, mis ei ole abitegevused, vastavalt kogulisandväärtusele. Kogu- (peamine tegevusala on see, kus luuakse kõige rohkem lisandväärtuse suuruse põhjal eristatakse põhitegevusala kõrvaltegevusalast lisandväärtust võrreldes teiste tegevusaladega). Abitegevusalasid ei eraldata nende poolt teenindatavast peamisest või kõrvaltegevusalast. 2. 105. Tootmisprotsessiga ning kaupade ja teenuste tarbimisega kaasnevate voogude analüüsiks on oluline valida kõige paremini tehnilis-majandus- likke seoseid esile toovad üksused. Seetõttu peavad institutsionaalsed üksused reeglina olema jaotatud väiksemateks ja homogeensemateks üksusteks vastavalt tootmise liigile. Kõige paremini täidavad seda nõudmist kohalikud tegevusalaüksused, mille baasil on praktikas kõige parem ülalnimetatud protsesse vaadelda. KOHALIK TEGEVUSALAÜKSUS 2. 106. Definitsioon: Kohalik tegevusalaüksus (kohalik KAU) on osa tegevusalaüksusest, mis vastab kohalikule üksusele (15) Tegevusalaüksus toot- jana rühmitab kõik institutsionaalse üksuse osad, mis aitavad kaasa tegevuse läbiviimisele ning mis vastavad ühele või mit- mele institutsionaalse üksuse tegevuse põhjal määratud alljaotusele vastavalt klassile (neljakohaline number) NACE versiooni 1 põhjal. Institutsionaalse üksuse teabesüsteem peab olema võimeline eristama kohalikke KAUsid ja iga kohaliku KAU jaoks peab olema võimalik leida või tuletada vähemalt toodangu väärtus, vahetarbimine, hüvitised töötajatele, tegevuse ülejääk, tööhõive ja kapitali kogumahutus põhivarasse. Kohalik üksus on institutsionaalne üksus või selle osa, mis toodab kaupu ja teenuseid ning asub geograafiliselt määratletud kohas. Kohalik KAU võib olla institutsionaalse üksusega seotud kui tootja või selle osa. Teiselt poolt ei saa ta kunagi kuuluda kahe erineva institut- sionaalse üksuse alla. 2. 107. Kui kaupu ja teenuseid tootev institutsionaalne üksus koosneb põhitegevusalast ja ühest või mitmest kõrvaltegevusalast, peab ta olema jaga- tud sama mitmeks KAUks ja kõrvaltegevusalad peavad olema klassifitseeritud põhitegevusalast eraldi. Abitegevusi ei eristata põhi- või kõr- valtegevusalast. KAU, mis langeb mingi kindla klassifikaatoripealkirja alla, võib toota tooteid ka väljaspool homogeenset gruppi kõrvaltege- vusalana, mida ei saa raamatupidamisdokumentides eraldi identifitseerida. Niisiis võib KAUl olla üks või mitu kõrvaltegevusala. MAJANDUSHARU 2. 108. Definitsioon: Majandusharu koosneb grupist kohalikest KAUdest, mis tegelevad sama või sarnase tegevusalaga. Kõige detailsemal klassifit- seerimise tasemel koosneb tootmisharu kõigist kohalikest KAUdest, mis langevad samasse klassi (neljakohaline number) vas- tavalt NACE versioonile 1 ja mis on seetõttu sama tegevusalaga nagu on määratletud NACE versioonis 1. Majandusharu koondab nii kohalikud turukaupu ja -teenuseid tootvad KAUd kui ka turuväliseid kaupu ja teenuseid tootvad kohalikud KAUd. Definitsiooni kohaselt koosneb majandusharu kohalike KAUde rühmast, mis tegeleb sama liiki tootmisega sõltumata sellest, kas insti- tutsionaalsed üksused, kuhu nad kuuluvad, toodavad turutoodangut või mitte. (14) NACE versioon 1: Euroopa Liidu majandustegevuste statistiline klassifikaator vastavalt Nõukogu regulatsioonile nr 3037/90 9. oktoober 1990. (15) SNA ja ISIC versioon 3 nimetavad kohalikku KAUd sõnaga establishment. 60 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd 2. 109. Majandusharusid võib klassifitseerida kolme rühma: a) turutooteid ja -teenuseid (turumajandusharud) ning kaupu ja teenuseid enda lõpptarbeks tootvad harud; (16) b) turuväliseid kaupu ja teenuseid tootvad valitsemissektori harud: valitsemissektori turuvälised majandusharud; c) kodumajapidamisi teenindavate kasumitaotluseta institutsioonide majandusharud, mis toodavad turuväliseid kaupu ja teenuseid: kodu- majapidamisi teenindavate kasumitaotluseta institutsioonide turuvälised majandusharud. MAJANDUSHARUDE KLASSIFIKAATOR 2. 110. Kohalike KAUde klassifitseerimisel majandusharudeks kasutatakse klassifikaatorit NACE versioon 1. HOMOGEENSED TOOTMISÜKSUSED JA HOMOGEENSED MAJANDUSHARUD 2. 111. Kohalik KAU vastab tootmisprotsessi analüüsi nõudmistele ainult osaliselt (vt lõik 2. 105 ja 2. 107). Selliseks sisendi-väljundi analüüsiks on optimaalne homogeenne tootmisüksus. HOMOGEENNE TOOTMISÜKSUS 2. 112. Definitsioon: Homogeenset tootmisüksust eristav tunnus on unikaalne tegevus, mida on võimalik määrata kindla sisendi, individuaalse tootmisprotsessi ja väljundi põhjal. Sisendi ja väljundi moodustavaid tooteid eristatakse mitte ainult nende füüsiliste tun- nuste ja ümbertöötlemise ulatuse põhjal, vaid ka kasutatava tootmistehnoloogia alusel: neid võib eristada vastavalt toodete klassifikaatorile (vt lõik 2. 118). 2. 113. Kui kaupu ja teenuseid tootev institutsionaalne üksus tegeleb põhitegevusalaga ja ühe või mitme kõrvaltegevusalaga, siis jagatakse ta samaks arvuks homogeenseteks tootmisüksusteks. Abitegevusi ei eraldata peamisest või kõrvaltegevusalast. Samuti nagu kohalik KAU võib ka homogeenne tootmisüksus vastata institutsionaalsele üksusele või selle osale; teisalt ei saa ta kunagi kuuluda kahte erinevasse institutsionaal- sesse üksusesse. HOMOGEENNE MAJANDUSHARU 2. 114. Definitsioon: Homogeenne majandusharu koosneb homogeensete tootmisüksuste rühmast. Homogeense majandusharu poolt kaetav tege- vuste ring identifitseeritakse vastavalt toodete klassifikaatorile. Homogeenne majandusharu toodab neid ja ainult neid kaupu ning teenuseid, mis on ära märgitud klassifikaatoris. 2. 115. Homogeensed majandusharud on üksused, mis on loodud majandusanalüüsi läbiviimiseks. Homogeenseid tootmisüksusi pole tavaliselt või- malik otseselt jälgida; üksuste kohta statistilistel eesmärkidel kogutavat teavet tuleb teisendada nii, et moodustuksid homogeensed majandus- harud. 2. 116. Homogeenseid majandusharusid võib klassifitseerida kolme rühma: a) turukaupu ja -teenuseid (turulised majandusharud) rud; (17) ja kaupu ning teenuseid enda lõpptarbeks tootvad homogeensed majandusha- b) valitsemissektoris turuväliseid kaupu ja teenuseid tootvad homogeensed majandusharud: valitsemissektori turuvälised majandusharud; (16) Teenused enda lõpptarbeks puudutavad ainult elamumajandusteenuseid, mida toodavad omanikud-kasutajad ning koduteenindust, mida toodab palgaline tööjõud (vt lõik 3. 21). (17) Teenused enda lõpptarbeks puudutavad ainult elamumajandusteenuseid, mida toodavad omanikud-kasutajad ning koduteenindust, mida toodab palgaline tööjõud (vt lõik 3. 21) 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 61 c) kodumajapidamisi teenindavate kasumitaotluseta ettevõtete sektoris turuväliseid kaupu ja teenuseid tootvad homogeensed majandusha- rud: kodumajapidamisi teenindavate kasumitaotluseta institutsioonide turuvälised majandusharud. 2. 117. Turukaupu ja teenuseid ning kaupu ja teenuseid enda lõpptarbeks tootvad homogeensed majandusharud koosnevad ükskõik millise institut- sionaalse sektori kõigist homogeensetest tootmisüksustest, mis tegelevad eksklusiivselt turukaupade ja -teenuste või kaupade ja teenuste tootmisega enda lõpptarbeks. Turukaupade ja -teenuste tootmist valitsemissektoris ja kasumitaotluseta institutsioonide sektoris (kaasa arva- tud enda tarbeks) käsitletakse kui homogeenseid tootmisüksusi ja klassifitseeritakse sobiva majandusharu alla. Turuväliseid kaupu ja teenuseid tootvad valitsemissektori turuvälised homogeensed majandusharud koosnevad kõigist valitsemissektori homogeensetest tootmisüksustest, mis toodavad turuväliseid kaupu ja -teenuseid. Kodumajapidamisi teenindavate kasumitaotluseta institutsioonide homogeensed turuvälised majandusharud koosnevad kõigist turuvälistest kaupu ja teenuseid tootvatest homogeensetest tootmisüksustest kodumajapidamisi teenindavate kasumitaotluseta institutsioonide sektoris. HOMOGEENSETE MAJANDUSHARUDE KLASSIFIKAATOR 2. 118. Sisend-väljundtabelites kasutatav homogeensete majandusharude klassifikaator põhineb toodete klassifikaatoril tegevusalade kaupa (CPA) (18) CPA on toodete klassifikaator, mille elemendid on struktureeritud vastavalt majandusharu päritolu kriteeriumile. Majandusharu päritolu defi- neeritakse sealjuures vastavalt NACE versioonile 1. (18) CPA: Toodete klassifikaator tegevusalade kaupa vastavalt Nõukogu regulatsioonile nr 3696/93 29. oktoober 1993. 62 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd 3. PEATÜKK TEHINGUD TOODETEGA 3. 01. Definitsioon: Tooted on kõik kaubad ja teenused, mis on tootmise teel saadud. Tootmine on defineeritud lõigus 3. 07. 3. 02. ESAs eristatakse järgmisi toodetega sooritatavate tehingute kategooriaid: Tehingu kategooriad Kood Toodang Vahetarbimine Lõpptarbimiskulutused Tegelik lõpptarbimine Kapitali kogumahutus Kaupade ja teenuste eksport Kaupade ja teenuste import P. 1 P. 2 P. 3 P. 4 P. 5 P. 6 P. 7 3. 03. Tehingud toodetega kirjendatakse järgmistel kontodel: a) kaupade ja teenuste kontol kirjendatakse toodang ja import ressursina ja muud tehingud toodetega kasutamisena; b) tootmiskontol kirjendatakse toodang ressursina ja vahetarbimine kasutamisena; c) kasutatava tulu kasutamise kontol kirjendatakse lõpptarbimiskulutused kasutamisena; d) korrigeeritud kasutatava tulu kasutamise kontol kirjendatakse tegelik lõpptarbimine kasutamisena; e) kapitalikontol kirjendatakse kapitali kogumahutus kasutamisena (muutusena varas); f) kaupade ja teenuste välismajanduskontol kirjendatakse kaupade ja teenuste import kui ressurss, samal ajal kaupade ja teenuste eksport kir- jendatakse kasutamisena. 3. 04. Pakkumise tabelites kirjendatakse toodangut ja importi kui pakkumist. Kasutamise tabelites kirjendatakse vahetarbimist, kapitali kogumahutust, ja eksporti kasutamisena. Sümmeetrilistes sisend-väljund tabelites kirjendatakse toodangut ja importi pakkumisena ja lõpptarbimiskulutusi muid tehinguid toodetega kasutamisena. 3. 05. Toodete pakkumist hinnatakse alushindades (vt lõik 3. 48). Toodete kasutamist hinnatakse ostjahindades (vt lõik 3. 06). Mõnede pakkumise ja kasutamise liikide, nt kaupade ja teenuste impordi puhul, kasutatakse eraldi hindamisprintsiipe. 3. 06. Definitsioon: Ostu momendil on ostjahind see hind, mida toodete eest tegelikult makstakse, k. a tootemaksud miinus -subsiidiumid (kuid välja arvatud mahaarvatavad tootemaksud nagu lisandväärtusmaks) ja koos ükskõik milliste transpordikuludega, mida ostja maksab eraldi kohaletoimetamise eest nõutud ajal ja kohas. Ostjahind on hind peale allahindluse mahaarvamist hulgikoguse või mittese- soonsete ostude standardhinnast või kuludest. Ostjahinnast on välja arvatud vastavalt krediiditingimustele lisatud intressi või teenuste kulud ja ka lisakulud, mis on seotud makse mittetoimumisega algselt kokkulepitud ajahetkel. Kui kasutamisaeg ei kattu ostuajaga, siis tuleb korrigeerimisel võtta arvesse ajast tingitud hinnamuutusi (proportsionaalselt muutustega varude hindades). Sellised korrigeerimised on eriti tähtsad kui toodete hinnad aasta jooksul oluliselt muutuvad. 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 63 TOOTMINE JA TOODANG 3. 07. Definitsioon: Tootmine on tegevus, mida teostatakse institutsionaalse üksuse kontrolli ja vastutuse all kasutades tööjõu, kapitali, kaupade ja teenuste sisendeid tootmaks kaupu ja teenuseid. Tootmine ei hõlma ilma inimese sekkumise või suunamiseta toimuvaid loodus- likke protsesse, nagu näiteks kalavarude mittejuhitav kasv rahvusvahelistes vetes (kalakasvatus on aga tootmine). 3. 08. Tootmine hõlmab: a) kõikide teistele üksustele pakutavate (või pakkuda kavatsetavate) individuaalsete või kollektiivsete kaupade või teenuste tootmist; b) kõikide kaupade enda tarbeks tootmist, mida tootjad kasutavad oma lõpptarbimiseks või kapitali kogumahutuseks põhivarasse. Enda tar- beks tootmine kapitali kogumahutuseks põhivarasse sisaldab sellist põhivara tootmist nagu ehitus, tarkvara arendamine ja mineraalide uurimine oma kapitali kogumahutuseks põhivarasse (mõistet kapitali kogumahutus põhivarasse vt lõigud 3. 100–3. 127). Kodumajapidamiste enda tarbeks kaupade tootmise hulka arvatakse: 1) eluruumide enda tarbeks ehitamine; 2) põllumajanduslike toodete tootmine ja ladustamine; 3) põllumajanduslike toodete töötlemine, nagu jahu jahvatamine, puuvilja konserveerimine või kuivatamine, piimatoodete nagu või ja juust tootmine, õlle, veini ja piirituse tootmine; 4) muude esmaste toodete tootmine, nagu soola kaevandamine, turba lõikamine ja vee transport; 5) muud töötlemise liigid, nagu riiete kudumine, keraamiliste esemete ja mööbli valmistamine. Kodumajapidamiste enda tarbeks kaupade tootmine tuleb kirjendada sellisel juhul, kui see on tähtis, st kui tootmine on olulise osatähtsu- sega antud kauba kogupakkumises antud riigis. Kokkuleppe kohaselt arvestatakse ESAs ainult eluruumide enda tarbeks ehitamist ning põllumajandusliku toodangu töötlemist ja ladusta- mist; kõiki muid kodumajapidamiste poolt enda tarbeks toodetud kaupu peetakse EL riikides vähetähtsaks; c) elamumajandusteenuste enda tarbeks tootmine omanike-kasutajate poolt; d) majapidamis- ja isikuteenuste tootmine kodumajapidamiste palgatöötajate poolt; e) vabatahtlike tegevust kirjendatakse tootmisena kui selle tulemuseks on kaubad, nt elamu, kirikute või teiste hoonete ehitus. Arvestamata jäetakse vabatahtlike tegevus, mille tulemuseks ei ole kaubad, nt tasuta hooldus ja koristustööd. Kõiki selliseid tegevusi arvestatakse isegi siis, kui nad on illegaalsed või neid ei registreerita maksuameti, sotsiaalkindlustuse, statistika- ja teiste avaliku sektori asutuste poolt. 3. 09. Tootmisena ei käsitleta selliste majapidamis- ja isikuteenuste tootmist, mida toodetakse ja tarbitakse samas kodumajapidamises (välja arvatud teenused, mida osutavad kodumajapidamiste palgatöötajad ja eluruumide omanik-kasutajate teenused). Siia kuuluvad järgmised tegevused: a) elamute koristamine, remont ja korrashoid nii kaua kui need tegevused on elanike jaoks tavalised; b) kodumajapidamiste kestvuskaupade puhastamine, teenindamine ja remontimine; c) toiduvalmistamine ja serveerimine; d) laste hoidmine, õpetamine ja juhendamine; e) haigete, põdurate või vanade inimeste hooldamine; f) kodumajapidamise liikmete või kaupade transport. 64 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd PÕHI-, KÕRVAL- JA ABITEGEVUSALAD 3. 10. Definitsioon: Kohalike tegevusalaüksuste põhitegevusala on tegevusala, mille lisandväärtus ületab iga teise tegevusala lisandväärtuse, millega samas üksuses tegeletakse. Põhitegevusala määratakse vastavalt NACE versiooni 1 klassifikaatorile, esmalt klassifikaatori kõrge- mal tasemel ja siis madalamatel tasemetel. 3. 11. Definitsioon: Kõrvaltegevusala on tegevusala, mida teostatakse üksiku kohaliku tegevusalaüksuse sees lisaks põhitegevusalale. Kõrvaltegevu- sala toodang on teisene toodang. 3. 12. Definitsioon: Abitegevusalade toodang ei ole mõeldud kasutamiseks väljaspool ettevõtet. Abitegevusala on toetav tegevus, mida tehakse ette- võttes selleks, et luua vajalikke tingimusi kohaliku tegevusalaüksuse põhi- või kõrvaltegevusaladele. Abitegevusala väljundiks on tavaliselt tooted, mis on sisendiks igat liiki, nii suurele kui väiksele, tootmisele. Abitegevusala võib olla nt ostmine, müük, turundus, arvepidamine, andmetöötlus, transport, ladustamine, korrashoid, koristamine ja turvatee- nus. Ettevõtted võivad valida, kas teostada ise abitegevusi või osta selliseid teenuseid turult spetsiaalsetelt teenuste tootjatelt. Kapitali kogumahutust enda tarbeks ei arvestata abitegevusalana. 3. 13. Abitegevusalasid käsitletakse nende põhi- ja kõrvaltegevusalade lahutamatute osadena, millega nad on seotud. Selle tulemusena: a) b) abitegevusala toodang ei ole otseselt eraldatav ja seda ei kirjendata eraldi. Sellest järeldub, et selle toodangu kasutamist ei ole samuti kirjen- datud; kõiki abitegevusala poolt tarbitavaid sisendeid — materjale, tööjõudu, põhivara kulumit jne arvestatakse kui sisendeid nende poolt toetata- vatesse põhi- või kõrvaltegevusalasse. TOODANG (P. 1) 3. 14. Definitsioon: Toodang koosneb arvestusperioodi jooksul toodetud toodetest. Sinna alla kuuluvad erijuhtumid on: a) b) kaubad ja teenused, millega üks kohalik tegevusalaüksus varustab teist kohaliku tegevusalaüksust, kuuludes ise samasse institutsionaalsesse üksusesse; kaubad, mida toodetakse kohaliku tegevusalaüksuse poolt ja mis jäävad varudesse selle perioodi lõpuni, millal nad toodeti, ükskõik milline on nende järgnev kasutamine. Samas ei identifitseerita eraldi kaupu või teenuseid, mida toodeti ja kasutati samas kohalikus tegevusalaüksuses samal arvestusperioodil. See- tõttu ei kirjendata neid kohaliku tegevusalaüksuse toodangu või vahetarbimise osana. 3. 15. Kui institutsionaalne üksus sisaldab rohkem kui ühte kohalikku tegevusalaüksust, siis võrdub institutsionaalse üksuse toodang kohalike tegevu- salaüksuste toodangute summaga, sh toodang, mida üks kohalik tegevusalaüksus toodab teise jaoks. 3. 16. ESAs eristatakse kolme liiki toodangut: a) turutoodang (P. 11); b) toodang, mis on toodetud enda lõpptarbeks (P. 12); c) muu turuväline toodang (P. 13). Sellist eristamist rakendatakse ka kohalikele tegevusalaüksustele ja institutsionaalsetele üksustele: a) turutootjad; b) tootjad enda lõpptarbeks; c) muud turuvälised toojad. 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 65 Toodangu eristamine turutoodanguks, enda lõpptarbeks ja muuks turuväliseks toodanguks on põhimõttelise tähtsusega, kuna see määrab too- dangule rakendatavad hindamisprintsiibid: turutoodangut, toodangut enda lõpptarbeks ja turutootjate ning enda lõpptarbeks tootjate toodangut hinnatakse alushindades, samal ajal kui muude turuväliste tootjate (kohalike tegevusalaüksuste) toodangut hinnatakse kulude alusel. Institutsio- naalse üksuse toodangut kokku hinnatakse nende kohalike tegevusalaüksuste toodangute summana. Seega sõltub institutsionaalse üksuse too- dang ka eristamisest turutoodanguks, toodanguks enda lõpptarbeks ja muuks turuväliseks toodanguks (vt lõigud 3. 54–3. 56). Pealegi kasuta- takse eristamist ka institutsionaalsete üksuste sektoriti klassifitseerimiseks (vt lõigud 3. 27–3. 37). Klassifitseerimine toimub ülalt-alla meetodil, st esmalt klassifitseeritakse institutsionaalsed üksused, siis kohalikud tegevusalaüksused ning siis nende toodang. Selle tulemusena on täpseks eristamiseks toodete tasandil (s. o turutoodangu, enda lõpptarbeks toodangu, muu turuvälise too- dangu mõistest) vaja vaadata seda toodangut tootvate institutsionaalsete üksuste ja kohalike tegevusalaüksuste omadusi. Peale kolme liiki toodangu ja kolme liiki tootjate üldisi definitsioone (vt lõigud 3. 17-3. 26) on turulise, enda lõpptarbeks ning muu turuvälise eristamine esitatud ülalt-alla viisil. 3. 17. Definitsioon: Turutoodang sisaldab toodangut, mida müüakse turul (vt lõik 3. 18) või kavatsetakse müüa turul. 3. 18. Turutoodang sisaldab: a) tooteid, mida müüakse majanduslikult olulise hinnaga; b) bartertooteid; c) tooteid, mida kasutatakse mitterahalisteks makseteks (kaasa arvatud töötajate mitterahaline palk ja segatulu); d) e) tooteid, mida pakutakse ühe kohaliku tegevusalaüksuse poolt teisele kohalikule tegevusalaüksusele samas institutsionaalses üksuses vahe- või lõpptarbimiseks; tooteid, mida lisatakse valmistoodangu või lõpetamata toodangu varudele ja kavatsetakse kasutada ühel või teisel ülalnimetatud viisil (kaasa arvatud loomade või juurvilja toodangu loomulik kasv ja lõpetamata hooned ja rajatised, mille ostja on teadmata). 3. 19. Definitsioon: ESAs on toote majanduslikult oluline hind defineeritud osaliselt lähtudes seda toodangu tootnud institutsionaalsest ja kohalikust tegevusalaüksusest (vt lõigud 3. 27–3. 40). Näiteks kokkuleppe kohaselt müüakse kogu kodumajapidamistele kuuluvate juriidilise isiku õigusteta üksuste toodang muudele institutsionaalsetele üksustele majanduslikult oluliste hindadega, st seda arvestatakse kui turutoodangut. Mõnede muude institutsionaalsete üksuste toodangu puhul on toodang müüdud majanduslikult olulise hin- naga ainult siis kui üle 50 % tootmiskuludest kaetakse müügist saadava tuluga. 3. 20. Definitsioon: Enda lõpptarbeks toodetud toodang koosneb kaupadest või teenustest, mida kasutatakse samas institutsionaalses üksuses kas lõpptarbimiseks või kapitali kogumahutuseks põhivarasse. 3. 21. Tooteid, mida kasutatakse oma lõpptarbimiseks, võivad toota ainult kodumajapidamised. Tüüpilised näited on: a) talunike poolt tarbitavad põllumajandustooted; b) omanike-kasutajate toodetud elamumajandusteenused; c) kodumajapidamiste teenused, mida toodetakse palgatöötajaid kasutades. 3. 22. Iga sektor võib valmistada tooteid, mida kasutatakse enda tarbeks kapitali kogumahutuseks põhivarasse. Näiteks: a) masinaehitusettevõtete poolt toodetud spetsiaalsed tööpingid; b) kodumajapidamiste poolt rajatud eluruumid või nende juurdeehitused; 66 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd c) enda tarbeks ehitamine, kaasa arvatud kodumajapidamiste grupi poolt teostatav kommunaalehitus. 3. 23. Definitsioon: Muu turuväline toodang hõlmab toodangut, mida valmistatakse muudele üksustele tasuta või majanduslikult mitteolulise hin- naga. 3. 24. Definitsioon: Turutootjad on kohalikud tegevusalaüksused või institutsionaalsed üksused, mille toodangu põhiosa on turutoodang. Kui kohalik tegevusalaüksus või institutsionaalne üksus on turutootja, siis tema põhitoodang on definitsiooni kohaselt turutoodang, kuna turu- toodangu mõiste on defineeritud lisaks turuliseks, enda lõpptarbeks ja muuks turuväliseks toodanguks jaotamisele ka seda tootnud kohaliku tegevusalaüksuse ja institutsionaalse üksuse kaudu. 3. 25. Definitsioon: Enda lõpptarbeks tootjad on kohalikud tegevusalaüksused või institutsionaalsed üksused, mille toodangu põhiosa on toodetud enda lõpptarbeks samas institutsionaalses üksuses. 3. 26. Definitsioon: Muud turuvälised tootjad on kohalikud tegevusalaüksused või institutsionaalsed üksused, mille toodangu põhiosa pakutakse tasuta või majanduslikult mitteolulise hinnaga. Institutsionaalsed üksused: erinevus turutootjate, enda lõpptarbeks tootjate ja muude turuväliste tootjate vahel 3. 27. Institutsionaalsete üksuste kui tootjate jaoks on erinevus turutootjate, enda lõpptarbeks tootjate ja muude turuväliste tootjate vahel kokku võe- tud tabelis 3. 1. Samuti on esitatud klassifikaator sektorite lõikes. Tabel 3. 1. — Institutsionaalsed üksused turu-, enda lõpptarbeks ja muu turuvälise tootjana Institutsionaalne üksus Klassifikatsioon Era- või avaliku sektori 1. Eratootjad 1. 1. Kodumajapidamiste KTI või mitte Müügid katavad rohkem kui 50 % tootmis- kuludest Tootja liik Sektor(id) 1. 1. = Turutootja või enda lõpptarbeks tootja Kodumajapidamised omanduses olevad juriidilise isiku õigusteta üksused (mitte arvestades kodumajapidamiste omanduses olevaid kvaasikorporatiiv- seid ettevõtteid) 1. 2. Teised eratootjad (kaasa arvatud kodumajapidamiste omanduses olevad kvaasikorporatiivsed ettevõtted) 1. 2. 1. Era-KTId 1. 2. 1. 1. Jah 1. 2. 1. 1. = Turutootja Ettevõtted 1. 2. 1. 2. Ei 1. 2. 1. 2. = Muu turuväli- sed tootjad KTKTI 2. Avaliku sek- tori tootjad 1. 2. 2. Teised eratootjad, kes ei ole KTId 1. 2. 2. = Turutootja Ettevõtted 2. 1. Jah 2. 1. = Turutootja Ettevõtted 2. 2. Ei 2. 2. = Muud turuvälised tootjad Valitsemissektor 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 67 Tabel näitab, et institutsionaalse üksuse klassifitseerimine turutootjaks, tootjaks enda lõpptarbimiseks või muuks turuväliseks tootjaks peab toi- muma mitme tunnuse põhjal. 3. 28. Esimene jaotus on era- ja avaliku sektori tootjate lõikes. Avaliku sektori tootja on tootja, mida kontrollib valitsemissektor. KTIde puhul on ava- liku sektori tootja KTI, mida kontrollib ja mille peamine finantseerija on valitsemissektor. Kõik teised tootjad on eratootjad. Kontrolli defineeri- takse kui võimet kindlaks määrata institutsionaalse üksuse üldpoliitika või -programm, mida saab teha vajaduse korral direktoreid või juhata- jaid ametisse nimetades. Rohkem kui poolte ettevõtte aktsiate omamine on kontrolliks piisav, kuid mitte tingimata vajalik tingimus (vt lõik 2. 26). 3. 29. Nagu näitab tabel 3. 1, esineb eratootjaid kõikides sektorites, välja arvatud valitsemissektoris. Vastandina esineb avaliku sektori tootjaid ainult ettevõtete sektoris (kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtete ning finantsinstitutsioonide sektoris) ja valitsemissektoris. 3. 30. Eratootjate spetsiifiline kategooria on kodumajapidamiste omanduses olevad juriidilise isiku õigusteta üksused, mis on alati turutootjad või tootjad enda lõpptarbeks. Viimane võimalus esineb omanik-kasutaja poolt toodetud elamumajandusteenuste ja kaupade omatarbeks tootmise korral. Kõik kodumajapidamiste omanduses olevad juriidilise isiku õigusteta üksused on klassifitseeritud kodumajapidamiste sektorisse. Eran- diks on ainult kodumajapidamiste omanduses olevad kvaasikorporatiivsed ettevõtted. Need on turutootjatena klassifitseeritud kaupu ja mittefi- nantsteenuseid tootvate ettevõtete ja finantsinstitutsioonide sektorisse. 3. 31. Muude eratootjate korral tuleb vahet teha kasumitaotluseta erainstitutsioonide ning muude eratootjate vahel. Definitsioon: KTId on kaupade või teenuste tootmise eesmärgil loodud õiguslikud või sotsiaalsed organisatsioonid, mille seisund ei võimalda neil olla tulu, kasumi või muude finantskasude allikaks neid asutanud, kontrollivatele ja rahastavatele üksustele. Tegelikkuses tekib neis kindlasti kas ülejääki või defitsiit, kuid ühtegi nendes tekkinud ülejääki ei või teised institutsionaalsed üksused oman- dada. Kõik teised eratootjad, mis ei ole KTId, on turutootjad ning on klassifitseeritud kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtete ning finant- sinstitutsioonide sektorisse. 3. 32. Era KTIde tootjate liigi ja sektori kindlakstegemiseks tuleb kohaldada 50 % kriteeriumit: a) kui müükidega on kaetud rohkem kui 50 % tootmiskuludest, siis on institutsionaalne üksus turutootja ja klassifitseeritakse kaupu ja mitte- finantsteenuseid tootvate ettevõtete sektorisse ning finantsinstitutsioonide sektorisse; b) kui müükidega on kaetud vähem kui 50 % tootmiskuludest, siis on institutsionaalne üksus muu turuväline tootja ja klassifitseeritud KTKTI sektorisse. Muud turuvälised KTId, mida kontrollib ja mille peamiseks finantseerijaks on valitsemissektor, klassifitseeritakse aga valitsemis- sektorisse. 3. 33. Turutootjate ja muude turuväliste tootjate eristamisel 50 % kriteeriumi abil on müük ja tootmiskulud defineeritud järgnevalt: a) müük sisaldab läbimüüki, millest on välja jäetud tootemaksud. Müük sisaldab kõiki makseid, mis on tehtud valitsemissektori või Euroopa Liidu institutsioonide poolt ja antud ükskõik missugust liiki tootjale sellel tegevusalal, st kõik toodangu mahu või väärtusega seotud mak- sed arvatakse sisse, kuid maksed üldise defitsiidi katmiseks jäetakse arvestamata. See müügi definitsioon on vastavuses toodangu definitsiooniga alushindades, välja arvatud: 1) toodang alushindades on defineeritud üksnes peale seda, kui on otsustatud, kas tegemist on turutoodanguga või turuvälise toodang- uga: müüki kasutatakse ainult turutoodangu hindamisel; muud turuvälist toodangut hinnatakse kulude alusel; 68 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd 2) valitsemissektori poolt tehtud maksed avaliku sektori ja kvaasikorporatiivsete ettevõtete kogudefitsiidi katmiseks on osa muudest too- tesubsiidiumitest, nagu on defineeritud lõigus 4. 35. c. Järelikult sisaldab turutoodang alushindades ka valitsemissektori poolt kogudefit- siidi katmiseks tehtud makseid; b) tootmiskulud on vahetarbimise, töötajate hüvitiste, põhivara kulumi ja muude tootmismaksude summa. Selle kriteeriumi korral ei ole muud tootmissubsiidiumid välja arvatud. Müükide ja tootmiskulude mõiste vastavuse tagamiseks 50 % kriteeriumiga peab tootmiskuludest välja jätma kõik omatarbelisteks kapitalimahutusteks tehtud kulud. 50 % kriteeriumit peaks rakendama ajalist perspektiivi silmas pidades: seda peaks rangelt kohaldama üksnes siis, kui kriteerium on mõned aas- tad kehtiv või kui see on kehtiv käesoleval aastal ja on oodata, et ta on seda ka lähemas tulevikus. Väiksemad kõikumised aastase müügi suu- ruses ei tee hädavajalikuks institutsionaalsete üksuste (ning nende kohalike tegevusalaüksuste ja toodangu) ümberklassifitseerimist. 3. 34. Müük võib koosneda mitmetest elementidest. Näiteks haigla poolt pakutavate tervishoiuteenuste korral võib müügiks olla: a) tööandja ostud, mis on kirjendatud töötajatele makstud mitterahalise tulu ja nende töötajate lõpptarbimiskulutustena; b) erakindlustusseltside ostud; c) riiklike sotsiaalkindlustuse fondide ja valitsemissektori ostud, mis klassifitseeritakse mitterahalise sotsiaaltoetusena; d) kodumajapidamiste ostudele ilma tagasimaksmiseta (lõpptarbimiskulutused). Ainult muid tootmissubsiidiume ja (näiteks heategevuselt) saadud kingitusi ei käsitleta müügina. Sarnaselt võib ettevõtte transporditeenuste müük vastata tootjate vahetarbimisele, tööandjate poolt töötajatele määratud mitterahalisele tulule, valitsemissektori mitterahalistele sotsiaaltoetustele ja kodumajapidamiste ostudele ilma tagasimakseteta. 3. 35. Äriettevõtteid teenindavad kasumitaotluseta erainstitutsioonid moodustavad erijuhu. Neid finantseerivad tavaliselt rahaliste toetuste ja tellimuste teel neist huvitatud äriettevõtted. Tellimusi ei käsitleta mitte kui siirdeid, vaid kui makseid osutatud teenuste eest, st neid käsitletakse kui müüki. Need KTId on seetõttu turutootjad ja nad on klassifitseeritud kaupu- ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtete sektorisse ning finant- sinstitutsioonide sektorisse. 3. 36. 50 % kriteeriumi kohaldamisel era- ja avaliku sektori KTIde müügile ja tootmiskuludele võib mõningatel erijuhtudel kõikide toodangu mahuga seotud maksete lisamine müüki olla eksitav. See võib kehtida näiteks era- ja avaliku sektori koolide finantseerimise kohta: valitsemissektori makseid võib siduda ka õpilaste arvuga vastavalt konkreetsele kokkuleppele rahastava valitsusasutusega. Sel juhul ei arvestata neid makseid kui müüki, kuigi neil on otsene seos toodangu mahu ehk õpilaste arvuga. See tähendab, et peamiselt selliste maksetega rahastatud kool on muu turuväline tootja. Kui kool on avaliku sektori tootja, st kui seda peamiselt finantseerib ja kontrollib valitsemissektor, siis tuleb ta klassifitseerida valitsemissektorisse. Kui kool on muu turuväline eratootja, tuleb ta klassifitseerida KTKTIde sektorisse. 3. 37. Avaliku sektori tootjad võivad olla turutootjad või muud turuvälised tootjad. Kui 50 % kriteerium näitab, et institutsionaalset üksust tuleb pidada turutootjaks, siis on see klassifitseeritud kaupu- ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtete ning finantsinstitutsioonide sektorisse. Samuti otsustab 50 % kriteerium, millal tuleb valitsusüksust käsitleda kui valitsuse omanduses olevat kvaasikorporatiivset ettevõtet: kvaasikor- poratiivne ettevõte tuleks luua ainult siis, kui ta täidab 50 % kriteeriumi nõuet. Kui institutsionaalne üksus on muu turuväline tootja, siis on ta klassifitseeritud valitsemissektorisse. Erinevus KTIde ja muude tootjate vahel ei oma seega avaliku sektorite tootjate klassifitseerimisel tähtsust. 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 69 Kohalikud tegevusalaüksused ja nende toodang: turuliste, enda lõpptarbeks ja muude turuväliste tootjate ja toodangute erinevus 3. 38. Peale turutootjate, enda lõpptarbeks tootjate ja muude turuväliste tootjate vahelise erinevuse kohaldamist institutsionaalsetele üksustele kui tootjatele, võib erinevust kohaldada kohalikele tegevusalaüksustele ja nende toodangutele. Seda seost näitab tabel 3. 2. Tabel 3. 2. — Institutsionaalsed üksused, kohalikud tegevusalaüksused ja toodang ning turuliste, enda lõpptarbeks ja muude turuvä- liste tootjate ja toodangute eristamine Institutsionaalne üksus Kohalik(ud) põhitege- vusalaüksus(ed) Kohalik(ud) kõrvalte- gevusalaüksus(ed) Kohaliku põhitegevu- salaüksuse põhitoo- dang Kohaliku põhitegevu- salaüksuse kõrvaltoo- dang Kohaliku kõrvaltege- vusalaüksuse põhi- toodang Kohaliku kõrvaltege- vusalaüksuse kõrval- toodang Turutootja Turutootja Turutoodang Turutoodang Toodang enda lõpptarbeks Turutootja Turutoodang Turutoodang Tootja enda lõpp- tarbeks Toodang enda lõpptarbeks Turutoodang Toodang enda lõpptarbeks Tootja enda lõpptar- beks Tootja enda lõpptar- beks Toodang enda lõpp- tarbeks Turutoodang Muu turuväline tootja Muu turuväline tootja Muu turuväline toodang Turutoodang Toodang enda lõpptarbeks Muu turuväline toodang Turutootja Turutoodang Turutoodang Toodang enda lõpptarbeks Muu turuväline tootja Muu turuväline toodang Turutoodang Toodang enda lõpptarbeks Muu turuväline toodang 3. 39. Turutootjatena kvalifitseeritud institutsionaalsete üksuste korral on kohalik põhitegevusalaüksus loomulikult ka turutootja. Kohalik kõrvaltege- vusalaüksus võib olla turutootja, kuid samuti tootja enda lõpptarbeks. Ent kohalik kõrvaltegevusalaüksus ei saa kokkuleppe kohaselt olla muu turuväline tootja. See tähendab, et kohalikud (kõrval)tegevusalaüksused kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtete ning finantsinstitut- sioonide sektoris on kõik kas turutootjad või tootjad enda lõpptarbeks. 70 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd 3. 40. Kui institutsionaalsed üksused on muud turuvälised tootjad, on ka kohalik põhitegevusalaüksus muu turuväline tootja. Kohalikud kõrvaltegevu- salaüksused võivad olla kas turutootjad või muud turuvälised tootjad. See tähendab, et valitsemissektor ja KTKTId võivad sisaldada mõningaid kohalikke (kõrval)tegevusalaüksusi, mis on turutootjad (kuigi kõik institutsionaalsed üksused nendes sektorites on muud turuvälised tootjad). Määramaks kindlaks, kas kohalikud kõrvaltegevusalaüksused on turutootjad või muud turuvälised tootjad, tuleb kohaldada 50 % kriteeriumit. 3. 41. Peale turutootjate, enda lõpptarbeks tootjate ja muude turuväliste tootjate eristamist institutsionaalsete üksuste ja nende kohalike tegevusalaük- suste lõikes võib eristada ka kohalike tegevusalaüksuste toodangut. Seda seost näitab tabel 3. 3. Tabel 3. 3. — Turuliste, enda lõpptarbeks ja muude turuväliste kohalike tegevusalaüksuste eristamine ja kohalike tegevusalaüksuste toodangu eristamine turuliseks, enda lõpptarbeks ja muuks turuväliseks toodanguks Turutootjad Tootjad enda lõpptarbeks Muud turuvälised tootjad Kokku Turutoodang Toodang enda lõpptarbeks Muu turuväline toodang X x 0 x X 0 x x X Turutoodangu kogusumma Toodangu kogusumma enda lõpptarbeks Muu turuvälise toodangu kogusumma Kokku Turutootjate toodangu kogusumma Enda lõpptarbeks tootjate toodangu kogusumma Muude turuväliste tootjate toodangu kogusumma Toodangu kogusumma X = suur toodang; x = väike toodang; 0 = toodangut ei ole (kokkuleppe kohaselt). 3. 42. Kokkuleppe kohaselt ei saa kohalikud tegevusalaüksused kui turutootjad ja kui tootjad enda lõpptarbeks pakkuda muud turuvälist toodangut. Nende toodangut võib seega kirjendada ning vastavalt ka hinnata ainult kui turutoodangut või toodangut enda lõpptarbeks (vt lõigud 3. 46– 3. 52). 3. 43. Kohalikud tegevusalaüksused kui muud turuvälised tootjad võivad kõrvaltoodanguna pakkuda turutoodangut ja toodangut enda lõpptarbeks. Toodang enda lõpptarbeks koosneb kapitalimahutustest enda tarbeks. Turutoodangu esinemine tuleks põhimõtteliselt kindlaks määrata indivi- duaalsetele toodetele 50 % kriteeriumi kohaldamisega: turutoodang on toodang, mis on müüdud vähemalt 50 % ulatuses selle tootmiskuludest. See võib esineda näiteks juhul, kui riigihaiglad nõuavad mõnede oma teenuste eest majanduslikult olulisi hindu. Teisteks näideteks on riigimuu- seumite reproduktsioonide ja meteoroloogia instituutide ilmaennustuste müük. 3. 44. Tegelikkuses võib olla statistiliselt raske selget vahet teha riiklike institutsioonide ja KTKTIde kohalike tegevusalaüksuste erinevate toodete vahel. Eelkõige kehtib see erinevate toodete tootmiskulude kohta. Sel juhul on lihtne lahendus käsitleda muude turuväliste tootjate kõrvaltege- vusala(de)st saadud kõiki tulusid kui tulusid üht liiki turutoodangust. See kehtib näiteks muuseumi plakatite ja kaartide müügist saadud tulu kohta (1). 3. 45. Muudel turuvälistel tootjatel võib samuti olla tulu nende muu turuvälise toodangu müügist majanduslikult mitteolulistes hindades, näiteks muuseumi sissetulekud piletitelt. Need sissetulekud kuuluvad muu turuvälise toodangu juurde. Ent kui ühte tulu liiki (tulu piletitelt ning plaka- tite ja kaartide müügist) on teisest raske eristada, võib neid käsitleda kas tuluna turutoodangult või muult turuvälisest toodangust. Valik nende kahe alternatiivse kirjendamise vahel peaks sõltuma mõlemat liiki tulu (piletitest ning plakatite ja kaartide müügist saadud tulu) eeldatavast tähtsusest. TOODANGU KIRJENDAMISE AEG JA HINDAMINE 3. 46. Toodang tuleb kirjendada ja hinnata siis, kui see on tootmisprotsessiga loodud. (1) Kuigi need sissetulekud ei pruugi olla piisavad, et katta 50 % muuseumi poe kõikidest kulutustest. Näiteks seetõttu, et kulud sisaldavad ka muuseumi poe töötajatele makstavaid hüvitisi. 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 71 3. 47. Kogu toodang tuleb hinnata alushindades, kuid erikokkulepped kehtivad: a) muu turuvälise toodangu hindamise kohta; b) muu turuvälise tootja (kohaliku tegevusalaüksuse) toodangu hindamise kohta; c) institutsionaalse üksuse, mille kohalik tegevusalaüksus on muu turuväline tootja, toodangu hindamise kohta. (Vt lõigud 3. 53–3. 56). 3. 48. Definitsioon: Alushind on hind, mille tootjad saavad ostjalt toodanguna toodetud ühe ühiku kauba või teenuse eest, kust on maha võetud kõik selle ühiku tootmise või müügiga kaasnevad maksud (st tootemaksud) ning kuhu on juurde liidetud kõik selle ühiku toot- mise või müügiga kaasnevad subsiidiumid (st tootesubsiidiumid). See ei sisalda tootja poolt eraldi arvele märgitud transpordiku- lusid, kuid sisaldab kõiki tootja samal arvel nõutavaid transpordimarginaale, isegi kui nad on arvel toodud eraldi reana. 3. 49. Toodangut enda lõpptarbeks (P. 12) hinnatakse turul müüdavate sarnaste toodete alushindades, mille tagajärjel võib sellise toodangu korral esi- neda tegevuse netoülejääk või segatulu. Sellist hindamismeetodit rakendatakse ka omanik-kasutaja poolt toodetud elamumajandusteenustele (vt lõik 3. 64). Tavaliselt on siiski vajalik hinnata enda tarbeks ehituse toodangut tootmiskulude alusel. 3. 50. Lisandused lõpetamata toodangule hinnatakse võrdeliselt valmistoodangu arvestuslikule jooksvale alushinnale. 3. 51. Kui lõpetamata toodangu väärtust tuleb ette arvestada, peab see põhinema tegelikult tehtud kuludel, lisades arvestusliku tegevuse ülejäägi või segatulude hinnangu. Esialgsed hinnangud tuleks pärast asendada väärtustega, mis saadakse valmistoodangu tegeliku väärtuse (kui see hiljem selgub) perioodide vahel jaotamise teel. Viimane on järgmiste väärtuste summa: a) müüdud või vahetatud valmistooted; b) valmistooted varudesse miinus varude vähenemine; c) valmistooted enda lõpptarbeks. 3. 52. Soetatud lõpetamata hoonete ja rajatiste väärtust arvestatakse tehtud kulude põhjal, lisades arvestusliku tegevuse ülejäägi või segatulu. See arvestuslik suurus saadakse sarnaste hoonete ja rajatiste hindade põhjal. Etapiliste maksete summasid võib kasutada ostja poolt põhivarasse tehtud kapitali kogumahutuse väärtuse ligikaudseks hindamiseks igal etapil (eeldusel, et ettemaksed või võlgnevus puuduvad). Kui rajatise omatarbelist osa ei lõpetata ühe arvestusperioodi jooksul, tuleb toodangut ja vastavat põhivarasse tehtud kapitali kogumahutuse väärtust arvestades lisada vastava perioodi jooksul tehtud tootmise kogukulutuste osa jooksva perioodi alushinnale. Kui valmisrajatise alushinda ei ole võimalik leida, tuleb seda arvestada tootmise kogukulude alusel. Kui osa või kogu tööjõud on saadud tasuta, nagu võib esineda koduma- japidamiste poolt teostatava kommunaalehituste korral, siis võib arvestusliku tootmise kogukuludes sisalduva palgatööjõu kulu leidmiseks kasu- tada läheduses või samas regioonis töötava sarnast liiki tööjõu palgamäärasid. 3. 53. Muu turuväline tootja (kohaliku tegevusalaüksuse) toodang tuleb hinnata tootmise kogukuludes, st järgmiste tegurite summana: a) vahetarbimine (P. 2); b) hüvitised töötajatele (D. 1); c) põhivara kulum (K. 1); d) muud tootmismaksud (D. 29) miinus muud tootmissubsiidiumid (D. 39). Muud tootmissubsiidiumid tuleb maha arvata. Siiski peab tähele panema, et muud tootmissubsiidiumid muudele turuvälistele tootjatele tegeli- kult sageli puuduvad või on väga väikesed (vt lõik 4. 36). 72 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd Kokkuleppe kohaselt ei kuulu intressimaksed muu turuvälise toodangu kuludesse (kuigi mõningatel juhtudel, näiteks elamumajandusettevõtete korral, võiks neid pidada tähtsaks tootmiskuluks). Muu turuvälise toodanguga seotud kulud ei sisalda omatavate ja muus turuvälises tootmises kasutatavate mitteeluhoonete, rendi arvestuslikku väärtust. 3. 54. Institutsionaalse üksuse toodang on selle koostisse kuuluvate kohalike tegevusalaüksuste toodangute summa. See kehtib ka institutsionaalsete üksuste kohta, mis on muud turuvälised tootjad. 3. 55. Muude turuväliste tootjate (kohalike tegevusalaüksuste) kõrvalturutoodangu puudumisel tuleb muud turuvälist toodangut hinnata tootmisku- lude alusel. Muude turuväliste tootjate kõrvalturutoodangu korral tuleb muud turuvälist toodangut hinnata kui muu turuväline tootja tootmise kogukulu ja nende turutoodangust saadud tulu vahet (st jääkliikmena). 3. 56. Põhimõtteliselt tuleb muu turuvälise tootja turutoodang hinnata alushindades. Samas isegi kui muul turuvälisel kohalikul tegevusalaüksusel võib olla müügitulu, hinnatakse selle üksuse toodangut, mis sisaldab nii selle turutoodangut kui ka muud turuvälist toodangut (ning võimali- kult ka toodangut enda lõpptarbeks), ikkagi tootmiskulude alusel. Selle turutoodangu väärtus on määratud turutoodete müügist saadud tuluga, muu turuvälise toodangu väärtus saadakse kahe suuruse vahena, millest üks on selle toodangu väärtuse ja teine selle turutoodangu ja enda lõpptarbeks toodangu summa. See tulu, mis on saadud muude turuväliste toodete ja teenuste müügist majanduslikult mittetähenduslike hinda- dega, jääb muu turuvälise toodangu väärtuse osaks. 3. 57. Mõnede toodangu eriliikide korral vajavad toodangu kirjendamise ja hindamise ajad järgmiste täpsustuste ja erandite väljatoomist, vastavalt CPA struktuurile. 3. 58. A. Põllumajandussaadused, jahinduse ja metsamajanduse tooted; B. Kala Põllumajandussaaduseid tuleb kirjendada pidevalt terve tootmisperioodi jooksul toodetuna (ja mitte lihtsalt siis, kui viljasaak on koristatud või loomad tapetud). Põllukultuuride kasvatamist, metsa istutamist ja toidu otstarbel kala- või loomavarude kasvatamist tuleks protsessi jooksul käsitleda kui lõpeta- mata toodangu varusid ja muuta valmistoodangu varuks, kui protsess on lõpule viidud. 3. 59. D. Töötleva tööstuse tooted; Ehitustööd F. Kui hoone või muu rajatise müügileping on sõlmitud ette ja ehitamine ulatub üle mitme arvestusperioodi, siis käsitletakse igal perioodil toode- tud toodangut kui perioodi lõpus ostjale müüdud toodangut: st pigem ostja kapitalimahutusena põhivarasse kui ehituses lõpetamata toodan- guna. Tegelikult käsitletakse toodetud toodangut ostjale müüduna etappides, kus ostja võtab toodangu õiguslikku valdusesse. Kui leping näeb ette etapilisi makseid, siis võib toodangu väärtus tihti olla ümardatud, kuna on saadud vastavalt igal perioodil tehtud etapilistele maksetele. Müügilepingu puudumisel aga kirjendatakse igal perioodil lisandunud ehitise osa lõpetamata toodanguna. 3. 60. G. Hulgi- ja jaekaubanduse teenused; mootorsõidukite, mootorrataste ning isiklike tarbeesemete ning kodumasinate remonditeenused Hulgi- ja jaemüügi teenuste toodangut mõõdetakse edasimüügiks ostetud kaupadelt saadud kaubandusliku juurdehindluse põhjal. Definitsioon: Kaubanduslik juurdehindlus on vahe edasimüügiks ostetud kaubalt saadud tegeliku või arvestusliku hinna ja hinna vahel, mida sama edasimüüja oleks pidanud maksma sama kauba asendamise (sisse ostmise) eest selle müümise või muul viisil edastamise ajal. Kokkuleppe kohaselt ei arvestata kaubandusliku juurdehindluse sisse kapitalikasumeid ja -kahjumeid. Kuid tegelikkuses ei pruugi andmeallikad võimaldada kõigi kapitalikasumite ja -kahjumite eraldi eristamist. 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 73 3. 61. H. Hotellide ja restoranide teenused Hotellide, restoranide ja kohvikute teenuste toodangu väärtus sisaldab tarbitud toidu, joogi jne väärtust. 3. 62. I. Transpordi-, laonduse ja sideteenused Transporditeenuste toodang mõõdetakse kaupade või indiviidide transportimisest saadavate summade väärtusega. Vedu enda tarbeks kohaliku tegevusalaüksuse piires vaadeldakse abitegevusena ning ei määratleta ega kirjendata eraldi. Laonduse teenuste toodang mõõdetakse lisandväärtusena lõpetamata toodangule, kas siis lisatoodanguna aja jooksul transportimise (näiteks teise kohaliku tegevusalaüksuse ladustamine) või füüsilise muutuse tähenduses (näiteks veini valmimisel). Reisibüroode teenuste toodang mõõdetakse agentuuride teenustasu väärtusena (lõivud või komisjonitasud), mitte aga reisija kogukulutustega reisiagentuurile. Viimases võivad sisalduda ka näiteks kolmandate poolte transporditasud. Reisioperaatorite teenuste toodang mõõdetakse reisijate kogukulutustega reisioperaatorile. Erinevus reisiagentuuri ja -operaatori teenuste vahel seisneb selles, et reisiagentuuride teenused hõlmavad ainult vahenduse reisijale, samal ajal kui reisioperaatori teenused loovad uue toote, st reisi korraldusel ei ole selle erinevate komponentide (näiteks sõit, majutus ja meelelahutus) hinnad kui sellised reisija jaoks eraldi välja toodud. 3. 63. J. Finantsvahendusteenused (see sisaldab ka kindlustus- ja pensionifondide teenuseid) Finantsvahendusettevõtete toodangut, mille puhul ei nõuta otseselt sisse teenustasusid, mõõdetakse kokkuleppe kohaselt teenuseid pakkuvatelt üksustelt saadud omandi kogutuluna, miinus nende intressi kogumaksed, kust on välja jäetud nende omavahendite investeeringutest saadud tulude väärtus (kuna selline tulu ei teki finantsvahendusest) ja finantsvahendusettevõtte kindlustuse kõrvaltegevusalade korral kindlustustehni- liste eraldiste investeeringutest saadud tulud. Selle toodangu mõõtmisel tuleks ignoreerida kapitalikasumeid ja -kahjumeid, kuna süsteemi kõigis osades ei ole kapitalikasumid ja -kahjumid kirjendatud mitte tootmiskontol, vaid selleks eraldi kontol (vara muude muutuste konto). See kehtib ka välisvaluuta ja väärtpaberite kapitalikasumite kohta, mis on saadud professionaalsete maaklerite abil (ehkki nende kapitalikasumid võivad üldjuhul olla positiivsed ja maaklerite endi poolt arvestatud kui osa nende normaalsest tulust). Siiski tuleb välisvaluuta ja väärtpaberite kauban- duslik juurdehindlus (st tavaline erinevus maakleri ostuhinna ja ostja ostuhinna vahel) toodangusse lisada, nagu hulgi- ja jaekaupmeeste puhulgi. Analoogselt võib ka siin esineda andmete puudumise probleem sellise kaubandusliku juurdehindluse eristamiseks kapitalikasumist. Keskpankade poolt pakutavat finantsvahendusteenuste toodangut tuleb mõõta sama moodi kui muude finantsvahendajate pakutavaid teenu- seid. Ainult omavahendeid laenavate laenuandjate tegevust ei käsitleta teenuste tootmisena. Finantsvahendusettevõtted võivad pakkuda ka mitmesuguseid finants- ja äriteenuseid, mille eest nad nõuavad otseseid teenus- või komisjonita- susid. Näideteks võivad siin olla valuutavahetus ja investeerimisnõuanded, kinnisvara ostmine või maksunõuanded. Selliste teenuste toodang on hinnatud lõivude või komisjonitasude baasil. Kindlustusteenuste toodangut (teenustasu) mõõdetakse: tegelikult teenitud kogupreemiad pluss preemialisade kogusumma (mis on võrdne kindlustustehniliste eraldiste investeeringutest saadud tuludega) miinus võlgnevuste kogusumma 74 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd miinus muutused omareservides ja kogumiskindlustuse reservides. Kindlustusteenuste toodangu mõõtmisel kapitalikasumeid ja -kahjumeid ei arvestata: neid ei tohi arvestada kui kindlustustehniliste eraldiste investeeringutest saadavat tulu ja neid ei tohi vaadelda kui muutusi omareservides ja kogumiskindlustuse eraldistes. Kindlustustehnilisi eraldisi võib investeerida kindlustusseltsi kõrvaltegevusaladesse, näiteks eluruumide või kontorite üürile andmisesse. Sel juhul on nende kõrvaltegevusalade tegevuse netoülejääk tulu kindlustustehniliste eraldiste investeeringutest. Pensionifondide eraldiste toodang on samal põhimõttel mõõdetud kui: tegelike pensionimaksete kogusumma pluss lisamaksete kogusumma (mis on võrdne pensionifondide tehniliste eraldiste investeeringutest saadud tuludega) miinus kohustused miinus muutus omareservides. 3. 64. K. Kinnisvara-, rendi- ja äriteenused Omanik-kasutaja elamumajandusteenuste toodang tuleb hinnata arvestuslikus rendiväärtuses, mida rentnik maksaks samasuguse majutuse eest, võttes lisaks eluruumide endi suurusele ja kvaliteedile arvesse ka selliseid tegureid nagu asukoht, naabruse meeldivus jne. Sarnane arvestus tuleb teha ka eluruumidest eraldi asetsevate garaažide kohta, mida omanik kasutab lõpptarbimise otstarbel koos eluruumidega. Mingit arvestust ei tehta aga garaažide kohta, mida selle eraomanik kasutab ainult töökoha läheduses parkimise otstarbel. Välismaal asuvate omanik-kasutajate eluruumide, näiteks suvilate rendiväärtust, ei tule kirjendada mitte kodumaise tootmise osana, vaid teenuste impordina ja vastav tegevuse netoülejääk välismaailmast saadud esmase tuluna. Analoogsed kanded tuleks teha ka mitteresidentide omanduses olevate omanike-kasutajate eluruumide kohta. Korterite puhul, mida kasutatakse teatud ajajaotusega (time-sharing apartments) tuleks kirjendada võrdelist osa teenustasust. Mitteeluhoonete kinnisvarateenuste toodang mõõdetakse tegelike rendimaksete väärtusega. Kasutusrendi teenuste toodang (masinate või seadmete rendile andmine jne) mõõdetakse rendimaksete väärtusega, mida rentnik rentijale mak- sab. See on selgelt eristatud kapitalirendist, mis on põhivara soetamise finantseerimise meetod, st laenuandmist rentijalt rentnikule. Kapitali- rendi korral koosnevad rendimaksed (peamiselt) põhiosa ja intressimaksetest ning teenuste väärtus on võrreldes makstud rendimaksete kogu- summaga väga väike (vt II lisa “Kestvuskaupade rentimine ja järelmaksuga ost”). Võimaluse korral tuleb eristada eraldiolev uurimis- ja arendustegevuse kohalik tegevusalaüksus (U&A). Kui see ei ole võimalik, siis tuleb kõik olulise suurusega (võrrelduna põhitegevusalaga) U&Ad kirjendada kohaliku tegevusalaüksuse kõrvaltegevusalana. U&A teenuste toodang mõõdetakse järgnevalt: a) spetsialiseeritud kommertslike uurimislaborite või instituutide U&A on hinnatud tavalisel viisil müügist, lepingutest, komisjonitasudest, lõi- vudest jne saadud tulu alusel; b) sama ettevõtte piires kasutatav U&A toodang peab põhimõtteliselt olema hinnatud alushindades, mis oleks makstud kui uurimistöö kohta oleks sõlmitud ostuleping. Siiski on tõenäoline, et tegelikkuses hinnatakse seda tootmise kogukulude baasil; c) valitsusüksuste, ülikoolide, kasumitaotluseta uurimisinstituutide jt U&A on tavaliselt muu turuväline toodang ja on seega hinnatud toot- miskulude baasil. Muude turuväliste U&A tootjate poolt U&A müügist saadud tulu tuleb kirjendada turulise kõrvaltoodangu tuluna. 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 75 Kulutusi U&Ale tuleks eristada kulutustest haridusele ja väljaõppele. Kulutused U&Ale ei sisalda tarkvara arendamise kulusid põhi- või kõrvalte- gevusalana. Siiski on nende arvepidamise menetlus ligilähedaselt sama; ainus erinevus seisneb selles, et tarkvara vaadeldakse kui immateriaalset toodetud vara ja seda ei patenteerita. 3. 65. L. Avaliku halduse ja riigikaitseteenused; kohustusliku sotsiaalkindlustuse teenused Avaliku halduse, riigikaitse- ja kohustusliku sotsiaalkindlustuse teenuseid pakutakse alati kui muid turuväliseid teenuseid ja seega peaks neid ka vastavalt hindama. 3. 66. M. Haridusalased teenused; N. Tervishoiu ja sotsiaalhoolduse teenused Haridusalaste ja tervishoiuteenuste puhul võib tihti olla vajalik tõmmata täpsed piirjooned turutootjate ja muude turuväliste tootjate ning nende turutoodangu ja muu turuvälise toodangu vahele. Näiteks võivad valitsusasutused nõuda mõnda liiki hariduse ja meditsiinilise ravi eest tinglikku tasu (või muud institutsioonid spetsiifilistest subsiidiumitest tingituna), kuid samas mõnede muude hariduse ja spetsiaalsete raviliikide eest võivad nad nõuda kommertstasumäärasid. Teine asjakohane näide seisneb selles, et samasugust teenuseliiki (näiteks kõrgemat haridust) pakuvad ühelt poolt valitsemissektor (või selle vahendaja) ja teiselt poolt kommertsinstitutsioonid. Sel juhul eksisteerivad sageli suured erinevu- sed hindade ja teenuste kvaliteedi vahel. Haridusalased- ja tervishoiuteenused ei sisalda U&A tegevusi. Tervishoiuteenused ei sisalda koolitust tervishoius, mida pakuvad näiteks akadee- milised haiglad. 3. 67. O. Muud ühiskonna-, sotsiaal- ja isikuteenused Raamatute, helisalvestuste, filmide, tarkvara, helilintide, heliplaatide, jne tootmine on kaheastmeline protsess ja vastavalt mõõdetud: 1) originaalide tootmisest saadud toodang (immateriaalne põhivara) on selle müümise korral mõõdetud makstud hinnas, vastasel juhul aga sarnaste originaalide eest makstava hinnaga, tootmiskuludega või selle tootmises kasutamisest oodatavate tulevaste tulude ajaldatud väärtu- sega; 2) selle vara omanik võib seda otseselt kasutada või toota koopiaid järgnevatel perioodidel. Kui omanik on teistele tootjatele andnud loa ori- ginaali tootmises kasutamiseks, siis on tema litsentsidest saadavad lõivud, komisjonitasud, litsentsitasud jne tema teenuste toodanguks. Siiski on immateriaalse vara müük negatiivne kapitalimahutus põhivarasse. 3. 68. P. Koduteenindus palgatud isikute poolt Palgatud isikute toodetud koduteeninduse toodangut hinnatakse kokkuleppe kohaselt töötajatele makstud hüvitistena; see sisaldab kõiki mitte- rahalisi hüvitisi, nagu näiteks toit või majutus. VAHETARBIMINE (P. 2) 3. 69. Definitsioon: Vahetarbimine koosneb tootmisprotsessis sisenditena tarbitud kaupade ja teenuste väärtustest, välja arvatud põhivarast, mille tarbimine on kirjendatud põhivara kulumina. Kaubad ja teenused võivad olla tootmisprotsessis kas töödeldud või muudetud või tarbitud. 3. 70. Vahetarbimise hulka loetakse järgnevaid piirjuhte: a) abitegevusalades sisenditena kasutatud kõikide kaupade ja teenuste väärtus. Tavalisteks näideteks on ostmine, müük, turundus, arvepida- mine, andmetöötlus, transportimine, ladustamine, hooldus, julgeolek jne. Neid kaupu ja teenuseid ei eristata kohaliku tegevusalaüksuse põhi- (või kõrval-) tegevusalas tarbitud kaupadest ja teenustest; 76 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd b) sama institutsionaalse üksuse teisest kohalikust tegevusalaüksusest saadud kaupade ja teenuste väärtus (ainult siis, kui need vastavad lõigus 3. 69 antud ülddefinitsioonile); c) renditud põhivara kasutamise kulud, näiteks masinate või autode kasutusrent; d) kasumitaotluseta äriühingule makstud tellimused, toetused või võlgnevused; e) järgnevalt loetletud punktid, mida ei käsitleta kapitali kogumahutusena: 1) väikevahendid, nagu näiteks saed, haamrid, kruvikeerajad jt käsitööriistad, mis ei ole kallid ja kasutatakse suhteliselt lihtsates operat- sioonides; väiksemad töövahendid, nagu näiteks taskuarvutid. Kokkuleppe kohaselt peaksid ESAs kõik kulutused sellistele kestvuskau- padele, mis ei ületa 500 ECUd (1995. a hindades) eseme kohta (kui koguselised ostud, siis täiskoguse kohta), olema kirjendatud vahe- tarbimisena; 2) tootmises kasutatud põhivara tavaline regulaarne hooldus ja remont; 3) hävitamiseks mõeldud sõjarelvad ja nende kasutamiseks vajalik varustus (mitte aga politsei ja julgeolekujõudude soetatud kerged rel- vad või soomussõidukid, mida käsitletakse kui kapitali kogumahutust põhivarasse); 4) uurimis- ja arendustegevuse teenused, personali väljaõpe, turu-uuringud ja muud sarnased tegevused, mis on ostetud sisse või pakutud sama institutsionaalse üksuse eraldatud kohaliku tegevusalaüksuse poolt; f) maksed mittetoodetud immateriaalse vara, nagu patenditud vara, kaubamärkide jne kasutamise eest (välja arvatud maksed selliste oman- diõiguste ostmise eest: neid käsitletakse mittetoodetud immateriaalse vara soetamisena); g) töötajate tehtud ja tööandja poolt kaetud kulutused tootmiseks vajalikele esemetele, nagu näiteks kokkuleppelised kohustused osta enda tarbeks tööriistu või kaitseriideid; h) tööandjate poolt nii nende endi kui ka nende töötajate heaks tehtud tootmiseks vajalikud kulutused. Näited on: 1) töötajate töökohustuste täitmise kestel tekkinud reisimis-, lahuselu, kolimise ja meelelahutuskulutuste katmine; 2) mugavuste pakkumine töökohal. Ulatuslikum loetelu on ära toodud peatükis hüvitised töötajatele (D. 1); i) kohalike tegevusalaüksuste makstud kahjukindlustuse teenustasud (vt ka III lisa “Kindlustus”): kirjendamaks ainult teenustasu vahetarbimi- sena, ei tuleks makstud preemiaid, näiteks väljamakstud nõudeid ja netomuutust omareservides, arvesse võtta. Viimane võib olla jaotatud kohalikule tegevusalaüksusele vastavalt osale makstud preemiates; j) ainult kogumajanduse kohta: residendist tootjate poolt pakutud kõik kaudselt mõõdetavad finantsvahendusteenused (FISIM). 3. 71. Vahetarbimine ei sisalda: a) järgnevaid kapitali kogumahutusena käsitletavaid punkte: 1) väärisesemed; 2) maavarade uuringud; 3) suuremat põhivara väärtuse juurdekasvu, mis on ulatuslikum selle lihtsalt heas töökorras hoidmiseks vajalikest parandustest, näiteks renoveerimine, rekonstrueerimine või laiendamine; 4) ostetud või enda tarbeks toodetud tarkvara; b) tööandja kulutusi, mida käsitletakse mitterahalise palgana (vt lõik 4. 05); c) valitsusüksuste pakutud kollektiivsete teenuste kasutamist turuliste või enda tarbeks tootjaüksuste poolt (seda käsitletakse kui valitsemissek- tori kollektiivset tarbimiskulutust); 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 77 d) sama arvestusperioodi jooksul sama kohaliku tegevusalaüksuse piires toodetud ja tarbitud kaupu või teenuseid (neid ei kirjendata ka kui toodangut); e) riigi litsentside ja lõivude tasumiseks tehtud makseid, mida käsitletakse kui tootmismakse (vt lõigud 4. 79–4. 80). VAHETARBIMISE KIRJENDAMISE AEG JA HINDAMINE 3. 72. Vahetarbimiseks kasutatud tooted tuleks kirjendada ja hinnata tootmisprotsessi sisenemise hetkel. Nad tuleb hinnata sarnaste toodete või tee- nuste sel hetkel kehtivates ostjahindades. 3. 73. Tootmisüksused tavaliselt ei kirjenda otseselt kaupade tegelikku kasutamist tootmises. Nad kirjendavad oste, mis on määratud sisenditena kasu- tamiseks ja muutusi selliste varudes hoitavate kaupade kogustes. Vahetarbimise arvestamiseks tuleb seetõttu lahutada ostudest muutused sise- ndite varudes (viimaste korrektseks hindamiseks vt lõike 3. 120–3. 124). LÕPPTARBIMINE (P. 3, P. 4) 3. 74. Kasutusel on kaks lõpptarbimise mõistet: a) lõpptarbimiskulutused (P. 3); b) tegelik lõpptarbimine (P. 4). Lõpptarbimiskulutused on mõiste, mis viitab sektori kulutustele tarbekaupadele ja -teenustele. Tegeliku lõpptarbimise mõiste viitab aga tarbe- kaupade ja -teenuste omandamisele. Nende kahe mõiste erinevus tuleb esile teatud kaupade ja teenuste käsitlemises, mida finantseeritakse valit- semissektori või KTKTI poolt, kuid pakutakse kodumajapidamistele mitterahaliste sotsiaalsiiretena. LÕPPTARBIMISKULUTUSED (P. 3) 3. 75. Definitsioon: Lõpptarbimiskulutused koosnevad residendist institutsionaalse üksuse kulutustest kaupadele ja teenustele, mida on kasutatud individuaalsete vajaduste, soovide või ühiskonnaliikmete kollektiivsete vajaduste otseseks rahuldamiseks. Lõpptarbimiskulutused võivad leida aset nii kodumaa territooriumil kui ka välismaal. 3. 76. Kodumajapidamiste lõpptarbimiskulutused sisaldavad järgmisi piirjuhte: a) omanik-kasutaja elamumajandusteenused; b) mitterahaline tulu, nagu: 1) töötajate mitterahalise tuluna saadud kaubad ja teenused; 2) kodumajapidamiste omanduses olevate juriidilise isiku õigusteta üksuste toodanguna toodetud kaubad ja teenused, mida tarbivad kodumajapidamiste liikmed. Näideteks on siin toit ja muud põllumajanduslikud kaubad, omanike-kasutajate elamumajandusteenused ja palgatöötajate (teenrite, kokkade, aednike, autojuhtide jt) kodumajapidamisteenused; c) vahetarbimisena ei käsitleta: 1) materjalid eluruumide väiksemateks remonditöödeks ja nende sisekujunduseks, mida tavaliselt teevad nii rentnikud kui ka omanikud; 2) materjalid kestvuskaupade, kaasa arvatud sõidukid, remondiks ja hoolduseks; d) kapitalimahutusena mittekäsitletavad tehingud, eriti kestvuskaupadega, mis püsivalt täidavad oma funktsiooni mitme arvestusperioodi jooksul; see hõlmab ka mõningate kestvuskaupade omandiõiguse üleminekut ettevõttelt kodumajapidamisele (vt tehingud kasutatud kau- padega, lõik 3. 148); e) otseselt tasutavad finantsteenused; f) kindlustusteenused kaudsete teenustasude summana (vt lõik 3. 63); 78 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd g) pensionifondide teenused kaudsete teenustasude summana (vt lõik 3. 63); h) litsentside, lubade jne eest kodumajapidamiste poolt makstavad maksed, mida loetakse teenuste ostmiseks (vt lõigud 4. 79–4. 80); i) majanduslikult mitteoluliste hindadega toodangu ostmine, näiteks muuseumi pileti eest tasumine (vt lõik 3. 45). 3. 77. Kodumajapidamiste lõpptarbimiskulutustesse ei kuulu: a) mitterahalised sotsiaalsiirded, milleks võivad olla esialgu kodumajapidamiste poolt tasutud, kuid hiljem riikliku sotsiaalkindlustuse poolt kaetud kulutused, näiteks mõningad meditsiiniteenustega seotud kulutused; b) vahetarbimise või kapitali kogumahutusena käsitletakse: 1) juriidilise isiku õigusteta üksusi omavate kodumajapidamiste kulutused, mis on tekkinud ärilistel eesmärkidel — näiteks kulutused kestvuskaupadele nagu liiklusvahendid, mööbel või elektrilised seadmed (kapitali kogumahutus põhivarasse), samuti kulutused mitte- kestvuskaupadele nagu kütus (vahetarbimine); 2) kulutused, mida tavaliselt peab eluruumide sisekujunduseks, hoolduseks ja remondiks tegema omanik-kasutaja, mitte rentnik, (seda käsitletakse kui vahetarbimist elamumajandusteenuste tootmisel); 3) eluruumide ostmine (mida käsitletakse kapitali kogumahutusena põhivarasse); 4) kulutused väärisesemetele (mida käsitletakse kapitali kogumahutusena); c) mittetoodetud vara omandamisena käsitletavad tehingud, eriti maa ostmine; d) e) kõik need kodumajapidamiste maksed, mida tuleb arvestada maksudena, näiteks sõiduvahendi — paadi või õhusõiduki — load, samuti jahi-, laskmise või kalapüügiload (vt lõigud 4. 79–4. 80); kodumajapidamiste makstud tellimused, toetused või võlgnevused KTKTIdele, näiteks kaubandusliitudele, kutseühingutele, tarbijateliitudele, kirikutele ning ühiskondlikele, kultuuri-, puhke- ja spordiklubidele; f) kodumajapidamiste vabatahtlikud rahalised või mitterahalised siirded heategevuseks, pääste- ja abiorganisatsioonidele. 3. 78. KTKTIde lõpptarbimiskulutused sisaldavad kahte omaette liiki: a) KTKTIde poolt toodetud kaupade ja teenuste väärtus, mida ei käsitleta kapitalimahutusena enda tarbeks ega kodumajapidamiste ja muude üksuste kulutusena; b) KTKTIde kulutused turutootjate poolt toodetud kaupadele ja teenustele, mida pakutakse — ilma mingisuguse töötluse või muutmiseta — mitterahaliste sotsiaalsiiretena tarbimiseks kodumajapidamistele. 3. 79. Valitsemissektori lõpptarbimiskulutused sisaldavad kahte kulutuste kategooriat, mis on sarnased KTKTIde kulutustele: a) valitsemissektori enda poolt toodetud kaupade ja teenuste väärtus, mida ei käsitleta omaotstarbelise kapitalimahutuse ega müükidena; b) turutootjate poolt toodetud kaupade ja teenuste ostmine valitsemissektori poolt, mida pakutakse — ilma mingisuguse töötluse või muut- miseta — mitterahaliste sotsiaalsiiretena kodumajapidamistele. See tähendab, et valitsemissektor ainult maksab kaupade ja teenuste eest, mida kodumajapidamistele müüakse (nt ettevõtete poolt). 3. 80. Ettevõtted ei tee lõpptarbimiskulutusi. Kodumajapidamiste lõpptarbimiseks kasutatavate kaupade või teenustega samalaadsete kaupade või tee- nuste oste ettevõtete poolt kasutatakse kas vahetarbimiseks või pakutakse töötajatele mitterahalise hüvitisena, st pannakse kodumajapidamiste lõpptarbimiskulutuste arvele. Isegi kui ettevõtted finantseerivad individuaalset tarbimist, näiteks läbi reklaami, käsitletakse seda vahetarbimi- sena. TEGELIK LÕPPTARBIMINE (P. 4) 3. 81. Definitsioon: Tegelik lõpptarbimine koosneb residendist institutsionaalsete üksuste poolt kas siis individuaalsete või kollektiivsete inimvaja- duste otseseks rahuldamiseks omandatud kaupadest ja teenustest. 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 79 3. 82. Definitsioon: Kaubad ja teenused individuaalseks tarbimiseks (“individuaalsed kaubad ja teenused”) on kodumajapidamise poolt omandatud ja kasutatud selle sama kodumajapidamise liikmete vajaduste ja soovide rahuldamiseks. Individuaalsetel kaupadel ja teenustel on järgmised tunnused: a) b) c) kaupade või teenuste omandamist individuaalse kodumajapidamise või selle liikme poolt ja selle omandamise toimumise aega peab olema võimalik kindlaks teha ja kirjendada; kodumajapidamine peab olema nõus kaupade või teenuste omandamisega ja tegema selleks mistahes vajalikke toiminguid, näiteks käima koolis või kliinikus; kauba või teenuse omandamine ühe kodumajapidamise, omandamise teiste kodumajapidamiste või isikute poolt. isiku või ka väikese piiratud isikuterühma poolt välistab selle 3. 83. Definitsioon: Teenuseid kollektiivseks tarbimiseks (“kollektiivsed teenused”) pakutakse samaaegselt kõigile ühiskonna või ühiskonna üksiku osa liikmetele, nagu näiteks kindlas regioonis elavatele kodumajapidamistele. Kollektiivsetel teenustel on järgmised tunnused: a) teenuseid võib samaaegselt osutada igale ühiskonnaliikmele või ühiskonna üksikutele osadele, näiteks üksikutele regiooni- dele või paikkondadele; b) teenuste kasutamine on tavaliselt passiivne ja ei nõua üksikasjalikke kokkuleppeid või teenuse kasutajate aktiivset osavõttu; c) ühe isiku varustamine kollektiivse teenusega ei vähenda samas ühiskonnas või ühiskonna osas teisele isikule kättesaadavat kogust. Teenuse kasutamine ei tekita konkurentsi teenuse tarbijate vahel. 3. 84. Kõik kodumajapidamiste lõpptarbimiskulutused on individuaalsed. Kokkuleppe kohaselt käsitletakse kõiki KTKTIde poolt pakutud teenuseid individuaalsete teenustena. 3. 85. Valitsusüksuste poolt pakutud kaupade ja teenuste puhul tehakse individuaalsete ja kollektiivsete kaupade ja teenuste vahel vahet lähtudes valit- semisfunktsioonide klassifikaatorist (COFOG). Kokkuleppe kohaselt peab kõiki valitsemissektori lõpptarbimiskulutusi järgnevalt toodud pealkirjade all käsitlema kulutustena individuaalsetele tarbimisteenustele, välja arvatud kulutused üldjuhtimisele, regulatsioonile, uurimistööle jne: a) 04 Haridus; b) 05 Tervishoid; c) 06 Sotsiaalkindlustus ja hoolekanne; d) 08. 01 Sport ja puhkus; e) 08. 02 Kultuur. Lisaks tuleb ka järgnevate alapealkirjade all välja toodud kulutusi käsitleda individuaalsetena, kui need on piisavalt suured: a) 07. 11 Elamispindade hooldus (osa sellest); b) 07. 31 Kodumajapidamise jäätmete kogumine (osa sellest); c) 12. 12 Transpordisüsteemi käigushoidmine (osa sellest). Kollektiivsed tarbimiskulutused on ülejääk riigi lõpptarbimiskulutustest. Siia kuuluvad: a) ühiskonna juhtimine ja reguleerimine; b) julgeoleku ja kaitse korraldamine; c) avaliku korra, seadusandluse ja regulatsiooni alalhoidmine; d) avaliku sektori tervishoiusüsteemi hooldamine; e) keskkonnakaitse; f) uurimis- ja arendustöö; g) infrastruktuur ja majandusareng. 80 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd 3. 86. Erinevate kasutatud mõistete omavaheline seos on näidatud järgnevas tabelis. Kulutusi tegev sektor Valitsus KTKTId Kodumajapidamised Omandamine kokku Individuaalne tarbimine X (= mitterahalised sotsiaal- siirded) X (= mitterahalised sotsiaal- siirded) Kollektiivne tarbimine X 0 X 0 Kokku Valitsuse lõpptarbimiskulu- tused KTKTI-de lõpptarbimisku- lutused Kodumajapidamiste lõpp- tarbimiskulutused Kodumajapidamiste tegelik individuaalne lõpptarbi- mine Valitsemissektori tegelik kollektiivne lõpptarbimine Tegelik lõpptarbimine = lõpptarbimiskulutuste kogusumma 3. 87. KTKTIde lõpptarbimiskulutused on kokkuleppe kohaselt alati individuaalsed. Järelikult on tegeliku lõpptarbimise kogusumma võrdne koduma- japidamiste ja valitsemissektori tegeliku lõpptarbimise summaga. 3. 88. Kokkuleppe kohaselt ei eksisteeri mitterahalisi sotsiaalsiirdeid välismaailmaga (kuigi sellised siirded eksisteerivad rahalises väljenduses). Järelikult on tegeliku lõpptarbimise kogusumma võrdne lõpptarbimiskulutuste kogusummaga. LÕPPTARBIMISKULUTUSTE KIRJENDAMISE AEG JA HINDAMINE 3. 89. Peatükis 1 selgitati, et kaubad ja teenused peaksid olema üldjuhul kirjendatud siis kui tekib maksekohustus, see tähendab kui ostja võtab endale kohustuse müüja ees. Kulutus kaubale tuleb kirjendada selle omandiõiguse ülemineku ajahetkel; kulutus teenusele tuleb kirjendada siis, kui tee- nuse osutamine on lõpetatud. 3. 90. Kulutus järelmaksuga või muu sarnase krediidilepinguga (samuti kapitalirendiga) ostetud kaubale peaks olema kirjendatud kauba üleandmise ajal, isegi siis kui sel hetkel ei toimu omandiõiguse üleminekut. 3. 91. Enda tarbeks toodetud toodang tuleb kirjendada tootmise ajal. 3. 92. Kodumajapidamiste lõpptarbimiskulutused on kirjendatud ostjahindades. See on hind, mille ostja ostmise hetkel toote eest tegelikult maksab. Üksikasjalikuma definitsiooni võib leida lõigust 3. 06. 3. 93. Töötajatele mitterahalise hüvitisena pakutud kaubad ja teenused on hinnatud alushindades, kui need on tööandja poolt toodetud ja ostjahinda- des, kui need on tööandja poolt sisse ostetud. 3. 94. Enda tarbeks mõeldud kaubad ja teenused on hinnatud alushindades. 3. 95. Valitsemissektori või KTKTIde lõpptarbimiskulutused nende endi poolt toodetud toodetele on kirjendatud nende tootmise hetkel ning ka sama- laadsed teenused kirjendatakse nende valitsemissektori ja KTKTIde poolt osutamise ajal. Turutootjate kaudu pakutud kaupade ja teenuste lõpp- tarbimiskulutuste jaoks on kirjendamisajaks üleandmise hetk. 3. 96. Valitsemissektori või KTKTIde lõpptarbimiskulutused sisaldavad nende toodangute summat, pluss kulutused turutootjate kaudu kodumajapida- mistele pakutud toodetele (st mitterahalised sotsiaalsiirded) miinus muude üksuste poolt tehtud maksed miinus omatarbeline kapitalimahutus. TEGELIKE LÕPPTARBIMISKULUTUSTE KIRJENDAMISE AEG JA HINDAMINE 3. 97. Institutsionaalsed üksused on kaubad ja teenused soetanud siis kui nad muutuvad kaupade ja teenuste uuteks omanikeks või kui kaupade või teenuste üleandmine neile on lõpetatud. 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 81 3. 98. Omandamine (tegelik lõpptarbimine) on hinnatud nende üksuste ostjahindades, kes kannavad kulutusi. Mitterahalisi siirdeid, välja arvatud valitsuse ja KTKTIde mitterahalised sotsiaalsiirded, käsitletakse sarnaselt rahaliste siiretega. Seega on kaupade ja teenuste väärtused tegelikult kirjendatud neid soetanud institutsionaalsete üksuste või sektorite kulutustena. 3. 99. Lõpptarbimiskulutuste ja tegeliku lõpptarbimise koondnäitaja väärtused on ühesugused. Residendist kodumajapidamiste poolt mitterahaliste sotsiaalsiirete kaudu omandatud kaubad ja teenused on seega hinnatud samades hindades, nagu kulutuste koondnäitajates. KAPITALI KOGUMAHUTUS (P. 5) 3. 100. Kapitali kogumahutusse kuulub: a) kapitali kogumahutus põhivarasse (P. 51); b) varude muutus (P. 52); c) väärisesemete soetamine miinus realiseerimine (P. 53). 3. 101. Nimetus kapitali kogumahutus viitab selle, et maha on arvestamata põhivara kulum. Põhivara kulumi lahutamisel kapitali kogumahutusest saa- dakse kapitali netomahutus. KAPITALI KOGUMAHUTUS PÕHIVARASSE (P. 51) 3. 102. Definitsioon: Kapitali kogumahutus põhivarasse (P. 51) koosneb järgmistest osadest: residendist tootjate põhivara soetamine, miinus põhivara realiseerimine antud perioodi jooksul pluss teatud lisandumised mittetoodetud vara väärtusele, mis on saadud tootja või institut- sionaalse üksuse tootlikku tegevuse läbi. Põhivara on tootmisprotsessis toodanguna toodetud materiaalne või immateriaalne vara, mida on tootmisprotsessis korduvalt või pidevalt üle ühe aasta kasutatud. 3. 103. Kapitali kogumahutus põhivarasse koosneb nii positiivsetest kui ka negatiivsetest väärtustest: a) positiivsed väärtused: 1) ostetud uus või olemasolev põhivara; 2) tootja enda tarbeks toodetud põhivara (k. a veel pooleli oleva või täiesti valmis põhivara enda tarbeks tootmine); 3) bartertehingutega omandatud uus või olemasolev põhivara; 4) mitterahaliste kapitalisiiretena saadud uus või olemasolev põhivara; 5) kasutaja poolt kapitalirendiga omandatud uus või olemasolev põhivara; 6) põhivara ja olemasolevate ajalooliste mälestusmärkide väärtuse suurenemine; 7) korduvat toodangut andvate loodusvarade looduslik juurdekasv; b) negatiivsed väärtused, st negatiivse soetamisena kirjendatud põhivara realiseerimine: 1) müüdud põhivara; 2) bartertehingutega ära antud põhivara; 3) mitterahaliste kapitalisiiretena ära antud põhivara. 3. 104. Põhivara realiseerimine ei sisalda järgmisi elemente: a) põhivara kulumit (mis sisaldab ka oodatavat normaalset arvestuslikku õnnetusega seotud kahju); b) erakorralisi kahjusid, mis on tingitud näiteks põuast või teistest loodusõnnetustest (kirjendatud vara muude mahumuutustena). 3. 105. Kapitali kogumahutuses põhivarasse võib eristada järgmisi liike: a) materiaalse põhivara soetamine miinus realiseerimine: 1) eluruumid; 2) muud hooned ja rajatised; 3) masinad ja seadmed; 4) kultiveeritav vara, näiteks puud ja kariloomad; 82 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd b) immateriaalse põhivara soetamine miinus realiseerimine: 1) maavarade uuringud; 2) arvuti tarkvara; 3) meelelahutus-, kirjandus- või kunstilised algupärandid; 4) muu immateriaalne põhivara; c) mittetoodetud (eriti maa juurde kuuluva) materiaalse vara oluline parandus; (samas ei ole siia arvatud mittetoodetud vara soetamist); d) mittetoodetud vara, nagu maa ja patenteeritud vara, omandiõiguse üleminekuga seotud kulud (samas ei ole selle vara enda soetamine siia arvatud). 3. 106. Suuremad maa parandused on: a) maa tekitamine merest kaitsevallide, muulide või tammide ehitamise abil; b) metsade, kaljurahnude jne eemaldamine, mis teeb võimalikuks maa esmakordset tootliku kasutamise; c) kaitsevallide, kraavide ja niisutuskanalite ehitamine soode kuivendamiseks või kõrbete niisutamiseks; d) kaitsemuulide, lainemurdjate või üleujutusbarjääride ehitamine merede või jõgede üleujutuste või erosiooni vältimiseks. Need tegevused võivad viia oluliste uute rajatiste nagu lainemurdjate, üleujutuste vastaste barjääride ja tammide ehitamisele, mida aga, vastupi- diselt enamikele rajatistele, ei kasutata otseselt muude kaupade ja teenuste tootmiseks. Nende ehitamine on ette võetud suurema või parema maa-ala saamiseks ja see on maa, mittetoodetud vara, mida tootmiseks vajatakse. Näiteks on elektri tootmiseks ehitatud tammil hoopis teine otstarve kui tammil, mis on ehitatud kaitseks mere eest. Ainult viimast liiki tammi ehitamist tuleks klassifitseerida kui maa parandust. 3. 107. Kapitali kogumahutus põhivarasse sisaldab järgnevaid piirjuhte: a) b) kodumajapidamiste elukohana kasutatavate paatmajade, pargaste, furgoonelamute ja haagissuvilate ning igasuguste juurdekuuluvate raja- tiste nagu garaažide soetamine; sõjaväelaste poolt kasutatavad rajatised ja seadmed (mis on sarnased tsiviiltootjate kasutuses olevatega), nagu lennuväljad, dokid, teed ja haiglad; c) mittesõjaväeliste üksuste poolt kasutatavad kerged relvad ja soomussõidukid; d) mitme aasta jooksul tootmises kasutatavate kariloomadega, nagu aretuskari, piimakari, lambad ja veoloomad, seotud muutused; e) mitme aasta jooksul kasvatatavate puudega, nagu vilja-, viina-, kautšuki-, palmipuud, seotud muutused jne; f) olemasoleva põhivara parandused, mis on palju ulatuslikumad tavalisest hooldusest ja remondist; g) põhivara omandamine kapitalirendiga. 3. 108. Kapitali kogumahutus põhivarasse ei sisalda: a) vahetarbimises sisalduvaid tehinguid, nagu: 1) väikevahendite ostmine tootmise otstarbel (vt lõik 3. 70. e); 2) tavaline hooldus ja remont; 3) relvade ja neid toetavate süsteemide ostmine sõjaväele; 4) põhivara ostmine kasutusrendi lepingu alusel (vt ka II lisa “Kestvuskaupade rentimine ja järelmaksuga ost”); b) varude muutusena kirjendatud tehinguid: 1) tapaloomad, kaasa arvatud kodulinnud; 2) ehituspuiduks kasvatatud mets (lõpetamata toodang); 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 83 c) kodumajapidamiste poolt lõpptarbimiseks omandatud masinaid ja seadmeid (lõpptarbimiskulutused); d) kapitalikasumeid ja -kahjumeid põhivaralt (vara muud muutused); e) põhivara katastroofikahjusid (vara muud muutused), näiteks kultiveeritava vara ja kariloomade hävingut puhkenud haiguste tõttu (mis tavaliselt ei ole kindlustusega kaetud) või ebatavalistest üleujutustest, tuulest või metsatulekahjudest tekkinud kahjusid (vt 6. peatükk ). 3. 109. Kapitali kogumahutus põhivarasse olemasoleva põhivara parendamisena tuleb klassifitseerida koos samaliigilise uue põhivara soetamisega. 3. 110. Immateriaalne põhivara koosneb tavaliselt uuest teabest, eriteadmistest jne ning hõlmab: a) maavarade uuringuid, mis sisaldavad tegelike proovipuurimiste kulusid; õhu- või muid uuringuid, transpordikulusid jne; b) üle ühe aasta tootmises kasutatavat arvutitarkvara ning suuri andmebaase; c) käsikirjade, tõlgete, mudelite, filmide, helisalvestuste jne originaale kirjanduse ja kunstina. 3. 111. Nii põhivara kui ka mittetoodetud mittefinantsvara omandiõiguse üleminekuga kaasnevad uue omaniku jaoks järgmised kulud: a) b) (uue või kasutatud) vara õigel ajal õigesse kohta kohaletoimetamise kulud; nendeks kuludeks on transpordi-, monteerimis-, installatsiooni- kulud jne; spetsialisti teenus- või vahendustasud, näiteks ekspertide, inseneride, juristide, hindajate jt töötasud, kinnisvaramaaklerite, oksjonipidajate jt teenustasud; c) uue omaniku poolt makstavad vara omandiõiguse üleminekuga seotud maksud. Kõik need kulud tuleb kirjendada uue omaniku kapitali kogumahutusena põhivarasse. Makse tuleb käsitleda vahendajate teenustega seotud maksudena, mitte kui makse ostetud varale. KAPITALI KOGUMAHUTUS PÕHIVARASSE — KIRJENDAMISE AEG JA HINDAMINE 3. 112. Kapitali kogumahutus põhivarasse kirjendatakse siis, kui põhivara omandiõigus on üle läinud neid tootmises kasutada kavatsevale institutsio- naalsele üksusele. See reegel vajab täiendamist järgnevatel juhtudel: a) kapitalirendi korral (sel juhul on omanikuvahetus arvestuslik); b) enda tarbeks toodetud põhivarasse tehtud kapitalimahutuse korral. Kapitalirendiga omandatud vara on kirjendatud sellisel viisil, nagu muutuks kasutaja kaupade oma valdusse võtmisel omanikuks. Enda tarbeks tehtud kapitalimahutus kirjendatakse selle tootmisel. 3. 113. Kapitali kogumahutus põhivarasse hinnatakse ostjahindades, kuhu on lisatud monteerimis- ja muud omandiõiguse üleminekuga kaasnevad kulud. Enda tarbeks tootmise korral hinnatakse see sarnase põhivara alushindades (millele lisatakse arvestuslik tegevuse netoülejääk või sega- tulu) või tootmiskuludes kui sellised hinnad ei ole kättesaadavad. 3. 114. Immateriaalse põhivara soetamist hinnatakse erineval viisil: a) maavarade uuringud hinnatakse tegelike proovipuurimiste kulude ning katsetuste läbiviimist võimaldavate kuludega (näiteks õhust tehta- vate vaatluste või muude uuringute kulud); b) arvutitarkvara hinnatakse turult ostmisel ostjahindades, väljatöötamisel aga arvestuslikus alushinnas (või kui see ei ole võimalik, siis toot- miskuludes); c) meelelahutus-, kirjandus- või kunstilisi algupärandeid hinnatakse nende müümisel ostja poolt makstud hinnas, muul juhul sarnaste teoste eest makstud alushindades, tootmiskuludes või teose tootmises kasutamise korral oodatavate tulevaste tulude ajaldatud väärtuses. 84 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd 3. 115. Olemasoleva põhivara realiseerimist müügi kaudu hinnatakse alushindades peale müüja poolt kaetavate omanikuõiguse üleminekuga kaasne- vate kulude mahaarvamist. 3. 116. Omandiõiguse üleminekuga kaasnevad kulud võivad kehtida nii toodetud vara, sh põhivara, kuid ka mittetoodetud vara, näiteks maa kohta. Toodetud vara korral on need kulud lisatud ostjahinda. Maa ja muu mittetoodetud vara korral tuleb need eraldada ostudest ja müükidest ning kirjendada põhivarasse tehtava kapitali kogumahutuse klassifikaatoris eraldi pealkirja all. VARUDE MUUTUS (P. 52) 3. 117. Definitsioon: Varude muutust mõõdetakse lisatud varude ja kasutatud varude ning varuna hoitud kaupadega seotud kahjude väärtuse vahega. 3. 118. Füüsilisest amortiseerumisest, juhuslikest kahjudest või vargustest tingitud korduvad kahjud võivad esineda igat liiki varuna hoitavatel kaupa- del, näiteks: a) tooraine ja materjali kahjud; b) kahjud lõpetamata toodangu puhul; c) valmistoodete kahjud; d) edasimüüdavate toodete kahjud (näiteks poevargus). 3. 119. Varud koosnevad järgmistest elementidest: a) tooraine ja materjal: tooraine ja materjal koosnevad kõigist kaupadest, mida hoitakse varuna eesmärgiga kasutada neid tootmise vahesisenditena (vahetarbimi- sena); siin sisalduvad ka valitsemissektori poolt varuna hoitavad tarbekaubad. Samuti kuuluvad siia sellised artiklid nagu kuld, teemandid jne, kui nad on mõeldud tööstuslikuks kasutamiseks või muuks tootmistegevuseks; b) lõpetamata toodang: lõpetamata toodang koosneb toodetud toodangust, mis ei ole veel lõpetatud. See on kirjendatud selle toote tootja varudes. Lõpetamata toodang võib esineda mitmel erineval kujul, näiteks: 1) viljakasvatus; 2) puude ja kariloomade kasvatamine; 3) lõpetamata rajatised (välja arvatud eelnevalt sõlmitud müügilepingu alusel või oma tarbeks toodetud rajatised, mida käsitletakse kapi- talimahutusena põhivarasse); 4) muu lõpetamata põhivara, näiteks laevad ja naftapuurimisplatvormid; 5) õiguslike või konsultatsioonitoimingute lõpetamata teostamine; 6) osaliselt lõpetatud filmide tootmine; 7) osaliselt lõpetatud arvutiprogrammid. Lõpetamata toodang tuleb kirjendada igasuguse tootmisprotsessi kohta, mida ei lõpetata antud perioodi lõpuks. See on eriti tähtis kvartaal- ses arvestuses kui näiteks põllukultuurid ei ole kvartali piires valminud. Muutused lõpetamata toodangus leiavad aset siis, kui tootmisprotsess on lõpetatud. Sel hetkel on kõik lõpetamata toodang muudetud val- mistoodeteks; c) valmistooted: valmistooted kui osa varudest koosnevad toodangust, mida nende tootja ei kavatse enne nende pakkumist edasi töödelda (ka siis kui neid pakutakse teise tootmisprotsessi vahesisendiks); d) kaubad edasimüügiks: kaubad edasimüügiks on nende praeguses olekus edasimüügi eesmärgil ostetud kaubad. 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 85 VARUDE MUUTUSE KIRJENDAMISE AEG JA HINDAMINE 3. 120. Varude muutuse kirjendamise aeg ja hindamine peab olema kooskõlas teiste toodetega tehtavate tehingute kirjendamise aja ja hindamisega. See puudutab eriti vahetarbimist (näiteks tooraine ja materjal), toodangut (näiteks lõpetamata toodang ja põllumajandussaaduste ladustamisel saadud toodang) ning kapitali kogumahutust põhivarasse (näiteks lõpetamata toodang). Kooskõla on vajalik ka voogude jaoks kui töötlemine toimub vastavalt tellimusele. Näiteks kui kaupu töödeldakse välismaal ja sellega kaasneb kaupade oluline füüsiline muutus, tuleb kaubad arvata välismaale viimisel eksporti (ning hiljem tagasi toomisel importi) (vt lõik 3. 135). Selline eksport toob endaga kaasa varude kahanemise ning sellega seonduv import on hiljem kirjendatud varude suurenemisena (kui see ei ole koheselt ära kasutatud või müüdud). 3. 121. Varude muutus tuleks hinnata varude lisandumise (varudesse lisanduvate kaupade korral) või nende kasutusele võtmise (varudest välja võetud kaupade korral) ajal. 3. 122. Kasutatavad hinnad peaksid olema kooskõlas muude voogude hindadega, mis täpsemalt tähendab seda, et: a) tootja varudesse lisatud valmistooted hinnatakse jooksvates alushindades, nagu need oleksid sel hetkel müüdud; b) lisandunud lõpetamata toodang hinnatakse võrdeliselt valmistoodangu arvestusliku jooksva alushinnaga; c) toodangu varude vähenemine lõpetamata toodangu võrra juhul kui tootmine lõpetatakse hinnatakse jooksvates alushindades; d) varudest müügiks välja viidud kaubad hinnatakse alushindades; e) hulgi- ja jaemüüjate jt varudesse lisatud edasimüüdavad kaubad hinnatakse nendega kaupleja tegelikes või arvestuslikes ostjahindades; f) varudest mahaarvatud edasimüüdavad kaubad hinnatakse ostjahindades, millega neid võib maha arvamise (mitte soetamise) hetkel asen- dada. 3. 123. Füüsilise amortiseerumise, kindlustusega kaetud õnnetuse või varastamise tagajärjel tekkinud kahju kirjendatakse ja hinnatakse järgmiselt: a) tooraine ja materjalide korral käsitletakse neid kui tegelikult tootmisprotsessis ära kasutamiseks välja võetud toorainet ja materjale (vahetar- bimine); b) lõpetamata toodangu korral käsitletakse neid kui toodetud lõpetamata toodangu vähenemist jooksvates hindades; c) valmistoodangu ja edasimüüdavate kaupade korral käsitletakse neid kui muutumatul kujul säilinud kaupade vähenemist jooksevhindades. 3. 124. Eespool kirjeldati iga üksiku varudes toimunud tehingu teoreetiliselt korrektset hindamist, mis peab tingimata olema kooskõlas toodangu, vahetarbimise ja lõppkasutamise hindamisega. Tegelikkuses on seda aga tihti liiga raske rakendada, mistõttu peaks kasutama ligikaudse arves- tuse meetodeid: a) b) c) d) kui muutused varude koguses on regulaarsed, siis on teoreetilise hindamise põhimõttele ligilähedaseks praktiliseks meetodiks varude kogu- selise muutuse korrutamine perioodi keskmise hinnaga (ostjahinnaga, kui on tegemist kasutaja, hulgi- või jaemüüja varudega ja alushinda- dega, kui on tegemist nende tootjate varudega); juhul kui vaadeldavate kaupade hinnad jäävad küllaltki konstantseks, siis on väga lihtsaks lähendiks, mida isegi suured kõikumised varude mahus ei suuda väärtusetuks muuta, mahumuutuse ja keskmise hinna korrutis; kui nii varude maht kui ka hinnad muutuvad arvestusperioodi jooksul olulisel määral, siis on vaja keerukamaid ligikaudse arvestuse mee- todeid. Näiteks võib kasutada varude muutuste kvartaalset hindamist või siis eelneva teabe alusel saadud hälvete jaotusi arvestusperioodi jooksul (hälbed võivad olla suurimad kalendriaasta lõpus, viljalõikuse ajal jne); kui kasutatavad on ainult varude väärtused perioodi alguses ja lõpus (näiteks hulgi- ja jaekaubanduse korral, kus varud koosnevad tihti mitmest erinevast tootest), siis tuleks arvestada ka muutusi mahus perioodi alguse ja lõpu vahel. Seda võib teha, hinnates tooteliikide ring- luskiirust. Arvesse tuleb võtta seda, et hindade sesoonsed muutused võivad osaliselt peegeldada erinevusi kvaliteedis, näiteks puu- lõpumüügi- või hooajaväliste hindade korral. Neid muutusi kvaliteedis peaks käsitlema kui muutusi mahus. ja köögivilja 86 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd VÄÄRISESEMETE SOETAMINE MIINUS REALISEERIMINE (P. 53) 3. 125. Definitsioon: Väärisesemed on mitterahalised kaubad, mida üldiselt ei kasutata tootmiseks või tarbimiseks, mis aja jooksul normaalsetes tingi- mustes (füüsiliselt) ei kaota oma omadusi ning mida soetatakse ja hoitakse peamiselt rikkuse säilitamiseks. 3. 126. Väärisesemed hõlmavad järgmiseid kaupu: a) vääriskivid ja -metallid, nagu teemandid, kuld mitte raha kujul, plaatina, hõbe jne; b) antiikesemed ja muud kunstiobjektid, nagu maalid, skulptuurid jne; c) muud väärisesemed, nagu vääriskividest ja -metallidest valmistatud väärisehted ning kollektsionääride (kollektsioneeritud) esemed. Sellist liiki kaubad kirjendatakse väärisesemete soetamise või realiseerimisena järgmistel juhtudel: a) mitterahalise kulla, hõbeda jne soetamine või realiseerimine (kesk)pankade ja muude finantsvahendajate poolt; b) nende kaupade soetamine või realiseerimine ettevõtete poolt, kelle põhi- või kõrvaltegevusala ei puutu kokku sellist liiki kaupade tootmise või kaubandusega; järelikult ei sisaldu selline soetamine või realiseerimine nende ettevõtete vahetarbimises või kapitalimahutuses põhiva- rasse; c) selliste kaupade soetamine või realiseerimine kodumajapidamiste poolt; järelikult ei sisaldu selline soetamine kodumajapidamiste lõpptarbi- miskulutustes. Kokkuleppe kohaselt on ESAs ka järgmised juhud kirjendatud väärisesemete soetamise või realiseerimisena: a) soetamine või realiseerimine juveliiride ja kunstikaupmeeste poolt (väärisesemete ülddefinitsiooni järgides tuleks nende kaupade soetamine juveliiride ja kunstikaupmeeste poolt kirjendada varude muutusena); b) nende kaupade soetamine ja realiseerimine muuseumide poolt (väärisesemete ülddefinitsiooni järgi tuleks see kirjendada kapitalimahutu- sena põhivarasse). See kokkulepe väldib sagedast ümberklassifitseerimist kapitalimahutuse kolme põhiliigi vahel, milleks on väärisesemete soetamine miinus reali- seerimine, kapitalimahutus põhivarasse ja vara muutused, näiteks kui selliste kaupadega toimuvad tehingud kodumajapidamiste ja kunstikaup- meeste vahel. 3. 127. Väärisesemete tootmist hinnatakse alushindades (vt lõik 3. 67: originaalide tootmine). Kõik muud väärisesemete soetamised hinnatakse nende eest makstud ostjahindades, kuhu on lisatud kõik vahendajate lõivud või teenustasud. Samuti sisaldavad need hinnad ka kaubanduslikku juur- dehindlust kui neid ostetakse vahendajatelt. Väärisesemete realiseerimist hinnatakse müüjate poolt saadud hindades peale kõigi vahendajatele makstud lõivude või komisjonitasude mahaarvamist. Kui agregeeritud tasemel jätta kõrvale väärisesemete tootmine, taandub residendist sekto- rite vahel välja soetamine miinus realiseerimine ja järgi jääb ainult vahendajate juurdehindlus. KAUPADE JA TEENUSTE IMPORT JA EKSPORT (P. 6 JA P. 7) 3. 128. Definitsioon: Kaupade ja teenuste eksport koosneb tehingutest kaupade ja teenustega (müügid, bartertehingud, kingid või toetused) residenti- delt mitteresidentidele. 3. 129. Definitsioon: Kaupade ja teenuste import koosneb tehingutest kaupade ja teenustega (ostud, bartertehingud, kingid või toetused) mitteresi- dentidelt residentidele. 3. 130. Kaupade ja teenuste import ja eksport ei sisalda: a) ettevõtte kaubandust, st: 1) residendist ettevõtete mitteresidendist filiaalide tarned mitteresidentidele, näiteks residentide omanduses oleva / kontrollitava rahvusva- helise ettevõtte välisfiliaali müük välismaale; 2) mitteresidendist ettevõtete residendist filiaalide tarned residentidele, näiteks välisettevõtte kodumaiste filiaalide müük; b) esmase tulu vooge välismaailmast või välismaailmale, nagu hüvitised töötajatele, intressid ja tulud otseinvesteeringutelt. Tulud otseinvestee- ringutelt võivad sisaldada lahutamatu osana mitmeid teenuseid, näiteks töötajate väljaõpe, juhtimisteenused ning patentide ja kauba- märkide kasutamine; c) finants- või mittetoodetud vara, nagu maa või patentide müüki või ostu. 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 87 3. 131. Kaupade ja teenuste import ja eksport tuleb jagada: a) ELi siseseks; b) ELi väliseks. Lihtsuse mõttes viitame järgnevalt mõlemale kui impordile ja ekspordile. KAUPADE IMPORT JA EKSPORT (P. 61 JA P. 71) 3. 132. Kaupade import ja eksport leiavad aset siis, kui toimub kaupade omandiõiguse üleminek residentide ja mitteresidentide vahel (ei oma tähtsust, kas toimub ka vastav kaupade füüsiline liikumine üle riigipiiri). 3. 133. Järgnevatel juhtudel kasutatakse aga erinevat omandiõiguse ülemineku määratlemist: a) b) c) d) kapitalirent: kaupade kapitalirendi korral tuleb arvestada omandiõiguse üleminekut rentijalt rentnikule; see tuleb kirjendada siis, kui rent- nik võtab kauba oma valdusesse (vt II lisa “Kestvuskaupade rentimine ja järelmaksuga ost”); filiaalidevahelised (harude või tütarettevõtete või välisfiliaalide) saadetised: omanikuõiguste üleminekut tuleb arvestada siis kui kaubad on ühelt tütarettevõttelt teisele toimetatud; vastavalt tellimusele oluliselt töödeldud või remonditud kaubad kirjendatakse nii impordis kui ka ekspordis, kuigi omandiõiguse ülemine- kut ei toimu; kaubandus: importi ja eksporti ei kirjendata, kui kaupmehed ja tarbekaupade vahendajad ostavad mitteresidentidelt ja seejärel müüvad mit- teresidentidele sama arvestusperioodi jooksul. Sarnast menetlust tuleb rakendada ka mitteresidentide omavahelise kauplemise korral. 3. 134. Järgnevatel juhtudel esineb kaupade eksport, ilma et kaubad üldse ületaksid riigipiiri. a) b) rahvusvahelistes vetes tegutsevate residendist üksuste poolt toodetud ja välisriikides otse mitteresidentidele müüdud kaubad (nafta, maa- gaas, kalandustooted, päästeteenused merel jne); transpordivahendid või muud liikuvad seadmed, mis ei ole seotud kindla asukohaga, ei pruugi residendilt mitteresidendile müümise korral ületada eksportiva riigi piiri; c) kaubad, mis on kadunud või hävinenud peale omandiõiguse üleminekut enne eksportiva riigi piiri ületamist. Analoogselt käsitletakse ka vastavat kaupade importi. 3. 135. Kaupade import ja eksport sisaldavad residentide ja mitteresidentide vahelisi tehinguid järgmiste toodetega: a) mitterahaline kuld, st kuld, mida ei kasutata rahapoliitika otstarbel; b) hõbedakangid, teemandid ja muude väärismetallid ja -kivid; c) ringlusest väljasolev paberraha ja mündid ning emiteerimata väärtpaberid (hinnatud väärisesemetena, mitte nende nimiväärtuse järgi); d) elekter, gaas ja vesi; e) üle riigipiiri veetud kariloomad; f) postisaadetised; g) valitsemissektori eksportkaubad, kaasa arvatud toetuste ja laenudega finantseeritud kaubad; h) puutumatu varuna organisatsiooni omandisse või omandist üle viidud kaubad; i) j) residendist ettevõtte poolt selle mitteresidendist filiaalidele viidud kaubad; residendist ettevõtte oma mitteresidendist filiaalidelt saadud kaubad; k) salakaubad; 88 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd l) muud mittekirjendatud kaubasaadetised, nagu kingitused ja kehtestatud miinimumväärtusest odavamad kaubakogused; m) välismaal vastavalt tellimusele töödeldud kaubad kui sellega kaasneb kaupade oluline füüsiline muutus. Samasugused kaubad, mis on töödeldud mitteresidentide poolt kodumaa territooriumil; n) välismaal remonditud kapitalikaubad, kui sellega kaasnevad olulised rekonstruktsioonitööd või töötlemised. Sarnased kaubad, mis on remonditud mitteresidentide poolt kodumaisel territooriumil. 3. 136. Kaupade import ja eksport ei sisalda järgmiseid kaupu, mis siiski võivad riigipiiri ületada: a) transiidina läbi riigi viidavad kaubad; b) teise riigi piires asuvatesse saatkondadesse, sõjaväebaasidesse või muudesse enklaavidesse või siis neist välja veetud kaubad; c) transpordivahendid ja teised liikuvad seadmed, mis viiakse riigist ajutiselt välja ilma omandiõiguse üleminekuta (näiteks ehitusseadmed välismaal teostatavate monteerimis- või ehitustööde jaoks); d) seadmed ja muud kaubad, mis on välismaale saadetud väiksemaks töötlemiseks, hoolduseks, teeninduseks või remondiks; e) muud kaubad, mis viiakse ajutiselt riigist välja ning mis üldjuhul aasta jooksul nende algses seisundis ja ilma omandiõiguse üleminekuta tagasi tuuakse (näiteks näitustele või meelelahutuse eesmärgil välismaale viidud kaubad, kasutusrendiga seotud kaubad, sealhulgas ka mit- meks aastaks renditud kaubad, loodetud müügi mitteteostumise tõttu tagasi toodud kaubad); f) kauba saatmisel peale piiri ületamist, kuid enne omandiõiguse üleminekut kadunud või hävinud kaubad. 3. 137. Põhimõtteliselt peaks kaupade import ja eksport olema kirjendatud siis, kui kaupade omandiõigus on üle kantud. Tegelikkuses arvestatakse omandiõiguse muutus toimunuks momendil, kui tehingu osapooled kirjendavad selle oma arveraamatutes või aruannetes. See ei pruugi kokku langeda lepingulise protsessi erinevate astmetega, nagu: a) kohustuse tekkimise aeg (lepingu kuupäev); b) kaupade ja teenuste varumisaeg ja maksenõude omandamine (edastamise kuupäev); c) nõude rahuldamise aeg (maksekuupäev). 3. 138. Kaupade importi ja eksporti tuleb hinnata franko laeva pardale eksportiva riigi piiril (FOB). See väärtus koosneb: a) kaupade väärtusest alushindades; b) pluss nende kaupadega seotud transpordi- ja jaotusteenused kuni vastava piiripunktini, kaasa arvatud vedaja pealelaadimiskulud edasiseks transportimiseks (kuhu vaja) (vaata tabel 3. 4, teine veerg tabeli teises osas); c) pluss eksporditavate kaupade kõik maksud miinus subsiidiumid; EL siseste saadetiste korral sisaldab see ka eksportivas riigis makstud lisandväärtusmaksu ja muid makse kaupadele. Pakkumise ja kasutamise ning sümmeetrilistes sisend-väljundtabelites tuleb kaupade import iga tootegrupi jaoks erinevalt hinnata: maksumus- kindlustus-prahiraha (CIF) hindades importiva riigi piiril. Definitsioon: CIF hind on importiva riigi piirini toimetatud kauba või residendile osutatud teenuse hind enne impordilõivude või muude impordimaksude või kaubanduse ja transpordi juurdehindluse maksmist riigi piires. (2) 3. 139. FOB väärtuse ligikaudsed või asendatud hinnangud võivad osutuda teatud tingimustes vajalikeks, näiteks: a) kaupade bartertehinguid tuleb hinnata alushindades, mis oleks saadud kui kaubad oleks müüdud raha eest; (2) Hõlmatud kaubanduse ja transpordi juurdehindluse kohta vaata ka tabelit 3. 5, kolmas veerg tabeli teises osas. 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 89 b) c) d) tehingud tütarettevõtete vahel: reeglina tuleb kasutada tegelikke siirdeväärtusi. Siiski, kui need erinevad suuresti turuhindadest, tuleb nad asendada arvestusliku turuhindade ekvivalendiga või vähemalt analüütilistel eesmärkidel eraldi määratleda; kapitalirendi all üle kantud kaubad: kaubad tuleb hinnata rentija poolt makstud ostjahinna baasil (mitte aga rendimaksete kumulatiivse väärtusega); kaupade import, mida tuleb arvestada tolliandmete (EL välise kaubanduse korral) või INTRASTATinformatsiooni (EL sisese kaubanduse korral) baasil. Kumbki andmeallikas ei rakenda FOB väärtust, nad kasutavad vastavalt CIF väärtust EL piiril ja CIF väärtust antud riigi piiril. Kuna FOB väärtusi kasutatakse ainult kõige agregeeritumal tasemel ja CIF väärtusi tootegrupi tasemel, saab neid modifikatsioone kohal- dada ainult kõige agregeeritumal tasemel, st CIF/FOBiga korrigeerimisega; e) kaupade ja teenuste import, mida tuleb arvestada vaatluse või mitmesugust liiki ad hoc teabe baasil. Sellistes näidetes võib tavaliselt eristada vaid toodete lõikes jaotatud müügi koguväärtust. Järelikult põhineb hinnang ostjahindadel ja mitte FOB väärtusel. TEENUSTE IMPORT JA EKSPORT (P. 62 JA P. 72) 3. 140. Definitsioon: Teenuste eksport koosneb kõikidest residentidelt mitteresidentidele osutatud teenustest. 3. 141. Definitsioon: Teenuste import koosneb kõikidest mitteresidentidelt residentidele osutatud teenustest. 3. 142. Teenuste eksport sisaldab järgnevaid piirjuhte: a) eksporditud kaupade residendist vedajaga eksportiva riigi piirilt edasi transportimine (näited 2 ja 3 tabelis 3. 4); b) imporditud kaupade residendist vedajaga transportimine: 1) eksportiva riigi piirini, kui kaubad hinnatakse FOBis, et korvata FOB väärtuses sisalduvat transpordiväärtust (näide 3 tabelis 3. 5); 2) importiva riigi piirini, kui kaubad hinnatakse CIFis, et korvata CIF väärtuses sisalduvat transpordiväärtust (näited 3 ja 2 CIF tabelis 3. 5); c) kaupade transportimine residentide poolt mitteresidentide jaoks, millega ei kaasne kaupade import või eksport (näiteks riigist ekspordina mitte väljaveetavate kaupade transport või kaupade transport väljaspool kodumaa territooriumi); d) rahvusvaheline või rahvuslik reisijate vedu mitteresidentide jaoks residendist vedajatega; e) väiksem töötlus ja remont mitteresidentide heaks; f) ehitusteenused, kui ehituskrundi kontorit välismaal ei käsitleta kvaasikorporatiivse ettevõttena. See kehtib ehitusprojektide kohta, mis kes- tavad alla aasta ja mille toodang ei ole kapitali kogumahutus põhivarasse (vaata lõik 2. 09, eriti vastavat märget (4)); g) seadmete monteerimine välismaal kui projekt on oma olemuselt lühiajaline; h) finantsteenused selgelt väljendatud teenustasude ja lõivude kogusummas; i) kindlustusteenused teenustasude kogusummas; j) mitteresidendist turistide ja ärireisijate kulutused (kokkuleppe kohaselt klassifitseeritud teenustena; ent pakkumise ja kasutamise ning sümmeetriliste sisend-väljund tabelite jaoks võib olla vajalik ülemaailmne toodete järgi rühmitamine); k) mitteresidentide kulutused residentide poolt pakutud tervishoiu- ja haridusteenustele; siia kuulub nende teenustega varustamine nii kodu- maisel territooriumil kui ka välismaal; l) mitteresidentidele kuuluvate nende endi kasutuses olevate suvilate teenused (neile endale) (vaata lõik 3. 64); m) litsentsitasud ja -lõivud, tulud, mis on seotud immateriaalse mittetoodetud mittefinantsvara ja omandiõiguste, nagu patendid, autoriõigu- sed, kaubamärgid, tööstuslikud menetlused, frantsiisid jne autoriseeritud kasutusega ning toodetud originaalide või prototüübid, nagu käsi- kirjad, maalid jne kasutusega litsentsilepingute alusel. 90 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd 3. 143. Teenuste impordi enamik piirjuhte on teenuste ekspordi piirjuhtude peegelpildid; seetõttu on teenuste impordi jaoks vaja ainult piiratud arv spetsiifilisi täpsustusi. 3. 144. Transpordi teenuste import sisaldab järgnevaid piirjuhte: a) eksporditud kaupade transportimine mitteresidendist vedajaga eksportiva riigi piirini, et korvata eksporditud kaupade FOB-väärtuses sisal- duvat transpordiväärtust (näide 4 tabelis 3. 4); b) imporditud kaupade transportimine mitteresidendist vedaja poolt: 1) eksportiva riigi piirist eraldi transporditeenusena kui imporditud kaubad hinnatakse FOBis (näited 4 ja 5 FOB tabelis 3. 5); 2) importiva riigi piirist eraldi transporditeenusena, kui imporditud kaubad hinnatakse CIFis (antud juhul eksportiva ja importiva riigi piiride vaheline transporditeenus juba sisaldub kaupade CIF väärtuses; näide 4 tabelis 3. 5); c) kaupade transportimine mitteresidentide poolt residentide heaks, millega ei kaasne kaupade import või eksport (näiteks transiitkaupade transport või transport väljaspool kodumaa territooriumi); d) rahvusvaheline või riigisisene residendist reisijate vedu mitteresidendist vedajate poolt. Transporditeenuste import ei sisalda eksporditud kaupade transporti mitteresidendist vedaja poolt peale seda, kui nad on eksportiva riigi piirilt ära veetud (näited 5 ja 6 tabelis 3. 4). Kaupade eksport hinnatakse FOBis ja kõiki selliseid transporditeenuseid tuleb seega pidada mitteresiden- tide vahelisteks tehinguteks, st tehinguteks mitteresidendist vedaja ja mitteresidendist importija vahel. See kehtib isegi sel juhul kui need trans- porditeenused on eksportija poolt tasutud eksport-CIF-lepingute alusel. 3. 145. Import residentide otseste ostude suhtes välismaal sisaldab kõiki residendi poolt välismaal äri- või isiklikel eesmärkidel reisimise ajal tehtud kaupade ja teenuste oste. Siinjuures tuleb eristada kahte kategooriat, kuna need vajavad erinevat käsitlemist: a) ärireisijate kulutused on vahetarbimine; b) muudel isiklikel eesmärkidel reisijate kulutused on kodumajapidamiste lõpptarbimiskulutused. 3. 146. Teenuste importi ja eksporti kirjendatakse pakkumise ajal, mis enamasti kattub teenuste tootmise ajaga. Teenuste importi tuleb hinnata ostja- hindades ja eksporti alushindades. Tabel 3. 4. — Eksporditud kaupade transpordi käsitlemine Selgitus tabeli lugemiseks: tabeli esimene osa näitab, et eksisteerib kuus erinevat eksporditud kaupade transportimise võimalust sõltuvalt sellest, kas on tegemist residendist või mitteresidendist vedajaga ning kus transport aset leiab: asukohast kodumaa territooriumil kuni riigipiirini, riigi- piirist importiva riigi piirini või importiva riigi piirist asukohani importiva riigi piires. Tabeli teises osas on kõigi nende kuue võimaluse kohta näidatud, kas need tuleb kirjendada kaupade ekspordi, teenuste ekspordi, kaupade impordi või teenuste impordina. Kodumaine territoorium Vahepealne territoorium Importiva riigi territoorium 1. residendist vedaja ⇒ 2. residendist vedaja ⇒ 3. residendist vedaja ⇒ 4. mitteresidendist vedaja ⇒ 5. mitteresidendist vedaja ⇒ 6. mitteresidendist vedaja ⇒ 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 91 Kaupade eksport (FOB) Teenuste eksport Kaupade import (CIF\FOB) Teenuste import 1. 2. 3. 4. 5. 6. X — — X — — — X X — — — — — — — — — — — — X — — Tabel 3. 5. — Imporditud kaupade transpordi käsitlemine Selgitus tabeli lugemiseks: tabeli esimene osa näitab, et eksisteerib kuus erinevat imporditud kaupade transportimise võimalust sõltuvalt sellest, kas on tegemist residendist või mitteresidendist vedajaga ning kus transport aset leiab: asukohast eksportivas riigis kuni selle eksportiva riigi piirini, eksportiva riigi piirist importiva riigi piirini ja importiva riigi piirist asukohani importiva riigi piires. Tabeli teises osas on kõigi nende kuue võimaluse kohta näidatud, kas need tuleb kirjendada kaupade impordi, teenuste impordi, kaupade ekspordi või teenuste ekspordina. Mõnel juhul (näited 2 ja 5) sõltub kirjendamine imporditud kaupadele kohaldatud hindamisprintsiibist. Kodumaine territoorium Vahepealne territoorium Importiva riigi territoorium 1. residendist vedaja ⇐ 2. residendist vedaja ⇐ 3. residendist vedaja ⇐ 4. mitteresidendist vedaja ⇐ 5. mitteresidendist vedaja ⇐ 6. mitteresidendist vedaja ⇐ Imporditud kaupade hindamine CIF / FOB FOB CIF CIF / FOB CIF / FOB FOB CIF CIF / FOB 1. 2. 3. 4. 5. 6. Kaupade import Teenuste import Kaupade eksport (FOB) Teenuste eksport — — X X — — X X — — — — X X — — — — — — — — — — — — X X — — — — Pange tähele, et üleminek imporditud kaupade hindamisel CIFilt FOBile koosneb: a) CIF/FOB korrigeerimisest, st 2 CIFilt 2 FOBile (vähendab impordi ja ekspordi kogusummasid); b) CIF/FOB ümberklassifitseerimisest, st 5 CIFilt 5 FOBile (jätab impordi ja ekspordi kogusummad muutumatuks). TEHINGUD KASUTATUD KAUPADEGA 3. 147. Definitsioon: Kasutatud kaubad on kaubad, millel on juba olnud kasutaja (muu kui varud). 3. 148. Kasutatud kaupade alla kuuluvad: a) kasutusel olnud hooned ja muud kapitalikaubad, mida tootjaüksused on müünud muudele üksustele: 92 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd 1) 2) samal kujul taaskasutamiseks; lammutamiseks või purustamiseks; järelejäävad materjalid muutuvad tavaliselt tooraineks (näiteks vanaraud), mida kasutatakse uute toodete tootmiseks (näiteks teras); b) ühelt üksuselt teisele müüdud väärisesemed; c) olemasolevad kestvuskaubad, mida kodumajapidamised või sõjaväe võimud on müünud muudele üksustele: 1) samal kujul taaskasutamiseks; 2) purustamiseks ja lammutusmaterjaliks muutmiseks; d) olemasolevad mittekestvuskaubad (näiteks makulatuur, kaltsud, kasutatud riided, kasutatud pudelid jne), mis on ükskõik millise üksuse poolt müüdud kas taaskasutamiseks või tooraineks uute (parandatud) kaupade tootmisel. 3. 149. Kasutatud kaupade siirded kirjendatakse müüja jaoks negatiivse väljaminekuna (soetamisena) ja ostja jaoks positiivse väljaminekuna (soetami- sena). 3. 150. Siit tulenevad järgmised erandid: a) kui olemasoleva põhivara või vääriseseme müük leiab aset kahe residendist tootja vahel, siis põhivarasse tehtavas kapitali kogumahutuses kirjendatud positiivsed ja negatiivsed väärtused, välja arvatud omandiõiguse üleminekuga seonduvad kulud, tasakaalustuvad majanduse kui terviku jaoks; b) olemasoleva liikumatu põhivara (näiteks hoone) müüki mitteresidendile käsitletakse kokkuleppe kohaselt finantsvara ostmisena, st tingliku residendist üksuse omakapitalina. Seda tinglikku residendist üksust peetakse siis põhivara ostjaks. Selle tulemusel leiab põhivara müük ja ost aset residentide vahel; c) olemasoleva liikuva põhivara, nagu näiteks laeva või lennuki eksportimisel ei kirjendata müüja negatiivse põhivarasse tehtava kapitali kogumahutuse tasakaalustamiseks positiivset põhivarasse tehtavat kapitali kogumahutust mujal majanduses; d) mõningaid kestvuskaupu, näiteks liiklusvahendeid, võib sõltuvalt omanikust ja kasutuse otstarbest klassifitseerida põhivaraks või kestvus- kaupadeks. Kui seetõttu leiab aset sellise kauba omandiõiguse üleminek ettevõttelt kodumajapidamisele lõpptarbimiseks, siis kirjendatakse ettevõttele negatiivne kapitali kogumahutus põhivarasse ja kodumajapidamisele positiivne tarbimiskulutus. Harvemal juhul kui omandiõi- guse üleminek toimub kodumajapidamiselt ettevõttele, kirjendatakse kodumajapidamisele negatiivne lõpptarbimiskulutus ja ettevõttele positiivne kapitali kogumahutus põhivarasse; e) f) tehinguid olemasolevate väärisesemetega kirjendatakse väärisesemete soetamisena (positiivse kapitali kogumahutusena) ostja poolt ja vääri- sesemete realiseerimisena (negatiivse kapitali kogumahutusena) müüja poolt. Juhul, kui tehing toimub välismaailmaga, tuleb see kirjendada kui kauba import või eksport (vt lõik 3. 135). Vääriseseme müüki kodumajapidamise poolt ei kirjendata negatiivse lõpptarbimiskulutusena; kui valitsemissektor müüb olemasolevaid sõjalisi kestvuskaupu välismaale, tuleb seda kirjendada kaupade ekspordi ja valitsemissektori negatiivse vahe- (ja lõpp-) tarbimisena. 3. 151. Müümisel tekkinud eelmise omaniku kulud (omandiõiguse üleminekuga kaasnevad kulud) kirjendatakse kapitalikahjumina. Sarnane kanne tuleb teha osade tema algsete soetamiskulude kohta, mida ei ole põhivara kulumina kirja pandud. 3. 152. Tehingud kasutatud kaupadega tuleb kirjendada omandiõiguse ülemineku ajal. Hindamisprintsiipidena tuleb rakendada neid, mis on kohased vastavate toodetega tehtavate tehingute liikidele. 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 93 4. PEATÜKK JAOTUSTEHINGUD 4. 01. Definitsioon: Jaotustehingud on tehingud, mille vahendusel tootmises loodud lisandväärtus jaotatakse töö, kapitali ja riigi vahel, samuti tulu ja vara (rikkuse) ümberjaotamisega seotud tehingud. Süsteem eristab jooksvaid ja kapitalisiirdeid, kusjuures viimaseid peetakse rohkem sääste või vara (rikkust) kui tulu ümberjaotavaks. HÜVITISED TÖÖTAJATELE (D. 1) 4. 02. Definitsioon: Hüvitised töötajatele (D. 1) defineeritakse kui rahalist või mitterahalist kogutasu, mida tööandja maksab töötajale viimase poolt arvestusperioodi jooksul tehtud töö eest. Töötajatele makstavate hüvitiste alla kuuluvad: a) palk (D. 11): — rahaline palk; — mitterahaline palk; b) tööandjate sotsiaalmaksed (D. 12): — tööandjate tegelikud sotsiaalmaksed (D. 121); — tööandjate arvestuslikud sotsiaalmaksed (D. 122). PALK (D. 11) Rahaline palk 4. 03. Rahaline palk sisaldab kõigi sotsiaalmaksete väärtust, tulumaksu jne, mida töötaja maksab, isegi juhul, kui tööandja nad tegelikult töötaja eest maksab otse sotsiaalkindlustuse süsteemi, maksuametile jne: Rahaline palk sisaldab järgmisi tasu liike: a) regulaarselt makstav põhipalk ja -töötasu; b) kõrgendatud tasumäärad ületunnitöö, öötöö, nädalalõputöö, ebameeldiva või ohtliku töö eest; c) d) e) f) g) h) i) j) elukalliduse toetus, kohalik toetus ja väljarändetoetus; tootlikkusel või kasumil põhinevad lisatasud, jõulu- ja uusaastapreemiad, v. a töötaja sotsiaaltoetused (vt lõik 4. 07. c), 13. ja 14. kuupalk (iga-aastane täiendav tasu); toetused sõiduks tööle ja töölt koju, v. a toetused või hüvitised töötajatele lähetus-, lahusoleku-, kolimis- (kohavahetuse) ja meelelahutus- (võõrustamise) kulude katteks, mis on seotud nende töökohustuste täitmisega (vt lõik 4. 07. a); lisatasud riigipühade või korralise puhkuse puhul; teenustasud, jootraha, töötajaile makstud teenindustasud ja ettevõtte juhatuse preemiad; ad hoc (teatavaks otstarbeks) lisatasud või teised erandlikud väljamaksed, mis on seotud ettevõtte tegevuse üldiste tulemustega ja mille eesmärgiks on töötajate stimuleerimine; tööandjate maksed töötajatele kogumishoiuste skeemide alusel; erandkorras tehtavad maksed firmast lahkuvatele töötajatele, kui need maksed pole seotud kollektiivlepinguga; k) tööandjate poolt töötajatele makstavad rahalised eluasemetoetused. Mitterahaline palk 4. 04. Definitsioon: Mitterahaline palk koosneb kaupadest ja teenustest või muudest toetustest, mida tööandjad võimaldavad tasuta või soodushin- naga ja mida töötajad võivad kasutada vabal ajal ja oma äranägemise järgi, oma isiklike või kodumajapidamise teiste liikmete 94 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd vajaduste rahuldamiseks. Need kaubad ja teenused või muud toetused pole tööandjatele vajalikud tootmisprotsessi läbiviimiseks. Töötajate jaoks kujutab mitterahaline palk täiendavat sissetulekut: kui nad oleksid neid kaupu või teenuseid ise ostnud, oleksid nad pidanud nende eest maksma turuhinda. 4. 05. Mitterahaline palk esineb kõige rohkem järgmistes vormides: a) söök ja jook, k. a need, mida tarbitakse ärireisidel (kuna neid tarbitaks igal juhul nagunii), aga välja arvatud erisöök või -jook, mis on vaja- likuks osutunud erandlike töötingimuste tõttu. Hinnaalandused, mis on seotud tasuta söögiga või söömisega subsideeritavas sööklas või lõunatalongide eest, tuleb samuti lülitada mitterahalise palga alla; b) enda poolt osutatud ja ostetud eluaseme- või majutusteenused, mida võivad kasutada kõik selle kodumajapidamise liikmed, kuhu töötaja kuulub; c) vormiriietus või muud tüüpi eririietus, mida töötaja valib kandmiseks nii väljaspool töökohta kui tööl; d) liiklusvahendite või teiste kestvuskaupade andmine töötajatele isiklikuks kasutamiseks; e) kaubad ja teenused, mis on tööandja oma tootmisprotsessi väljundiks nagu tasuta sõit raudtee või lennuliinide töötajatele, tasuta kivisüsi kaevuritele või tasuta toit põllumajandustöötajatele; f) töötajatele ning nende pereliikmetele soodustuste tegemine sportimiseks, vaba aja või puhkuse veetmiseks; g) transport tööle ja töölt koju, v. a siis, kui see on organiseeritud tööandja poolt, autode parkimine; h) lastesõimed töötajate lastele; i) tööandjate maksed töötajate liitudele või teistele sarnastele organisatsioonidele; j) töötajatele jagatud boonusaktsiad; k) mitterahaline tasu võib sisaldada ka tööandjate poolt loovutatud intressi väärtust kui nad võimaldavad töötajatele laenu vähendatud või isegi nullintressiga. Seda väärtust võib arvutada kui summat, mida töötaja oleks pidanud maksma kinnisvaralaenu (maja ostmiseks) või tarbimislaenu (teiste kaupade ja teenuste ostmiseks) keskmise intressimäära järgi, millest on maha arvatud tegelikult makstud intressid. Töötaja arvestuslik makse suunatakse tulude esmase jaotamise konto kaudu tööandjale tagasi. 4. 06. Kaupu ja teenuseid või teisi soodustusi tuleb hinnata alushindades, kui neid toodab tööandja ja ostjahindades, kui neid ostab tööandja (st tööandja poolt tegelikult makstud hinnas). Kui kaubad ja teenused on saadud tasuta, arvutatakse nende kui mitterahaliste palkade väärtus vastavalt kõnealuste kaupade ja teenuste või teiste soodustuste alushindadele (või tööandja poolt makstud ostjahindadele kui ta neid ise ostab). Kui kaupu ja teenuseid saadakse alandatud hinnaga, siis leitakse nende väärtus ülaltoodud arvutuse ja töötaja poolt makstud summa vahena. 4. 07. Palga alla ei kuulu: a) tööandjate nii omaenese kui oma töötajate huvides tehtud kulutused kui need on vajalikud tootmisprotsessi jaoks: 1) toetused või tagasimaksed töötajatele lähetus-, lahusoleku-, kolimis- (kohavahetuse) ja meelelahutuse (võõrustamise) kulude katteks, mis on seotud nende töökohustuste täitmisega; 2) kulutused mugavuste loomiseks töökohal, töö iseloomust tingitud arstlikeks läbivaatusteks, tööriietuse muretsemiseks, mida kantakse üksnes või põhiliselt töö ajal; 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 95 3) majutusteenused töökohal, mida ei saa kasutada kodumajapidamised, millesse töötajad kuuluvad — kajutid, magamisruumid, barakid jne; 4) erisöögid ja -joogid, mis on vajalikud erandlike töötingimuste tõttu; 5) töötajatele makstud toetused tööriistade, seadmete või üksnes (või põhiliselt) tööks vajaliku eririietuse ostmiseks või see osa töötajate palgast, mida nad vastavalt oma töölepingule peavad selliste ostude tegemiseks kasutama. Neid kulutusi kaupade ostmiseks ja teenuste osutamiseks, mida tööandjad peavad oma töötajatele võimaldama, et viimased saaksid oma tööd teha, käsitletakse kui tööandjate vahetarbimist; b) palk või töötasu, mille maksmist tööandjad ajutiselt jätkavad oma töötajatele nende haiguse, emaduse, tööstusliku trauma, töövõimetuse, vallandamise jne korral. Neid makseid käsitletakse kui kapitaliseerimata sotsiaaltoetusi (D. 623), mida samas mahus näidatakse tööandjate arvestuslike sotsiaalmaksete all (D. 122); c) muud kapitaliseerimata sotsiaaltoetused, mis esinevad laste-, abielupaaride-, perekonna-, haridus- või muude toetustena töötajate poolt ülalpeetavatele inimestele ja tasuta meditsiiniliste teenuste osutamise vormis (v. a need, mis on vajalikud töö iseloomu tõttu) töötajatele või nende perekondadele; d) tööandja poolt töötasult makstavad maksud — näiteks palgafondimaks. Selliseid makse käsitletakse kui muid tootmismakse. TÖÖANDJATE SOTSIAALMAKSED (D. 12) 4. 08. Tööandjate poolt tehtud sotsiaalmakseid, millega tagatakse oma töötajate õigus sotsiaaltoetustele, tuleb vaadelda kui töötajatele makstavaid hüvitisi. Tööandjate sotsiaalmaksed võivad olla nii tegelikud kui arvestuslikud. Tööandjate tegelikud sotsiaalmaksed (D. 121) 4. 09. Definitsioon: Tööandjate tegelikud sotsiaalmaksed (D. 121) koosnevad tööandjate poolt oma töötajate huvides kindlustusandjatele (sotsiaal- kindlustuse fondid ja eraalgatuslike fondide skeemid) tehtud maksetest. Need maksed kujutavad endast seadusega kindlaks määratud, traditsioonilisi, kokkuleppekohaseid ja vabatahtlikke makseid töötaja kindlustamiseks sotsiaalsete riskide või vaja- duste vastu (vt lõik 4. 92. a). Kuigi tööandjad maksavad neid otse kindlustusandjatele, käsitletakse neid makseid kui töötajate hüvitiste osa, mida töötajad peaksid maksma kindlustusandjatele. Tööandjate arvestuslikud sotsiaalmaksed (D. 122) 4. 10. Definitsioon: Tööandjate arvestuslikud sotsiaalmaksed (D. 122) kujutavad endast kapitaliseerimata sotsiaaltoetuste vastet (miinus lõplikud töötajate sotsiaalmaksed), mida tööandjad maksavad otseselt oma töötajatele või endistele töötajatele ja teistele selleks sobivatele isikutele, (1) kaasamata kindlustusandjat või autonoomset pensionifondi ja spetsiaalset fondi või eraldi reservi sel eesmärgil loo- mata. Asjaolu, et teatud sotsiaaltoetusi maksavad tööandjad otse ja mitte sotsiaalkindlustuse fondide või teiste kindlustusandjate kaudu, ei muuda nende kui sotsiaalhoolekande toetuste olemust. Kuna kulutused nendeks toetusteks kujutavad endast osa tööandjate tööjõukuludest, tuleb nad samuti lülitada töötajate hüvitiste koosseisu. 4. 11. Sektorite kontodel kajastuvad otseste sotsiaaltoetuste kulud töötajatele makstud hüvitiste osana, kõigepealt tulude moodustamise konto kasuta- mise poolel ja teist korda tulude teisese jaotamise konto kasutamise poolel kui sotsiaaltoetused. Viimase konto tasakaalustamiseks eeldatakse, et töötajate kodumajapidamised maksavad tööandjate arvestuslikud sotsiaalmaksed, mis koos töötajate lõplike sotsiaalmaksetega finantseerivad (1) Tööandjate arvestuslikud sotsiaalmaksed võrduvad nende palkade ja töötasudega, mida tööandjad ajutiselt maksavad töötajate haiguse, emaduse, tööstusliku trauma, töövõimetuse, vallandamise jne korral ja neid arvutatakse, kui seda osa on võimalik palgas ja töötasus eraldi välja tuua. 96 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd otseseid sotsiaalhoolekande toetusi, mida töötajad saavad nendelt samadelt tööandjatelt, tööandjate sektoritele tagasi. Selline tinglik ringlus sar- naneb tööandjate tegelike sotsiaalmaksete ringlusele, mis läbivad kodumajapidamiste kontod ja mida töötajad peaksid seejärel kindlustusandja- tele maksma. Mõõtmaks tööandjate arvestuslikke sotsiaalmakseid, mille suurus ei pea tingimata kokku langema otseste sotsiaaltoetuste suurusega, tuleb kasutada viidet definitsioonile D. 612. 4. 12. Töötajate hüvitiste kirjendamise aeg: a) palk (D. 11) kirjendatakse sel perioodil, mille jooksul töö on tehtud. Teatava otstarbega lisatasud või muud erandlikud väljamaksed, 13-nda kuu tasu jne kirjendatakse siis, kui nad tuleb välja maksta; b) tööandjate tegelikud sotsiaalmaksed (D. 121) kirjendatakse sel perioodil, mille jooksul töö on tehtud; c) tööandjate arvestuslikud sotsiaalmaksed (D. 122): 1) kui need on sarnased kohustuslikele otsestele sotsiaaltoetustele, kirjendatakse sel perioodil, mille jooksul töö on tehtud; 2) kui need on sarnased vabatahtlikele otsestele sotsiaaltoetustele, kirjendatakse ajal, millal neid toetusi jagatakse. 4. 13. Töötajate hüvitiste alla võivad kuuluda: a) residendist töötajatele residendist tööandjate poolt makstud hüvitised; b) residendist töötajatele mitteresidendist tööandjate poolt makstud hüvitised; c) mitteresidendist töötajatele residendist tööandjate poolt makstud hüvitised. Need erinevad näitajad kirjendatakse ESAs järgmiselt: 1) 2) residendist ja mitteresidendist töötajatele residendist tööandjate poolt makstud hüvitised koosnevad näitajatest “a” ja “c” ning kajastuvad nende sektorite ja tegevusharude tulude moodustamise konto kasutamise poolel, kuhu tööandjad kuuluvad; residendist töötajatele residendist ja mitteresidendist tööandjate poolt makstud hüvitised koosnevad näitajatest “a” ja “b” ning kajastuvad kodumajapidamiste esmase tulu jaotamise konto ressursside poolel; 3) näitaja “b”, residendist töötajatele mitteresidendist tööandjate poolt makstud hüvitised, kajastuvad esmaste tulude ja jooksvate siirete välis- majanduskonto kasutamise poolel; 4) näitaja “c”, mitteresidendist töötajatele residendist tööandjate poolt makstud hüvitised, kajastuvad esmaste tulude ja jooksvate siirete välis- majanduskonto ressursside poolel. TOOTMIS- JA IMPORDIMAKSUD (D. 2) 4. 14. Definitsioon: Tootmis- ja impordimaksud (D. 2) koosnevad kohustuslikest, vastuteenustega kompenseerimata rahalistest või mitterahalistest maksetest, mida valitsemissektor või Euroopa Liidu institutsioonid koguvad kaupade ja teenuste tootmiselt ja impordilt, tööhõi- velt, maa, ehitiste või muu tootmises kasutatud vara omandiõiguselt või kasutamiselt. Need maksud tuleb tasuda, sõltumata sel- lest, kas kasumit saadakse või ei. 4. 15. Tootmis- ja impordimaksud jagunevad: a) tootemaksud (D. 21): 1) lisandväärtuse tüüpi maksud (VAT) (D. 211); 2) impordimaksud ja -lõivud, v. a VAT (D. 212): — impordilõivud (D. 2121), — impordimaksud, v. a VAT ja impordilõivud (D. 2122); 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 97 3) tootemaksud, v. a VAT ja impordimaksud (D. 214); b) muud tootmismaksud (D. 29). TOOTEMAKSUD (D. 21) 4. 16. Definitsioon: Tootemaksud (D. 21) on maksud, mida makstakse teatud kauba või teenuse toodetud või vahendatud ühikult. Maks võib olla teatav rahahulk kauba või teenuse koguseühikult või ta võib olla arvutatud ad valorem (vastavalt hinnale, väärtusele) kui teatav protsent toodetud või vahendatud kauba või teenuse ühiku hinnast või väärtusest. Üldjuhul tuleb tootele määratud maksud, sõltumata sellest, missugune institutsionaalne üksus maksu maksab, lülitada tootemaksude koosseisu, kui ta pole spetsiifiliselt lülitatud mõne teise kategooria alla. Lisandväärtuse tüüpi maksud (VAT) (D. 211) 4. 17. Definitsioon: Lisandväärtuse tüüpi maks (VAT) on kaupadele ja teenustele kehtestatud maks, mida ettevõtted koguvad erinevatel etappidel või perioodidel ja mis lõppkokkuvõttes kandub täies mahus üle lõppostjatele. Lisandväärtuse tüüpi maksude kategooria (D. 211) hõlmab seda lisandväärtusmaksu, mida kogub valitsemissektor ja mida rakendatakse kodu- maistele ja importtoodetele, samuti muid hinnalt arvutatavaid makse, mida rakendatakse lisandväärtusmaksuga sarnanevate reeglite alusel ja mida seepärast lihtsuse huvides nimetatakse lisandväärtusmaksuks (VAT). Tootjad on kohustatud tasuma ainult oma müügilt arvutatud lisandväärtusmaksu ja nende vahetarbimiseks või kapitali kogumahutuseks põhi- varasse tehtud ostude pealt makstud lisandväärtusmaksu vahe. Lisandväärtusmaksu kirjendatakse netomaksuna selles mõttes, et: a) kaupade ja teenuste toodangut ning importi hinnatakse deklareeritud lisandväärtusmaksu arvesse võtmata; b) kaupade ja teenuste ostu kirjendatakse koos lisandväärtusmaksuga, mida ei saa maha arvestada. Lisandväärtusmaks kirjendatakse, kui tema tekitajaks on ostjad, mitte müüjad, ja ka siis ainult need ostjad, kel pole võimalik teda maha arvata. Seepärast kirjendatakse süstee- mis suurem osa lisandväärtusmaksust makstuna lõppkasutusel, peamiselt kodumajapidamiste tarbimise puhul. Osa lisandväärtusmaksust võib aga olla makstud ka ettevõtete poolt, peamiselt nende poolt, kes ei ole lisandväärtusmaksu kohuslased. Kogumajanduse puhul võrdub lisandväärtusmaks kogu deklareeritud lisandväärtusmaksu ja kogu mahaarvestatud lisandväärtusmaksu vahega. Impordimaksud ja -lõivud, v. a VAT (D. 212) 4. 18. Definitsioon: Impordimaksud ja -lõivud, v. a VAT (D. 212) hõlmavad kohustuslikke makseid (v. a lisandväärtusmaks), mida valitsemissektor või Euroopa Liidu institutsioonid koguvad importtoodetelt, et lasta nad majandusterritooriumil vabasse ringlusse, ja mitteresiden- dist üksuste poolt residendist üksustele osutatud teenustelt. Nende maksete alla kuuluvad: a) impordilõivud (D. 2121): need koosnevad tollilõivudest või muudest impordimaksudest, mida makstakse vastavalt tollilõivu tariifidele tea- tud tüüpi kaupade eest, kui nad sisenevad selle riigi majandusterritooriumile, kus neid kasutatakse; b) impordimaksud, v. a VAT ja impordilõivud (D. 2122). Siia kuuluvad: 1) imporditud põllumajandustoodete lõivud; 2) impordile kohaldatud rahalised kompensatsioonid; 3) teatud importtoodete aktsiisimaksud jt spetsiaalsed maksud. Kui sellised maksud on ka samasugustel kodumaistel kaupadel, siis mak- sab neid tootmisharu ise; 4) üldised müügimaksud, mida makstakse importkaupadelt ja -teenustelt; 98 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd 5) maksud spetsiifilistele teenustele, mida residendist üksustele osutavad majandusterritooriumil mitteresidendist ettevõtted; 6) teatud kauba või teenuse impordimonopoli omavate avaliku sektori ettevõtte kasumid, mis riigile üle kantakse. Netoimpordimaksud ja -lõivud, v. a VAT arvutatakse, lahutades impordisubsiidiumid (D. 311) impordimaksudest ja -lõivudest v. a VAT (D. 212). Tootemaksud, v. a VAT ja impordimaksud (D. 214) 4. 19. Definitsioon: Tootemaksud, v. a VAT ja impordimaksud (D. 214) koosnevad maksudest kaupadele ja teenustele, mida makstakse seoses nende tootmise, ekspordi, müügi, üleandmise, rentimise või kohaletoimetamisega või seoses nende kasutamisega oma tarbeks või oma kapitalimahutuseks. 4. 20. Eelkõige kuuluvad siia: a) aktsiisimaksud ja tarbimismaksud (va need, mis kuuluvad impordimaksude ja -lõivude alla); b) c) teatud toodete, nagu alkohoolsed joogid või tubakas, müümise tempel(märgistamis)maksud ja juriidiliste dokumentide või tšekkide tem- pelmaksud; finants- ja kapitalitehingute maksud, mida makstakse mittefinants- ja finantsvara k. a välisvaluuta, ostu või müügi korral. Neid makstakse kui maa või muu vara omandiõigus muutub, v. a kapitalisiirete (peamiselt pärandused ja kingitused) korral. Neid käsitletakse kui makse vahendajate teenustele; d) auto registreerimismaksud; e) meelelahutusmaksud; f) loteriide, hasartmängude ja kihlvedude maksud, erinevalt neist maksudest, mis on seotud võitudega; g) maksud kindlustuspreemiatelt; h) muud maksud spetsiifilistele teenustele: hotellid või ööbimiskohad, majutusteenused, restoranid, transport, side, reklaam; i) j) üldised müügi- või käibemaksud (v. a lisandväärtuse tüüpi maksud): siia kuuluvad tootjate hulgi- ja jaemüügimaksud, ostumaksud, käibe- maksud; riiki üle kantud fiskaalmonopolide kasumid, v. a teatud kaupa või teenust riiki importiva monopoli kasumid (mis kuuluvad D. 2122 alla). Fiskaalmonopolid on avaliku sektori ettevõtted, millele on tagatud seaduslik monopoolne võim teatud liiki kauba või teenuse tootmise või jaotamise üle selleks, et saada tulu ja mitte selleks, et edendada avaliku sektori majanduse või sotsiaalpoliitika huve. Kui avaliku sektori ettevõttel on tahtliku majandus- või sotsiaalpoliitika tulemusena monopoolne võim seoses kauba või teenuse olemuse või tootmistehno- loogiaga, siis ei kujuta ta endast fiskaalmonopoli. Näiteks käib see kommunaalettevõtete, postkontorite ja telekommunikatsiooni, raudtee jne kohta. Üldreeglina on fiskaalmonopolid seotud kaupade või teenuste tootmisega, mis võivad teistes riikides olla kõrgelt maksustatud; enamasti on tegemist teatud tarbekaupade (alkohoolsed joogid, tubakas, tikud jne) või kütuse tootmisega; k) lõivud ekspordile ja ekspordilõive korvav raha hulk. 4. 21. Netotootemaksud leitakse lahutades tootemaksudest (D. 21) tootesubsiidiumid (D. 31). MUUD TOOTMISMAKSUD (D. 29) 4. 22. Definitsioon: Muud tootmismaksud (D. 29) koosnevad kõigist maksudest, mida ettevõtted tasuvad seoses tootmistegevusega, sõltumata toode- tud või müüdud kaupade ja teenuste hulgast või väärtusest. Need maksud võivad olla seotud maaga, põhivaraga või tootmisprotsessi teostamiseks palgatud tööjõuga või teatud tegevuste või tehingutega. 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 99 4. 23. Esmajoones sisaldavad muud tootmismaksud (D. 29) järgmisi makse: a) maksud maa, ehitiste või muude ettevõtete poolt tootmises kasutatavate struktuuride omandiõiguse või kasutuse pealt (k. a eluruumide omanikud-kasutajad); b) maksud tootmiseks kasutatavalt põhivaralt (liiklusvahendid, masinad, seadmed) kui see vara kuulub omanikule või on renditud; c) maksud kogu töötasufondilt; d) maksud tootmise eesmärgil tehtud rahvusvahelistelt tehingutelt (reisimine välismaal, välisraha ülekanded või sarnased tehingud mitteresi- dentidega); e) f) ettevõtete poolt makstud maksud selleks, et saada äri- ja erialaseid litsentse, kui sellised litsentsid tagatakse automaatselt pärast vastava summa maksmist. Kui aga litsentsi saamine on seotud valitsuse poolt välja antavate dokumentidega äripindade vastavuse või ohutuse kohta, kasutatavate seadmete töökindluse või ohutuse kohta, palgatud töötajate erialase kompetentsuse kohta või toodetud kaupade või teenuste kvaliteedi või standarditele vastavuse kohta, siis käsitletakse neid makseid kui osutatud teenuste oste juhul kui litsentsi eest nõu- tav summa ei ole seotud valitsuse poolt väljaantavate dokumentide vormistamise rahalise kuluga; tootmistegevusest tingitud reostusmaksud. Need koosnevad maksudest, mida tuleb maksta keskkonna saastamise eest mürgiste gaaside, vedelike või muude kahjulike ainetega. Siia ei kuulu maksed, mida avaliku sektori võimuorganid jäätmete või mürgiste ainete kogumiseks või kõrvaldamiseks teevad. Viimane kujutab endast ettevõtete vahetarbimist; g) ühtlasest maksumäärast tingitud lisandväärtusmaksu seadusega ettenähtust väiksem tagasimaksmine, mida tuleb tihti ette põllumajandu- ses. 4. 24. Siia ei kuulu maksud liiklusvahendite jne isikliku kasutamise eest kodumajapidamiste poolt. Need kirjendatakse kui jooksvad tulumaksud, omandimaksud jne. EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELE MAKSTAVAD TOOTMIS- JA IMPORDIMAKSUD 4. 25. Euroopa Liidu institutsioonidele makstavad tootmis- ja impordimaksud on järgmised: a) residendist tootmisüksuste poolt otse Euroopa Liidu institutsioonidele makstavad maksud (Euroopa Söe ja Terase Ühenduse (ECSC) lõiv mäetööstusele ja rauda ning terast tootvatele ettevõtetele); b) maksud, mida Euroopa Liidu institutsioonide nimel koguvad riikide valitsused: 1) tulud Liidu ühisest põllumajanduspoliitikast: imporditud põllumajandustoodete lõivud, ekspordi- ja impordilõive korvav raha hulk, suhkrutootmise lõivud ja isoglükoosi maks, kaasvastutuse maksud piimale ja teraviljale; 2) tulud kaubavahetusest kolmandate riikidega: Euroopa Liidu integreeritud (tolli)tariifide (-lõivude) (TARIC) alusel kehtestatud tollilõi- vud; 3) tulud lisandväärtusmaksust igas liikmesriigis. 4. 26. Tootmis- ja impordimaksude kirjendamine: tootmis- ja impordimaksud kirjendatakse, kui maksukohustust põhjustavad tegevused, tehingud või muud sündmused aset leiavad. 4. 27. Siiski on maksuametite tähelepanu alt väljas mõned majandustegevused, tehingud või sündmused, mis vastavalt maksuseadustele peaksid antud üksustele maksumaksmise kohustuse panema. Oleks ebareaalne eeldada, et sellised tegevused, tehingud või sündmused suurendavad kre- ditoorse või debitoorse võla vormis esinevat finantsvara või -kohustusi. Seepärast tuleb süsteemis kirjendada summad, mida tuleb maksta üksnes siis, kui neid saab tõendada maksukohustuste, deklaratsioonidega või muude instrumentidega, mis maksumaksjat selgesti kohustavad maksu maksma. Ei eeldata selliste maksude maksmist, mille kohta pole maksukohustust. Vastavalt maksukohustusele nõutud makse, mida pole tasutud (näiteks pankroti tõttu), käsitletakse kui makstud makse. Siin on kaks võima- lust: 100 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd a) b) lootusetu võla mahakandmine valitsuse poolt, mis tunnistab, et selle nõude täitmist enam ei nõuta; võla mahakandmine kirjendatakse valitsuse ja võlgniku vara muude mahumuutuste kontol; võla kustutamine valitsuse ja võlgniku vastastikuse kokkuleppe alusel. Sellist kustutamist käsitletakse kui valitsuse kapitalisiiret võlgniku kapitalikontole koos nõude samaaegse kustutamisega finantskontol. 4. 28. Kirjendamisele kuuluv maksude kogusumma sisaldab kõiki intresse hilinenud maksudelt ja kõiki trahve, mille maksmist maksuametid nõua- vad, kui selliseid intresse ja trahve on võimatu kirjendada maksudest eraldi. Samuti sisaldab summa kõiki kulusid, mida võib sisse nõuda seo- ses tasumata maksude kogumise või hüvitamisega. Samamoodi vähendatakse makse summa võrra, mis vastab majanduspoliitikast tulenevale valitsuspoolsele maksude alandamisele või maksude tagastamisele ülemaksmise korral. 4. 29. Arvepidamise süsteemis kajastuvad tootmis- ja impordimaksud (D. 2) järgmiselt: a) kogumajanduse tulude moodustamise konto kasutamise poolel; b) valitsemissektori esmaste tulude jaotamise konto ressursside poolel ning esmaste tulude ja jooksvate siirete välismajanduskontol. Tootemaksud kirjendatakse kui ressursid kogumajanduse kaupade ja teenuste kontol. See võimaldab ilma maksudeta arvestatavaid kaupade ja teenuste ressursse tasakaalustada nende kasutusega, mida arvestatakse koos maksudega. Muud tootmismaksud (D. 29) kajastuvad makse maksvate tegevusharude või sektorite tulude moodustamise konto kasutamise poolel. SUBSIIDIUMID (D. 3) 4. 30. Definitsioon: Subsiidiumid (D. 3) kujutavad endast jooksvaid ühepoolseid makseid, mida teevad residendist tootjatele (2) valitsemissektor või Euroopa Liidu institutsioonid eesmärgiga mõjutada nende tootmistaset, hindu või kompenseerida tootmisteguritega seotud kulutusi. Muud turuvälised tootjad võivad saada muid tootmissubsiidiume üksnes juhul kui need maksed sõltuvad üldistest regulatsiooni- dest, mida rakendatakse nii turutootjatele kui ka turuvälistele tootjatele. Kokkuleppe kohaselt ei kirjendata tootesubsiidiume muu turuvälise toodangu (P. 13) puhul. 4. 31. Euroopa Liidu institutsioonide poolt väljastatavad subsiidiumid katavad üksnes jooksvaid siirdeid, mida nad on teinud otse residendist toot- misüksustele. 4. 32. Subsiidiumid jagunevad: a) tootesubsiidiumid (D. 31): 1) impordisubsiidiumid (D. 311); 2) muud tootesubsiidiumid (D. 319); b) muud tootmissubsiidiumid (D. 39). TOOTESUBSIIDIUMID (D. 31) 4. 33. Definitsioon: Tootesubsiidiumid (D. 31) on subsiidiumid, mida makstakse toodetud või imporditud kauba- või teenuseühiku kohta. Subsii- dium võib olla teatav rahahulk kauba või teenuse koguseühiku kohta või ta võib olla arvutatud ad valorem (vastavalt hinnale, väärtusele) kui teatav protsent ühiku hinnast. Subsiidiumi võib arvutada ka kui erinevust konkreetse taotlushinna ja ostja poolt tegelikult makstud turuhinna vahel. Tootesubsiidiumi makstakse tavaliselt siis, kui kaup on toodetud, müüdud või imporditud. Kokkuleppe kohaselt võib tootesubsiidiume maksta ainult turutoodangule (P. 11) või enda lõpptarbeks mõeldud toodangule (P. 12). (2) Euroopa Liidu institutsioonid tagavad subsiidiume residendist üksustele kogu Liidu ulatuses. 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 101 Impordisubsiidiumid (D. 311) 4. 34. Definitsioon: Impordisubsiidiumid (D. 311) koosnevad subsiidiumidest kaupadele ja teenustele, mida makstakse, kui kaubad ületavad piiri kasutamiseks majandusterritooriumil või kui residendist institutsionaalsetele üksustele osutatakse teenuseid. Nad võivad sisal- dada kahjumeid, mis tekivad teadliku valitsuspoliitika tulemusena nendes riiklikes kaubandusorganisatsioonides, mille tegevu- seks on osta kaupu mitteresidentidelt ja müüa neid siis madalama hinnaga residentidele. Muud tootesubsiidiumid (D. 319) 4. 35. Muud tootesubsiidiumid (D. 319) sisaldavad: a) tootesubsiidiume, mida kasutatakse kodumaal: need koosnevad residendist tootjatele makstavatest subsiidiumidest majandusterritooriumi siseselt kasutatava või tarbitava toodanguga seoses; b) nende riiklike kaubandusorganisatsioonide kahjumeid, mille tegevuseks on osta tooteid residendist tootjatelt ja müüa neid siis madalamate hindadega residentidele või mitteresidentidele, juhul kui kahjumid tekivad valitsuse teadliku majandus- või sotsiaalpoliitika tulemusena; c) subsiidiume avaliku sektori ettevõtetele ja kvaasikorporatiivsetele ettevõtetele nende tootmistegevuse püsivate kahjumite kompenseerimi- seks, mida nad saavad valitsuse või Euroopa teadliku majandus- ja sotsiaalpoliitika tulemusena kui nende hinnad on keskmistest tootmis- kuludest madalamad; d) otseseid ekspordisubsiidiume, mida makstakse otse residendist tootjatele, kui kaubad väljuvad majandusterritooriumilt või kui teenuseid osutatakse mitteresidentidele, v. a residentide poolt varem tasutud maksude tagasimaksed tollipiiril, mis kuuluksid tasumisele kui kaupu müüdaks või kasutataks majandusterritooriumi siseselt. MUUD TOOTMISSUBSIIDIUMID (D. 39) 4. 36. Definitsioon: Muud tootmissubsiidiumid (D. 39) koosnevad subsiidiumidest, millest on maha arvatud tootesubsiidiumid, mida residendist tootjaüksused võivad saada tootmises osalemise puhul. Muid tootmissubsiidiume võivad muud turuvälised tootjad valitsemissektorilt saada muule turuvälisele toodangule ainult siis kui need maksed sõltuvad nii turutootjate kui turuväliste tootjate suhtes rakendatavatest üldistest regulatsioonidest. 4. 37. Siia kuuluvad esmajoones: a) subsiidiumid palgale või tööjõule: need koosnevad subsiidiumidest, mida makstakse kogu töötasufondile või kogutööjõule või teatud tüüpi isikute hõivele, nagu füüsilise puudega või kaua aega tööta olnud inimesed, või ettevõtete poolt organiseeritud või finantseeritud koolituse kuludele; b) subsiidiumid reostuse vähendamiseks: need koosnevad jooksvatest subsiidiumidest, mis on ette nähtud sellise täiendava tegevuse mõne või kõigi kulude katmiseks, mille eesmärgiks on vähendada või lõpetada keskkonna reostamine; c) isegi kui nad on mõeldud julgustama kapitalimahutust. (3) Tegelikult on need intressikergenduse toetused residendist tootjaüksustele, jooksvad siirded, mille eesmärk on vähendada tootjate tootmiskulusid. Arvepidamises käsitletakse neid kui subsiidiume tootjatele, kes neist kasu saavad. Seda isegi juhul, kui tegelikult maksab valitsus intressi vahe otse laenu andnud krediidiinstitutsioonile; d) ühtlasest maksumäärast tulenev lisandväärtusmaksu seadusega ettenähtust suurem tagasimaksmine, mida tuleb tihti ette põllumajanduses. (3) Kui toetus teenib kahesugust eesmärki: finantseerida nii võla tagasimaksmist kui ka selle intressimakset ja kui teda pole võimalik nende kahe elemendi vahel jaotada, siis käsitletakse toetust tervikuna kui investeeringutoetust. 102 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd 4. 38. Subsiidiumidena ei käsitleta: a) b) valitsemissektori jooksvaid siirdeid kodumajapidamistele kui tarbijatele. Neid käsitletakse kui sotsiaaltoetusi või mitmesuguseid jooksvaid siirdeid (D. 75); jooksvaid siirdeid valitsemissektori erinevate osade kui turuväliste kaupade ja teenuste tootjate vahel, v. a muud tootmissubsiidiumid (D. 39). Jooksvad siirded kirjendatakse valitsemissektori siseste jooksvate siiretena (D. 73); c) investeeringutoetusi (D. 92); d) e) f) erakorralisi makseid sotsiaalkindlustuse fondidesse, niivõrd kuivõrd need maksed on mõeldud fondide kindlustuseraldiste suurendamiseks. Neid makseid näidatakse muude kapitalisiirete all (D. 99); valitsemissektori siirdeid kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvatele ettevõtetele ja kvaasikorporatiivsetele ettevõtetele mitme finantsaasta jooksul tekkinud kahjumite või selliste erandlike kahjumite katmiseks, mida on põhjustanud ettevõttest mitteolenevad tegurid. Need siir- ded kuuluvad muude kapitalisiirete alla (D. 99); selliste võlgade kustutamist, mida tootjaüksustele on tekitanud riik (näiteks võlg, mis on tekkinud valitsusasutuse poolt edastatud laenu- dest kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvatele ettevõtetele, millel on kogunenud kahjumid mitme finantsaasta jooksul). Üldiselt käsitletakse selliseid tehinguid arvepidamises kui muid kapitalisiirdeid (D. 99) (vt lõik 4. 165. f); g) valitsemissektori või välismaailma makseid kapitalikaupade vigastuste või kahjude puhul sõjategevuse, muude poliitiliste sündmuste või üleriigiliste katastroofide tõttu. Neid makseid näidatakse muude kapitalisiirete all (D. 99); h) valitsemissektori poolt ostetud korporatiivsete ettevõtete aktsiaid ja muid osakuid. Neid näidatakse aktsiate ja muude osakute all (AF. 5); i) j) avaliku sektori ettevõtteid mõjutavate ebatavaliste pensionikulutuste eest vastutava valitsusasutuse poolt tehtavaid makseid. Need maksed tuleb kirjendada mitmesuguste jooksvate siirete all (D. 75); valitsemissektori makseid turutootjaile, et täielikult või osaliselt maksta nende kaupade ja teenuste eest, millega viimased varustavad otse- selt ja individuaalselt kodumajapidamisi sotsiaalsete riskide või vajadustega seoses (vt lõik 4. 84) ja millele kodumajapidamistel on seadus- lik õigus. Need maksed lülitatakse valitsemissektori individuaalsete tarbimiskulutuste alla (P. 31) ning seejärel mitterahaliste sotsiaaltoetuste (D. 631) ja kodumajapidamiste tegeliku individuaalse tarbimise alla (P. 41). 4. 39. Kirjendamise aeg: subsiidiumid kirjendatakse, kui toimub subsiidiumi saamist võimaldav tehing või sündmus (toodang, müük, import jne). Üksikjuhud: a) ostuhinna ja valitsuse kaubandusettevõtte poolt kehtestatud müügihinna vahet kujutavaid subsiidiume kirjendatakse siis, kui ettevõte ostab kaubad (juhul kui müügihind on sel ajal teada); b) tootja kahjumi katmiseks mõeldud subsiidiumid kirjendatakse ajal, kui valitsusasutus otsustab kahjumi katta. 4. 40. Arvepidamise süsteemis kajastuvad subsiidiumid järgmiselt: a) kogumajanduse tulude moodustamise konto kasutamise poolel miinusmärgiga; b) valitsemissektori esmaste tulude jaotamise konto ning välismajanduskonto esmaste tulude ja jooksvate siirete ressursside poolel mii- nusmärgiga. Tootesubsiidiumid kirjendatakse kogumajanduse kaupade ja teenuste kontol negatiivse ressursina. See võimaldab kaupade ja teenuste ressursse tasakaalustada nende kasutusega. Muud tootmissubsiidiumid (D. 39) kajastuvad subsiidiumi saavate majandusharude või sektorite tulude moodustamise konto kasutamise poolel miinusmärgiga. Erinevate valuutakursside süsteemist tulenevad tagajärjed tootmis- ja impordimaksudele ning subsiidiumidele: erinevad valuutakursid pole EL liikmesriikides praegu kasutusel. Sellise süsteemi korral: 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 103 a) kaudseid impordimakse käsitletakse kui impordimakse, v. a VAT ja impordilõivud (D. 2122); b) kaudseid ekspordimakse käsitletakse kui tootemakse, v. a VAT ja impordimaksud (D. 214); c) kaudseid impordisubsiidiume käsitletakse kui impordisubsiidiume (D. 311); d) kaudseid ekspordisubsiidiume käsitletakse kui muid tootesubsiidiume (D. 319). OMANDITULU (D. 4) 4. 41. Definitsioon: Omanditulu (D. 4) on tulu, mida finantsvara või materiaalse mittetoodetud vara omanik saab vastutasuks oma finantsvara või materiaalse mittetoodetud vara teise institutsionaalse üksuse käsutusse andmise eest. Omanditulusid klassifitseeritakse süsteemis järgmiselt: a) intressid (D. 41); b) ettevõtete jaotatud tulu (D. 42): 1) dividendid (D. 421); 2) kvaasikorporatiivsete ettevõtete tuludest väljavõetud summad (D. 422); c) reinvesteeritud tulu otseselt välisinvesteeringult (D. 43); d) kindlustuspoliiside omanike omanditulu (D. 44); e) rent (D. 45). INTRESSID (D. 41) 4. 42. Definitsioon: Osapoolte vahel kokkulepitud finantsinstrumentide kestvuse ajal kujutavad intressid (D. 41) endast rahahulka, mida deebitor on kohustatud maksma kreeditorile teatud perioodi jooksul, kusjuures tasumata põhivõla summa suurus selle tulemusel ei vähene. 4. 43. Kreeditorid laenavad deebitoridele raha, mis viib ühe või teise alltoodud finantsinstrumendi tekkeni. Intressitulu saavad järgmise finantsvara omanikud: a) hoiused (AF. 2); b) väärtpaberid peale aktsiate (AF. 3); c) laenud (AF. 4); d) muud saadaolevad arved (AF. 7). Hoiuste, laenude ning saada- ja makstaolevate arvete intressid 4. 44. Sellelt finantsvaralt ja kohustustelt saadaolevad ja finantskohustustelt makstaolevad intressid määratakse sellisel viisil, et kogu arvestusperioodi jooksul iga ajamomendi tasumata põhivõlale kohaldatakse vastavat intressimäära. Väärtpaberite intressid Vekslite ja teiste samalaadsete lühiajaliste instrumentide intressid 4. 45. Nimi- ehk nominaalväärtuse ja emissiooni ajal makstud hinna vahe (st diskonteerimine) mõõdab veksli kehtivuse ajal maksmisele kuuluvaid intresse. Arve väärtuse kasv seoses tekkepõhise (lisandunud) intressi akumuleerumisele ei tekita kapitalikasumit, kuna selle aluseks on tasu- mata põhivõla suurenemine, mitte vara hinna muutus. Muid veksli väärtuse muutusi käsitletakse kui kapitalikasumit / -kahjumit. Pikaajaliste võlakirjade ja debentuuride intressid 4. 46. Pikaajaline võlakiri ja debentuurid on pikaajalised väärtpaberid, mis annavad nende omanikule tingimusteta õiguse: fikseeritud või lepinguliselt kindlaks määratud muutuvale rahalisele sissetulekule intressimaksete (kupongitasude) vormis või eelnevalt kindlaks määratud fikseeritud sum- male teatud kindlal ajal või väärtpaberi lunastamise aegadel, või neil mõlemal tingimusel: 104 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd a) pikaajalised nullvõlakirjad: intressimakseid ei tehta. Intressid, mis põhinevad tagasiostuhinna ja emissioonihinna erinevusel, tuleb jaotada aastate vahel enne pikaajalise võlakirja tagasimakse tähtaega. Igal aastal lisanduvad intressid reinvesteeritakse selle omaniku poolt pikaaja- lisse võlakirja. Seega vastandkirjed, mis võrduvad tekkepõhiste (lisandunud) intresside väärtusega, tuleb teha finantskontos kui suurema arvu pikaajaliste võlakirjade soetamine omaniku poolt ja kui suurema arvu pikaajaliste võlakirjade edasine emissioon emiteerija või deebi- tori poolt (s. o kui esialgse võlakirja “mahu” kasv); b) muud pikaajalised võlakirjad, k. a suure diskontomääraga pikaajalised võlakirjad. Intressidel on kaks komponenti: 1) rahaline sissetulek, mis saadakse iga perioodi intressimaksetest; 2) intressid, mis lisanduvad iga perioodi tagasiostuhinna ja emissioonihinna erinevuse tõttu ja mis arvutatakse samuti nagu pikaajaliste nullvõlakirjade intressid; c) indeksiga seotud väärtpaberid: intressimaksed ja / või tasumata põhivõlg seotakse hinnaindeksiga. Vastava indeksi liikumisest tingitud tasumata põhivõla väärtuse muutust teatud arvestusperioodi alguse ja lõpu vahel käsitletakse kui sel perioodil lisanduvat intressi, täiendu- seks kõigile antud perioodil makstavatele intressidele. Intressid, mis lisanduvad indekseerimise tulemusena, reinvesteeritakse tegelikult väärtpaberisse ja nad tuleb kirjendada tema omaniku või emiteerija finantskontol. Intressimäära vahetuslepingud ja tähtpäevakasvikuga lepingud 4. 47. Vahetuslepingud on lepingulised kokkulepped kahe institutsionaalse üksuse vahel, kes nõustuvad omavahel vahetama maksta olevaid summa- sid perioodi võlgnevusega samas mahus. Vahetuslepingute tavalised liigid on intressimäära ja valuuta vahetuslepingud. Vahetuslepingutest tulenevad intressimaksete vood tuleb kirjendada vahetuslepingu kahe osapoole maksetest eraldi; kõik maksed kolmandale osapoolele, nagu näiteks spetsialiseeritud vahendajale vahetuslepingu sõlmimise eest, kirjendatakse kui teenuste ostud. Sama põhimõtet kasutatakse tähtpäevakasvikuga lepingutega seotud tehingute puhul. Kapitalirendi intressid 4. 48. Kapitalirent on masinate ja seadmete ostu finantseerimise alternatiivne meetod laenu andmisele. See on kokkulepe, mis suunab raha laenuand- jalt laenuvõtjale: rendileandja ostab seadmed ja rendilevõtja kohustub maksma renti, mis võimaldab rendileandjal lepingu kehtivuse ajal katta kõik või peaaegu kõik oma kulud, k. a intressid. Rendileandjat käsitletakse kui laenuandjat rendilevõtjale. Laen võrdub ostja poolt vara eest makstud hinnaga ja see makstakse täies mahus järk-järgult kogu liisimisperioodi jooksul tagasi. Seepärast käsitletakse rendilevõtja poolt igal perioodil makstavat rendimaksu kahest kompo- nendist koosnevana: põhisumma tagasimakse ja intressimakse. Laenu eest tasutav intressimäär määratakse vara ostuhinnast sõltuva kogusum- maga, mida rendina makstakse kogu liisimisperioodi jooksul. Rendi osa, mis kujutab intresse, väheneb kogu liisimisperioodi jooksul järk- järgult sedamööda, kuidas põhisummat tagasi makstakse. Rendilevõtja esialgne laen koos põhisumma järgnevate tagasimaksetega kirjendatakse rendileandja ja rendilevõtja finantskontol. Intressimaksed kirjendatakse vastavalt intresside all tulude esmase jaotamise kontol. Muud intressid 4. 49. Intressidena käsitletakse samuti järgmiseid makseid: a) panga arveületusele kehtestatud intressid: täiendavad intressid, mida makstakse kauemaks kui algselt kokku lepitud ajaks jäetud hoiustele ja makseid teatud pikaajaliste võlakirja omanikele, kes on selgunud loterii käigus; 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 105 b) intressid, mida on saanud investeerimisfondid (vt lõik 2. 51. b) nende poolt tehtud investeeringutelt ja mis on määratud aktsiaomanikele, isegi siis, kui nad on kapitaliseeritud. Siia ei kuulu investeerimisfondide nende finantsinstrumentide kapitalikasum või -kahjum, mida ei kirjendata kui omanditulu. Kirjendamise aeg 4. 50. Intresse kirjendatakse tekkepõhiselt: st intresse kirjendatakse kreeditorile tasumata põhivõlale aja jooksul pidevalt lisanduvatena. Igal arvestus- perioodil lisanduvad intressid tuleb kirjendada sõltumata sellest, kas neid tegelikult maksti, lisati tasumata põhivõlale või mitte. Kui neid tegeli- kult ei makstud, tuleb põhivõla kasv samuti kirjendada finantskontol kui sellist liiki finantsvara edaspidine soetamine kreeditori poolt ja sama suure finantskohustuse omandamine deebitori poolt. 4. 51. Intressid tuleb kirjendada enne ükskõik missuguse neile kehtestatud maksu mahaarvamist. Saadud ja makstud intressid kirjendatakse alati koos intressi vähendavate toetustega. Seda isegi siis kui neid toetusi makstakse otse finantsinstitutsioonidele ja soodustatud üksustele (vt subsiidiu- mid). Finantsvahendusettevõtete poolt osutatud teenuste erinevate tarbijate vahel jaotamata väärtust, finantsvahendusettevõtetele tehtud tegelikke maksed või neilt saadud intressitulusid ei korrigeerita sellise juurdehindluse maha arvamiseks, mis on seotud finantsvahendusettevõtete poolt kaudselt sisse nõutud teenustasudega. Tasakaalustav näitaja on vajalik finantsvahendusettevõtete ja selle tingliku majandusharu esmaste tulude jaotamise kontol, mis on kokkuleppe kohaselt finantsvahendusettevõtete toodanguks vahetarbimise kujul. 4. 52. Kontode süsteemis näidatakse intresse järgmiselt: a) sektorite esmaste tulude jaotamise konto ressursside ja kasutamise poolel; (4) b) välismajanduskonto esmaste tulude ja jooksvate siirete ressursside ja kasutamise poolel. ETTEVÕTETE JAOTATUD TULU (D. 42) Dividendid (D. 421) 4. 53. Definitsioon: Dividendid (D. 421) on omanditulu liik, mida aktsiaomanikud (AF. 5) saavad ja millele nad omandavad õiguse andes oma raha ettevõtete käsutusse. Omakapitali muretsemine aktsiate emiteerimise teel on alternatiiviks raha saamisele laenu kaudu. Erinevalt laenukapitalist ei tekita omakapital rahalisel kujul fikseeritud kohustust ja ta ei anna ettevõtte aktsiate omanikele õigust fikseeri- tud või varem kokku lepitud tulule. 4. 54. Siia kuuluvad ka: a) b) aktsiaomanikele dividendide maksmiseks finantsaasta eest emiteeritud aktsiad. Siia ei kuulu aga nende boonusaktsiate emissioonid, mis on seotud omavahendite kapitaliseerimisega reservide ja jaotamata kasumi kujul ning võimaldavad aktsiaomanikel saada uusi aktsiaid pro- portsionaalselt neile kuuluvale aktsiaportfellile; intressid, mida on saanud investeerimisfondid (vt lõik 2. 51. b) nende poolt tehtud investeeringutelt ja mis on määratud aktsiaomanikele isegi siis kui nad on kapitaliseeritud. Siia ei kuulu investeerimisfondide nende finantsinstrumentide kapitalikasum või -kahjum, mida ei kirjendata kui omanditulu; c) iseseisvate juriidiliste üksustena käsitletavate avaliku sektori ettevõtete poolt valitsemissektorile makstud tulu, kuigi need üksused formaal- selt ei ole ettevõtted. 4. 55. Dividendid kirjendatakse sel ajal kui nad vastavalt ettevõtte poolt vastu võetud otsusele kuuluvad väljamaksmisele. (4) See praktika erineb äriraamatupidamisest, kus makstud intressi näidatakse tavaliselt fikseeritud maksena nagu teisigi tootmiskulusid. 106 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd Arvepidamise süsteemis kajastatakse dividende järgmiselt: a) nende sektorite esmaste tulude jaotamise konto kasutamise poolel, kuhu ettevõtted kuuluvad; b) nende sektorite esmaste tulude jaotamise konto ressursside poolel, kuhu aktsionärid kuuluvad; c) välismajanduskonto esmaste tulude ning jooksvate siirete kasutamise ja ressursside poolel. Kvaasikorporatiivsete ettevõtete tuludest väljavõetud summad (D. 422) 4. 56. Definitsioon: Kvaasikorporatiivsete ettevõtete tuludest väljavõetud summad (D. 422) koosnevad neist summadest, mida ettevõtjad oma isikli- keks vajadusteks neile kuuluvate kvaasikorporatiivsete ettevõtete kasumi arvelt tegelikult välja võtavad. 4. 57. Need summad tuleb kirjendada enne äriomanike poolt makstavate jooksvate tulumaksude, varamaksude jne mahaarvamist. 4. 58. Kui kvaasikorporatiivne ettevõte saab kasumit, siis võib seda omav üksus kas osa või kogu kasumi jätta ettevõttesse, esmajoones investeeringu- teks. Ettevõttesse jäetud tulu kajastatakse kui kvaasikorporatiivse ettevõtte säästu ja ainult seda kasumiosa, mida omanikuüksused on tegelikult välja võtnud, kirjendatakse arvepidamises nimetuse all — kvaasikorporatiivsete ettevõtete tuludest väljavõetud summad. 4. 59. Kui kasumit on teeninud residendist ettevõtete välismaailmas asuvad harukontorid, agentuurid jne ja kui neid käsitletakse kui mitteresidendist üksusi, siis kajastatakse jaotamata kasumit kui otsesteks välisinvesteeringuteks reinvesteeritud tulu (D. 43). Ainult emaettevõttesse üle kantud tulu kajastatakse arvepidamises kui kvaasikorporatiivsete ettevõtete välismaailmast saadud tulust väljavõetud summasid. Samu põhimõtteid kasutatakse majandusterritooriumil tegutsevate harukontorite, agentuuride jne ning selle mitteresidendist emaettevõtte suhetes, mille juurde nad kuuluvad. 4. 60. Siia kuulub tegevuse netoülejääk, mida saavad residendid kui välismaailmas asuva maa ja ehitiste omanikud või mitteresidendid kui majandus- territooriumil asuva maa ja ehitiste omanikud. Kõigi riigi majandusterritooriumil mitteresidendist üksuste poolt maa ehitistega seotud tehin- gute puhul peetakse viimaseid vastavalt ESA kokkulepetele tinglikeks residendist üksusteks, kus omakapital kuulub mitteresidendist omanikele. Omanik-kasutaja välismaal asuvate eluruumide rendiväärtus kirjendatakse kui teenuste import ja vastav tegevuse netoülejääk kui välismaail- mast saadud esmane tulu; mitteresidentidele kuuluvate omanik-kasutaja eluruumide rendiväärtus kirjendatakse kui teenuste eksport ja vastav tegevuse netoülejääk kui välismaailmale makstud esmane tulu. 4. 61. Kvaasikorporatiivsete ettevõtete tulust väljavõetud summad ei sisalda järgmisi nende omanike poolt saadavaid sissetulekuid: a) tulu olemasoleva põhivara müügist; b) tulu maa ja immateriaalse vara müügist; c) tulu kapitali väljavõtmisest (s. o nende omakapitali täielik või osaline likvideerimine kvaasikorporatiivses ettevõttes). Neid summasid käsitletakse finantskontol kui väljavõetud omakapitali. Vastupidi, raha, mida kvaasikorporatiivse ettevõtte omanik(ud) kasutab (kasutavad) vara soetamiseks või ettevõtte kohustuste vähendamiseks, käsitletakse kui omakapitali juurdekasvu. Kui aga kvaasikorporatiivne ettevõte kuulub riigile ja tal on pidev tegevuse puudujääk valitsuse teadliku majandus- või sotsiaalpoliitika tulemusena, siis tuleb kõiki regu- laarseid kahjumi katteks ettevõttele tehtavaid riigi rahasiirdeid käsitleda kui subsiidiume. 4. 62. Kvaasikorporatiivsete ettevõtete tulust väljavõetud summad kirjendatakse sel ajal kui omanikud neid teevad. 4. 63. Arvepidamise süsteemis kajastatakse kvaasikorporatiivsete ettevõtete tulust väljavõetud summad järgmiselt: a) nende sektorite esmaste tulude jaotamise konto kasutamise poolel, kuhu kvaasikorporatiivsed ettevõtted kuuluvad; 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 107 b) omanike sektorite esmaste tulude jaotamise konto ressursside poolel; c) välismajanduskonto esmaste tulude ja jooksvate siirete kasutamise ja ressursside poolel. REINVESTEERITUD TULU OTSESELT VÄLISINVESTEERINGULT (D. 43) 4. 64. Definitsioon: Reinvesteeritud tulu otseselt välisinvesteeringult (D. 43) võrdub: otsese välisinvesteeringuga ettevõtte tegevuse ülejääk pluss kõik saadavad omanditulud või jooksvad siirded miinus kõik makstavad omanditulud või jooksvad siirded, k. a tegelikud ülekanded otsestele välisinvesteerijatele ja kõik jooksvad maksud, mis tuleb maksta otsese välisinvesteeringuga ettevõtte tulult, varalt jne. 4. 65. Otsese välisinvesteeringuga ettevõte on inkorporeeritud või juriidilise isiku õigusteta üksus, kus teises riigis residendiks olevale investorile kuu- lub 10 % või rohkem tavalistest aktsiatest või hääleõigus (inkorporeeritud korral) või selle ekvivalent (juriidilise isiku õigusteta üksuse korral). Otsese välisinvesteeringuga ettevõtted hõlmavad majandusüksusi, mis kujutavad endast tütarettevõtteid (investorile kuulub rohkem kui 50 %), ühisettevõtteid (investorile kuulub 50 % või vähem) ja haruettevõtteid (täielikus või ühisomanduses olevad juriidilise isiku õigusteta üksusi), mis otseselt või kaudselt kuuluvad investorile. Järelikult on “otsese välisinvesteeringuga ettevõtted” on laiem mõiste kui “väliskapitali kontrolli all olevad ettevõtted”. 4. 66. Tegelikke eraldisi otsese välisinvesteeringuga ettevõtte ettevõtlustulust võib teha dividendidena või kvaasikorporatiivsete ettevõtete tulust välja- võetud summana. Lisaks käsitletakse jaotamata kasumit nii nagu ta oleks jaotatud ja üle kantud otsestele välisinvesteerijatele vastavalt neile kuuluva omakapitali osa suurusele ettevõttes ning seejärel nende poolt reinvesteeritud. Reinvesteeritud tulu otseselt välisinvesteeringult võib olla nii positiivne kui negatiivne. 4. 67. Reinvesteeritud tulu otseselt välisinvesteeringult kirjendatakse sel ajal kui tulu teenitakse. Arvepidamise süsteemis kajastatakse reinvesteeritud tulu otseselt välisinvesteeringult järgmiselt: a) sektorite esmaste tulude jaotamise konto kasutamise ja ressursside poolel; b) välismajanduskonto esmaste tulude ning jooksvate siirete kasutamise ja ressursside poolel. KINDLUSTUSPOLIISIDE OMANIKE OMANDITULU (D. 44) 4. 68. Definitsioon: Kindlustuspoliiside omanike omanditulu vastab kindlustustehniliste eraldiste investeeringult saadud esmaste tulude kogusum- male. Kindlustustehnilisi eraldisi investeerivad kindlustusandjad ja pensionifondid finantsvarasse või maasse (millelt saadakse omandi netotulu, s. o tulu pärast kõigi intresside mahaarvamist) või ehitistesse (mis loovad tegevuse netoülejääki). Välja jäetakse kindlustusandjate omavahendite investeerimisest saadud netotulu. Seda arvutatakse omavahendite ning omavahendite ja kind- lustustehniliste eraldiste summa suhte põhjal. 4. 69. Kuna tehnilised eraldised on kindlustuspoliiside omanike vara, siis näidatakse nende investeerimisest saadud tulu arvepidamises nii nagu kind- lustusandjad ja pensionifondid oleksid seda maksnud kindlustuspoliiside omanikele omandituluna. Kuna tegelikult on seda tulu hoidnud kindlustusandjad ja pensionifondid, siis käsitletakse seda nii nagu ta oleks kindlustusandjatele ja pensio- nifondidele tagasi makstud preemiate ja lisamaksetena lisaks tegelikult makstavatele preemiatele ja maksetele. 108 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd Sotsiaalkindlustuse skeemidest välja võetud kahjukindlustuspoliiside ja elukindlustuspoliiside preemiad ja lisamaksed kirjendatakse koos tege- like preemiate ja maksetega vastavate üksuste tulude teisese jaotamise kontol. Individuaalse elukindlustuse lisapreemiad, mida pole sotsiaalkindlustuse skeemidest välja võetud nagu tegelikke preemiaid, ei kujuta endast jooksvaid siirdeid ja seepärast ei kirjendata neid tulude teisese jaotamise kontol. Nad võetakse otseselt arvele kodumajapidamiste elukindlustus- ja pensionifondide eraldiste netoväärtust muutva koostisosana, mida kirjendatakse vastavate üksuste finantskontol. 4. 70. Kindlustuspoliiside omanike omanditulu kirjendatakse sel ajal kui tulu tekib. 4. 71. Arvepidamise süsteemis kajastatakse kindlustuspoliiside omanike omanditulu järgmiselt: a) poliisiomanike esmaste tulude jaotamise konto ressursside poolel; b) kindlustajate esmaste tulude jaotamise konto kasutamise poolel; c) välismajanduskonto esmaste tulude ja jooksvate siirete ressursside ja kasutamise poolel. RENDID (D. 45) Maarent 4. 72. Maaomaniku poolt rentnikult saadav rent on üks omanditulu liike. Siia kuulub ka sisevete ja jõgede omanikele makstav rent õiguse eest ekspluateerida neid veekogusid puhke- või muul otstarbel, k. a kalasta- mine. Maaomanikul võib olla kohustus tasuda maamakse või teha üksnes teatud hoolduskulusid, mis tulenevad maa omamisest. Kokkuleppe koha- selt käsitletakse selliseid makse ja kulutusi maa kasutusõigust omava isiku poolt makstavatena, kes vähendab nende võrra tema poolt maaoma- nikule makstavat renti. 4. 73. Maarent ei sisalda ehitiste ja sellel maal asuvate eluruumide renditasu. Sellist renditasu käsitletakse kui makset turuteenuse eest, mida ehitise või eluruumi rentnikule osutab selle omanik. Arvepidamises kajastatakse seda kui rentniku vahe- või lõpptarbimist. Kui puudub objektiivne alus makse jaotamiseks maarendiks ja sellel maal asuvate ehitistega seotud renditasuks, käsitletakse kogu summat rendina kui arvatakse, et maa väärtus ületab sellel asuvate ehitiste väärtuse. Vastupidisel juhul käsitletakse kogu summat renditeenusena. Maavarade rent 4. 74. Siia kuuluvad tasud mineraalide või kivistunud kütuste (kivisüsi, nafta või looduslik gaas) varude omanikele, kes annavad need rendile teistele institutsionaalsetele üksustele ja võimavad neil sellega neid varusid teatud aja jooksul ekspluateerida või ammutada. 4. 75. Rent kirjendatakse tema maksmise ajal. 4. 76. Arvepidamise süsteemis kirjendatakse renti järgmiselt: a) sektorite esmaste tulude jaotamise konto ressursside ja kasutamise poolel; b) välismajanduskonto esmaste tulude ning jooksvate siirete ressursside ja kasutamise poolel. JOOKSVAD TULUMAKSUD, OMANDIMAKSUD JNE (D. 5) 4. 77. Definitsioon: Jooksvad tulumaksud, omandimaksud jne (D. 5) sisaldavad kõiki kohustuslikke, vastuteenustega kompenseerimata rahalisi või mitterahalisi makseid, mida perioodiliselt koguvad institutsionaalsete üksuste tulult ja varalt valitsemissektor ja välismaailm ning mõningaid perioodilisi makse, mis pole seotud ei tulu ega varaga. 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 109 Jooksvad tulumaksud, omandimaksud jne jagunevad: a) tulumaksud (D. 51); b) muud jooksvad maksud (D. 59). TULUMAKSUD (D. 51) 4. 78. Definitsioon: Tulumaksud (D. 51) koosnevad tulu-, kasumi- ja kapitalikasumi maksudest. Nendega maksustatakse indiviidide, kodumajapida- miste, ettevõtete või kasumitaotluseta institutsioonide tegelikku või eeldatavat tulu. Nad sisaldavad omandi-, maa- või kinnisva- ramakse kui seda vara kasutatakse nende omanike tulude hindamise alusena. Tulumaksude alla kuuluvad: a) üksikisiku või kodumajapidamise tulumaks (tööhõive-, omandi-, ettevõtlus-, pensioni- jne tulult), k. a tööandjate poolt mahaarvatud mak- sud (töötasult kinni peetud maksud). Siia kuuluvad ka juriidilise isiku õigusteta üksuste omanike tulumaksud; b) ettevõtte tulu- või kasumimaksud; c) maksud kapitalikasumilt; d) loterii- või hasartmänguvõitude maksud, mida võitja maksab saadud summalt. Seda eristatakse hasartmänge või loteriisid organiseerivate tootjate poolt käibelt makstavast maksust, mida käsitletakse tootemaksuna. MUUD JOOKSVAD MAKSUD (D. 59) 4. 79. Muude jooksvate maksude (D. 59) hulka kuuluvad: a) jooksvad kapitalimaksu, mida perioodiliselt maksavad maa või ehitiste omamise või kasutamise eest nende omanikud ning jooksvad mak- sud netovaralt ja muult rikkuselt (juveelidelt, teistelt jõukuse välistelt märkidelt), v. a D. 29 all mainitud maksud (mida maksavad ettevõtted seoses tootmistegevusega) ja D. 51 all mainitud maksud (tulumaksud); b) peamaksud, mida makstakse täiskasvanu või kodumajapidamise pealt (ühiku pealt) sõltumata tulu või vara suurusest; c) maksud kulutustelt, mida makstakse isikute või kodumajapidamiste kogukulutustelt; d) e) kodumajapidamiste maksed mitteärilistel eesmärkidel kasutatavate liiklusvahendite, paatide või lennukite omamise või kasutamise litsent- side eest või jahipidamise, kalastamise- jne tegevuslubade eest; (5) rahvusvaheliste tehingutega seotud maksud (reisimine välismaal, välisülekanded, välisinvesteeringud jne), v. a tootjate poolt makstavad maksud ja kodumajapidamiste poolt makstavad impordilõivud. 4. 80. Jooksvad tulumaksud, omandimaksud jne ei sisalda: a) pärandusvara makse, pärandilõive või inter vivos kingituste makse, millega maksustatakse soodustatud isiku kapital ja mida näidatakse kapitalimaksude (D. 91) all; b) tavalisi või erandlikke kapitali või vara lõive, mida näidatakse kapitalimaksude (D. 91) all; c) ettevõtetele kuuluva või renditava ja nende poolt tootmiseks kasutatava maa-, ehitiste või muu vara makse. Neid käsitletakse kui muid tootmismakse (D. 29); (5) Maksude ja valitsuse poolt osutatavate teenuste ostude erinevust defineeritakse sama kriteeriumi alusel, mida kasutatakse ettevõtete poolt tehtud maksete korral: kui lit- sentsid tagatakse automaatselt pärast vastava summa maksmist, käsitletakse neid makseid kui makse. Kui aga valitsus kasutab litsentside väljaandmist organiseerimaks mõnda oma reguleerivat funktsiooni (nagu kompetentsuse või vastava isiku kvalifikatsiooni kontrollimine), tuleb tehtud makseid käsitleda kui valitsuse teenuste oste ja mitte kui maksude tasumist, kui maksed on selgelt väiksemad kui nende teenuste osutamisega seotud kulud. 110 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd d) kodumajapidamiste makseid muude litsentside kui liiklusvahendite, paatide või lennukite kasutamise litsentsid või jahipidamise, kalasta- mise- jne tegevusload eest. Siia kuuluvad juhilubade või piloodilitsentside, televisiooni- või raadiolitsentside, tulirelvalitsentside muretsemi- seks, sissepääsuks muuseumi või raamatukokku, prügi mahapaneku tasudeks tehtud kulutused jne. Enamikul juhtudel käsitletakse neid kui valitsuselt ostetud või tema poolt osutatud teenuseid. (6) 4. 81. Kirjendatavate maksude kogusumma sisaldab kõiki intresse hilinenud maksudelt ja kõiki maksuameti poolt peale pandud trahve kui neid intresse ja trahve pole võimalik eraldi kirjendada. Samuti sisaldab see summa kõiki kulusid, mida võib sisse nõuda seoses tasumata maksude hüvitamise ja määramisega. Vastavalt majanduspoliitikast tulenevale valitsuspoolsele maksude alandamisele või enamtasutud maksude tagasta- misele vähendatakse selle summa võrra maksude kogusummat. 4. 82. Jooksvad tulumaksud, omandimaksud jne kirjendatakse ajal kui maksukohustust tekitavad tegevused, tehingud või muud sündmused aset leia- vad. Samas on mõned majandustegevused, tehingud või sündmused, mis vastavalt maksuseadustele peaksid kõnealustele üksustele panema maksu- maksmise kohustuse, pidevalt maksuametite tähelepanu alt väljas. Oleks ebareaalne eeldada, et sellised tegevused, tehingud või sündmused suurendavad kreditoorse või debitoorse võla vormis esinevat finantsvara või finantskohustusi. Seepärast tuleb süsteemis kirjendada summad, mida tuleb maksta üksnes siis, kui neid saab tõendada maksukohustuste, deklaratsioonidega või muude instrumentidega, mis maksumaksjat selgesti kohustavad maksu maksma. See süsteem ei eelda selliste maksude maksmist, mille kohta pole maksukohustust. Vastavalt maksukohustusele nõutud makse, mida aga pole tasutud (näiteks pankroti tõttu), käsitletakse kui makstud makse. Selleks on kaks võimalust: a) b) lootusetu võla mahakandmine valitsuse poolt, mis tunnistab, et selle nõude täitmist enam ei nõuta; see mahakandmine kirjendatakse valit- suse ja võlgniku vara muude mahumuutuste kontol; võla kustutamine valitsuse ja võlgniku vastastikuse kokkuleppe alusel. Sellist kustutamist käsitletakse kui valitsuse kapitalisiiret võlgniku kapitalikontole, koos samaaegse nõude kustutamisega finantskontol. Mõningatel juhtudel võib tulumaksu maksmise kohustust peale panna üksnes hilisemal arvestusperioodil kui sellel, millal tulu tekkis. Seepärast on selliste maksete kirjendamise aja osas vajalik teatud paindlikkus. Oma allikast kohe maha arvatavat tulumaksu (nagu töötasult kinni peetud maksud) ja tulumaksude regulaarseid ettemakseid võib kirjendada ajal kui neid makstakse ja ükskõik missugust lõplikku tulumaksu kohustust võib kirjendada ajal kui kohustus määratakse. Arvepidamise süsteemis kirjendatakse jooksvaid tulumakse, varamakse jne järgmiselt: a) nende sektorite, kuhu maksumaksjad kuuluvad, tulude teisese jaotamise konto kasutamise poolel; b) valitsemissektori tulude teisese jaotamise konto ressursside poolel; c) välismajanduskonto esmaste tulude ning jooksvate siirete kasutamise ja ressursside poolel. SOTSIAALMAKSED JA -TOETUSED (D. 6) 4. 83. Definitsioon: Sotsiaaltoetused on kollektiivselt organiseeritud skeemide kaudu või väljaspool neid skeeme valitsusüksuste ja kodumajapida- misi teenindavate kasumitaotluseta institutsioonide (KTKTIde) poolt kodumajapidamistele tehtavad rahalised või mitterahalised siirded vabastamaks nad teatud riskide või vajadustega seotud rahalisest koormusest. Nad sisaldavad valitsemissektori selliseid makseid tootjatele, mis annavad kodumajapidamistele individuaalselt kasu ja mida tehakse sotsiaalsete riskide või vajaduste kontekstis. 4. 84. Sotsiaaltoetuste maksmiseks alust andvate riskide või vajaduste loetelu on järgmine: a) haigus; b) invaliidsus, töövõimetus; (6) Maksude ja valitsuse poolt osutatavate teenuste ostude erinevust defineeritakse sama kriteeriumi alusel, mida kasutatakse ettevõtete poolt tehtud maksete korral: kui lit- sentsid tagatakse automaatselt pärast vastava summa maksmist, käsitletakse neid makseid kui makse. Kui aga valitsus kasutab litsentside väljaandmist organiseerimaks mõnda oma reguleerivat funktsiooni (nagu kompetentsuse või vastava isiku kvalifikatsiooni kontrollimine), tuleb tehtud makseid käsitleda kui valitsuse teenuste oste ja mitte kui maksude tasumist, kui maksed on selgelt väiksemad kui nende teenuste osutamisega seotud kulud. 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 111 c) tööõnnetus või kutsehaigus; d) vanadus; e) ülalpeetavad; f) emadus; g) perekond; h) tööhõive soodustamine; i) j) töötus; elamumajandus; (7) k) haridus; l) üldine abivajadus. 4. 85. Sotsiaaltoetused sisaldavad: a) b) sotsiaalmakseid saavate skeemide jooksvaid ja kindlasummalisi siirdeid, mis hõlmavad kogu ühiskonda või ühiskonna suurt osa ning mida kehtestavad ja kontrollivad valitsusüksused (sotsiaalkindlustuse skeemid); ettevõtete poolt oma töötajate, endiste töötajate või ülalpeetavate huvides organiseeritud skeemide (eraalgatuslike fondide skeemide ja kapitaliseerimata skeemide) jooksvaid ja kindlasummalisi siirdeid. Makseid võivad teha töötajad või tööandjad; neid võivad teha ka mitte- palgalised töötajad; c) selliseid jooksvaid siirdeid valitsusüksustelt ja KTKTIdelt, mis ei ole tingitud varasemate sotsiaalmaksete ja -toetuste maksmisest. 4. 86. Sotsiaaltoetused ei sisalda: a) kindlustusnõudeid, mis põhinevad üksnes kindlustatu omal algatusel tööandjast või valitsusest sõltumatult võetud poliisidel; b) kindlustusnõudeid, mis põhinevad üksnes allahindluse saamiseks võetud poliisidel, isegi kui need poliisid tulenevad kollektiivlepingust. 4. 87. Selleks, et individuaalset poliisi käsitletaks kui sotsiaalkindlustuse skeemi osa, peavad võimalikud juhtumid või asjaolud, mille vastu osavõtjad on kindlustatud, vastama lõigus 4. 84 loetletud riskidele või vajadustele. Lisaks peab täidetud olema üks või rohkem järgnevatest tingimustest: a) b) skeemist osavõtt on teatud töötajate kategooria jaoks (tegemist võib olla nii töötajatega kui mittepalgaliste või mittetöötavatega) kohustus- lik kas seaduse järgi või töötaja või töötajate grupi tööle võtmise tähtaegade ja tingimuste alusel; skeem on kollektiivne ja tema eesmärgiks on kindla töötajate rühma (tegemist võib olla nii töötajatega, mittepalgaliste või mittetöötava- tega) kasu ning skeemist võivad osa võtta ainult selle rühma liikmed; c) tööandja teeb töötaja nimel skeemile sotsiaalmakse (tegeliku või arvestusliku), sõltumata sellest, kas töötaja samuti neid makseid teeb. 4. 88. Sotsiaalkindlustuse skeemid on sellised skeemid, mille korral tööandjad või valitsemissektor kohustab või julgustab töötajaid võtma kindlustust teatud võimalike juhtumite või asjaolude vastu, mis võivad nende või nende poolt ülalpeetavate heaolu ebasoodsalt mõjutada. Sotsiaalkindlustuse skeeme võib rühmitada alljärgnevalt: a) sotsiaalkindlustuse skeemid, mis hõlmavad kogu ühiskonda või ühiskonna suurt osa ning mida kehtestavad, kontrollivad ning finantseeri- vad valitsusasutused; b) eraalgatuslike fondide skeemid, mis koosnevad: 1) skeemidest, kus sotsiaalmakseid makstakse kolmandale osapoolele (kindlustusandjad, autonoomsed pensionifondid); (7) Elamumajanduse korral on avaliku sektori võimuorganite maksed rentnikele, nende rendimaksete vähendamiseks, sotsiaaltoetused. Erandiks on need spetsiaalsed toetu- sed, mida nimetatud võimuorganid maksavad kui tööandjad. 112 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd 2) skeemidest, kus tööandjad hoiavad spetsiaalseid eraldisi, mis on eraldatud nende muudest reservidest, isegi kui sellised skeemid ei kujuta endast tööandjatest eraldiseisvat institutsionaalset üksust. Neid käsitletakse kui mitteautonoomseid pensionifonde. Eraldisi käsit- letakse kui kasusaajatele, mitte tööandjatele kuuluvat vara; c) kapitaliseerimata skeemid, kus tööandjad maksavad oma töötajatele, endistele töötajatele või nende poolt ülalpeetavatele sotsiaaltoetusi oma ressurssidest tegemata selleks otstarbeks spetsiaalseid eraldisi. 4. 89. Sotsiaalkindlustuse skeeme, mida valitsusüksused organiseerivad oma töötajate jaoks, käsitletakse vastavalt võimalusele kas eraalgatuslike fon- dide skeemidena või kapitaliseerimata skeemidena, kuid mitte riikliku sotsiaalkindlustuse skeemidena. 4. 90. Sotsiaalmaksed võib jaotada tegelikeks makseteks, mida teevad lõigus 4. 88 mainitud kaks esimest kategooriat ja arvestuslikeks makseteks, mida teevad kapitaliseerimata skeemid. 4. 91. Sotsiaalmakseid võib jaotada kohustuslikeks (seadusega kehtestatud) ja mittekohustuslikeks. SOTSIAALMAKSED (D. 61) Tegelikud sotsiaalmaksed (D. 611) 4. 92. Tegelikud sotsiaalmaksed sisaldavad: a) tööandjate tegelikke sotsiaalmakseid (D. 6111). Need vastavad rahavoole D. 121. Tööandjate tegelikke sotsiaalmakseid maksavad tööandjad riikliku sotsiaalkindlustuse fondidele, kindlustusandjatele või autonoomsetele ning mitteautonoomsetele pensionifondidele, mis haldavad sotsiaalkindlustuse skeeme. Nende maksetega tagavad tööandjad oma töötaja- tele sotsiaaltoetused. Kuna tööandjate tegelikke sotsiaalmakseid tehakse nende töötajate kasuks, kirjendatakse nende maksete väärtust töötajate hüvitiste ühe koostisosana koos rahaliste ja mitterahaliste palkadega. Sotsiaalmaksed kirjendatakse seega nii nagu töötajad oleksid neid maksnud kui jooksvaid siirdeid riikliku sotsiaalkindlustuse fondidele, kindlustusandjatele või nii autonoomsetele kui mitteautonoomsetele pensionifondi- dele; b) töötajate sotsiaalmakseid (D. 6112). Need on sotsiaalmaksed, mida töötajad maksavad riiklikule sotsiaalkindlustuse, eraalgatuslike fondide ja kapitaliseerimata skeemidele. Töötajate sotsiaalmaksed koosnevad tegelikest maksetest pluss, kui tegemist on eraalgatuslike fondide skeemidega, täiendavatest maksetest kindlustuspoliiside omanike omanditulult, mida saavad skeemides osalevad töötajad, miinus teenustasud. Kõiki teenustasusid käsitletakse kui tasusid, mis on seotud töötajate, mitte tööandjate maksetega; c) mittepalgaliste töötajate ja mittetöötavate isikute sotsiaalmakseid (D. 6113). Need on sotsiaalmaksed, mida enese huvides maksavad isikud, kes pole töötajad — nimelt, mittepalgalised töötajad (tööandjad või üksiktöötajad) või mittetöötav isik. Need sotsiaalmaksed sisaldavad samuti täiendavate maksete väärtust kindlustuspoliiside omanike omanditulult, mida saavad skeemides osalevad indiviidid. Seda tulu kirjendatakse nii nagu makstaks seda kindlustusandjatele tagasi lisaks muudele maksetele. 4. 93. Tegelike sotsiaalmaksete tegemine võib põhikirja või õigusakti põhjal olla kohustuslik või neid võib teha kollektiivlepingu tulemusena teatavas majandusharus või tööandja ja töötajate vaheliste lepingute tulemusena teatud ettevõttes või seetõttu, et tööleping kohustab neid makseid tegema. Teatud juhtudel võivad maksed olla vabatahtlikud. Nimetatud vabatahtlikud maksed hõlmavad: a) sotsiaalmakseid, mille tegemist riikliku sotsiaalkindlustuse fondile jätkavad isikud, kes pole või pole enam seaduslikult kohustatud makseid tegema; 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 113 b) sotsiaalmakseid, mida makstakse kindlustusandjatetele (või samas sektoris tegutsevatele vastastikuse abistamise ühingutele ja pensionifon- didele) kui täiendava kindlustuse skeemide osale, mida ettevõtted on organiseerinud oma töötajate huvides ja millega viimased vabatahtli- kult ühinevad; c) maksed vastastikuse abistamise ühingutele, mille liikmeks võivad saada töötajad või mittepalgalised töötajad. 4. 94. Kohustuslike ja mittekohustuslike sotsiaalmaksete eristamiseks on klassifikaatoris sisse toodud täiendav tasand: a) tööandjate tegelikud kohustuslikud sotsiaalmaksed (D. 61111); b) tööandjate tegelikud vabatahtlikud sotsiaalmaksed (D. 61112); c) töötajate kohustuslikud sotsiaalmaksed (D. 61121); d) töötajate vabatahtlikud sotsiaalmaksed (D. 61122); e) mittepalgaliste ja mittetöötavate isikute kohustuslikud sotsiaalmaksed (D. 61131); f) mittepalgaliste ja mittetöötavate isikute vabatahtlikud sotsiaalmaksed (D. 61132). 4. 95. Tegelikke sotsiaalmakseid riikliku sotsiaalkindlustuse fondidele või muudele valitsusasutustele kirjendatakse brutona kui jaotustehinguid. Teiselt poolt, sotsiaalmakseid, mida makstakse kindlustusandjatele ja samasse sektorisse kuuluvatele vastastikuse abistamise ühingutele ning ise- seisvatele pensionifondidele eraalgatuslike fondide skeemide kaudu, kirjendatakse netona, st pärast selle osa maksete mahaarvamist, mis kuju- tab endast (residendist ja mitteresidendist) kodumajapidamistele osutatud kindlustusteenuse väärtust. Kokkuleppe kohaselt kujutab see osa maksetest endast tegelikku makset turuteenuse eest, mis moodustab kodumajapidamiste lõpptarbimise koostisosa või juhul kui makseid on tei- nud mitteresidendist kodumajapidamised, moodustab osa teenuste ekspordist. Mitteiseseisvate eraalgatuslike fondide sotsiaalkindlustuse skeemide korral, kus tööandjad hoiavad nende enda poolt eraldatud reserve, ei arves- tata töötajate poolt tehtud maksetelt maha teenustasu. Kuna sellised skeemid ei kujuta endast tööandjatest eraldi seisvaid institutsionaalseid üksusi, ühendatakse fondide juhtimiskulud tööandjate üldiste tootmiskuludega. 4. 96. Tööandjate tegelikud sotsiaalmaksed (D. 6111) ja töötajate sotsiaalmaksed (D. 6112) kirjendatakse ajal, kui sotsiaalmaksete tegemise kohustust esile kutsuvat tööd tehakse. Mittepalgaliste töötajate ja mittetöötavate isikute sotsiaalmaksed (D. 6113) kirjendatakse siis, kui maksmiskohustu- sed tekivad. 4. 97. Arvepidamise süsteemis kirjendatakse tegelikke sotsiaalmakseid järgnevalt: a) kodumajapidamiste tulude teisese jaotamise konto kasutamise poolel; b) välismajanduskonto esmaste tulude ja jooksvate siirete kasutamise poolel (mitteresidendist kodumajapidamiste korral); c) residendist kindlustusandjate või tööandjate tulude teisese jaotamise konto ressursside poolel; d) välismajanduskonto esmaste tulude ja jooksvate siirete ressursside poolel (mitteresidendist kindlustusandjate või tööandjate korral). Arvestuslikud sotsiaalmaksed (D. 612) 4. 98. Arvestuslikud sotsiaalmaksed (D. 612) kujutavad endast sotsiaaltoetuste vastet (miinus töötajate lõplikud sotsiaalmaksed), mida tööandjad otse- selt maksavad (st need maksud pole seotud tööandjate tegelike sotsiaalmaksetega) oma praegustele või endistele töötajatele ning teistele isiku- tele, kellel on õigus neid makseid saada. Need maksed vastavad rahavoole D. 122. Põhimõtteliselt peaks nende väärtus tuginema kindlustushü- vitistest, arvutamise üldistest põhimõtetest lähtuvalt, tuletatud summadel. 4. 99. Kui tööandjate poolt otse jaotatud sotsiaaltoetused tuleb kontodel kajastada sotsiaaltoetuste nimetuse all ja kui nende toetuste kulud (selles osas, mida ei kata töötajate tegelikud maksed) tuleb kanda tööandja poolt töötajatele makstud hüvitiste alla, siis tuleb kasutusele võtta arves- tuslike sotsiaaltoetuste mõiste. 114 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd Kui tööandjad annavad otse sotsiaaltoetusi oma töötajatele, endistele töötajatele või nende poolt ülalpeetavatele omaenese ressurssidest, kasuta- mata selleks riikliku sotsiaalkindlustuse fondi, kindlustusandjat või autonoomset pensionifondi ja loomata spetsiaalset fondi või eraldiseisvaid reserve, võib kasusaajaid pidada kaitstuks erinevate spetsiifiliste vajaduste või asjaolude eest, isegi kui nende katmiseks pole tehtud mingeid makseid. Sellisel juhul tuleb töötajate vastav töötasu leida arvestuslikult. See peab olema võrdne sotsiaalmaksete suurusega, mida oleks vaja maksta, et katta töötajate poolt de facto saadavad sotsiaaltoetusi. Need summad ei sõltu mitte ainult jooksvalt makstavate toetuste tasemest, vaid ka viisist, kuidas nende skeemide korral tööandjate kohustused peaksid tulevikus arenema selliste tegurite tulemusena, nagu oodatavad muutused nende praeguste ja endiste töötajate arvus, vanuselises koosseisus ja eeldatava eluea pikkuses. Seega, arvestuslike maksete suurus peaks põhimõtteli- selt põhinema samasugustel kindlustuspreemiatest lähtuvatel arvestusviisidel nagu kasutatakse kindlustusseltsides. Kui poliitiliste sündmuste või majanduslike muutuste tulemusena praegu töötavate ja pensionisaajate arvu suhe märkimisväärselt muutub ja muutub ebanormaalseks, tuleb hinnata nende arvestuslike maksete suurust praeguste töötajate jaoks, mis erineb makstavate pensionide tegelikust väärtusest. Selleks ots- tarbeks võib kasutada mõistlikku osa praegustele töötajatele makstavast palgast. Tegelikkuses võib siiski olla raske otsustada, kui suured sellised arvestuslikud maksed peaksid olema. Ettevõte võib ise teha arvestusi, võib-olla samasugustele fondide skeemidele tehtud maksete alusel, et oma võimalikke kohustusi tulevikus välja arvutada. Teisisõnu, ainuke tegelik alter- natiiv võib olla kasutada kapitaliseerimata sotsiaaltoetusi, mida ettevõte maksab samal arvestusperioodil (pärast töötajate endi poolt tehtud tegelike maksete mahaarvamist), hindamaks arvestuslike maksete katmiseks vajaliku arvestusliku tasu suurust. Kuna ilmselt on mitmeid põh- jusi nagu ettevõtete tööjõu koosseisu ja vanuselise struktuuri muutumine, miks vajatavate arvestuslike maksete suurus, mida vajataks, võib eri- neda kapitaliseerimata sotsiaaltoetustest, mida samal perioodil tegelikult makstakse, siis võivad jooksval perioodil tegelikult makstavad toetused (miinus töötajate sotsiaalmaksed) sellegipoolest anda piisava aluse toetuste ja nendega seotud arvestusliku tasu suuruse hindamiseks. 4. 100. Tulude moodustamise kontol kirjendatakse tööandjaid nii nagu nad maksaksid oma olemasolevatele töötajatele nende hüvitiste koostisosana summa, mida käsitletakse kui arvestuslikke sotsiaalmakseid ja mille kogusumma väärtus võrdub hinnanguliselt sotsiaalmaksetega, mida oleks vaja teha kapitaliseerimata sotsiaaltoetuste maksmiseks, millele töötajatel on õigus. Töötajaid kirjendatakse tulude teisese jaotamise kontol nii nagu nad maksaksid oma tööandjatele tagasi arvestuslike sotsiaalmaksete sama summa (s. o jooksvad siirded), mida nad oleksid maksnud eral- diseisvale sotsiaalkindlustuse skeemile. 4. 101. Arvestuslikke sotsiaalmakseid, mis kujutavad endast kohustuslike otseste sotsiaaltoetuste vastet, kirjendatakse ajal kui tekib toetuste maksmise kohustus. Arvestuslikke sotsiaalmakseid, mis kujutavad endast vabatahtlike otseste sotsiaaltoetuste vastet, kirjendatakse ajal, kui toetusi makstakse. 4. 102. Arvepidamise süsteemis kirjendatakse arvestuslikke sotsiaalmakseid järgmiselt: a) kodumajapidamiste tulude teisese jaotamise konto ja välismajanduskonto esmaste tulude ja jooksvate siirete kasutamise poolel; b) nende sektorite tulude teisese jaotamise konto ressursside poolel, kuhu tööandjad kuuluvad ja välismajanduskonto esmaste tulude ja jooks- vate siirete ressursside poolel. SOTSIAALTOETUSED V. A MITTERAHALISED SOTSIAALSIIRDED (D. 62) 4. 103. Nimetuse D. 62 all on neli alljaotust: Rahalised riiklikud sotsiaalkindlustustoetused (D. 621) Neid toetusi maksavad kodumajapidamistele riiklikud sotsiaalkindlustuse fondid (v. a hüvitused, vt D. 6311). Neid toetusi maksavad riikliku sotsiaalkindlustuse skeemid. 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 115 Sotsiaaltoetused erafondidest (D. 622) Neid (rahalisi või mitterahalisi) toetusi maksavad kodumajapidamistele kindlustusandjad või muud sotsiaalkindlustuse skeeme haldavad insti- tutsionaalsed üksused. Kapitaliseerimata sotsiaaltoetused (D. 623) Neid (rahalisi või mitterahalisi) toetusi maksavad oma töötajatele ja nende ülalpeetavatele tööandjad, kes haldavad kapitaliseerimata sotsiaal- kindlustusskeeme. Tavaliselt hõlmavad need: a) normaalse või vähendatud palga jätkuvat maksmist töölt puudutud aja eest haiguse, õnnetuse, emaduse jne tõttu; b) perekonna-, haridus- või muude toetuste maksmist töötajate poolt ülalpeetavatele inimestele; c) väljatöötatud aastate pensioni või toimetulekuraha maksmist oma endistele töötajatele või nende ülalpeetavatele ja teatud toetuste maks- mist töötajatele või nende ülalpeetavatele töötajate koondamise, töövõimetuse, surmaga lõppenud õnnetuse jne korral (kui see on kollek- tiivlepingus ette nähtud); d) üldisi meditsiinilisi teenuseid, mis pole seotud töötaja tööga; e) taastusravi keskuseid ja vanadekodusid. Tööandjate poolt oma endistele töötajatele või teistele selleks sellel õigust omavatele isikutele maksavad kapitaliseerimata sotsiaaltoetusi tuleb kirjendada koos tööandjate tegelike sotsiaalmaksetega, st tööandjate poolt kindlustusandjatega seotud isikute kasuks tehtud väljamaksetena. Rahalised sotsiaalabi toetused (D. 624) Neid toetusi maksavad kodumajapidamistele valitsusüksused või KTKTId samade vajaduste rahuldamiseks milleks makstakse ka sotsiaalkindlus- tuse toetusi, kuid nad pole tehtud sotsiaalmakseid ja sotsiaalkindlustuse toetusi ühendava sotsiaalkindlustuse skeemi poolt. Need toetused ei sisalda jooksvaid siirdeid, mida makstakse sündmuste või asjaolude puhul, mida tavaliselt korvavad sotsiaalkindlustuse skeemid (st siirdeid, mida tehakse loodusõnnetuste korral ja mida kirjendatakse muude jooksvate siirete või muude kapitalisiirete all). MITTERAHALISED SOTSIAALSIIRDED (D. 63) 4. 104. Definitsioon: Mitterahalised sotsiaalsiirded (D. 63) koosnevad individuaalsetest kaupadest ja teenustest, mida individuaalsetele kodumajapida- mistele pakuvad mitterahaliste siiretena valitsusüksused ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid (KTKTId), kusjuures kaubad ja teenused on kas turult ostetud või valitsusüksuste ja KTKTIde toodetud turuväline toodang. Neid võib finantseerida maksude, valitsuse muude tulude või riikliku sotsiaalkindlustuse maksete abil või annetustest ja omanditulust kui tegemist on kodumajapidamisi teenindavate kasumitaotluseta institutsioonidega. Kuigi mõningatel KTKTIde poolt osutatud turuvälistel teenustel on teatud kollektiivsete teenuste tunnused, käsitletakse lihtsuse huvides kokku- leppe kohaselt kõiki KTKTIde poolt osutatud turuväliseid teenuseid oma olemuselt kui individuaalseid. Kodumajapidamistele tasuta või majan- duslikult mitteolulise hinnaga osutatavaid teenuseid käsitletakse kui individuaalseid teenuseid eristamaks neid kollektiivsetest teenustest, mida osutatakse tervele ühiskonnale või suurele osale ühiskonnast. Individuaalsed teenused koosnevad peamiselt haridus- ja terviseteenustest, kuigi sageli osutatakse ka teist liiki teenuseid nagu elamumajanduse-, kultuuri- ja puhketeenused. Kirje mitterahalised sotsiaalsiirded (D. 63) hõlmab mitterahalisi sotsiaaltoetusi ning individuaalsete turuväliste kaupade ja teenuste siirdeid. Mitterahalised sotsiaaltoetused (D. 631) 4. 105. Mitterahalised sotsiaaltoetused on sellised mitterahalised sotsiaalsiirded, mille eesmärgiks on vabastada kodumajapidamised teatud sotsiaalsete riskide või vajaduste rahuldamise rahalisest koormusest (vt lõik 4. 84). Neid võib omakorda jaotada sellisteks siireteks, mille korral soodustatud kodumajapidamised teevad tegelikult kaupade ja teenuste ostud ise, mis seejärel hüvitatakse, ning sellisteks teenusteks, mille puhul vajalikke 116 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd teenuseid osutatakse otse kasusaajatele. Viimasel juhul toodavad või ostavad kaupu ja teenuseid, osaliselt või täielikult, valitsemissektori üksus või KTKTId. Riiklikud sotsiaalkindlustustoetused, hüvitused (D. 6311) Need toetused koosnevad riikliku sotsiaalkindlustuse fondide hüvitustest teatud kaupadele või teenustele tehtud kulutuste eest, mida on teinud kodumajapidamised. Kui kodumajapidamine ostab kauba või teenuse, mida riikliku sotsiaalkindlustuse fond talle pärastpoole kas täielikult või osaliselt hüvitab, võib kodumajapidamist käsitleda kui riikliku sotsiaalkindlustuse fondi nimel tegutsejat. Tegelikult annab kodumajapidamine riiklikule sotsiaalkind- lustuse fondile lühiajalist krediiti, mis loetakse tasutuks niipea kui kodumajapidamine on hüvituse saanud. Hüvitatud kulutuste summa kirjendatakse nii nagu neid kulutusi oleks teinud riikliku sotsiaalkindlustuse fond otseselt ajal, kui kodumajapida- mine sooritas ostu, samal ajal kui ainus kulutus, mida kodumajapidamisega seoses kirjendatakse (kui seda üldse tehakse), on erinevus makstud ostuhinna ja hüvitatud summa vahel. Seega ei käsitleta hüvitatud kulutust kui jooksvat rahalist siiret riiklikult sotsiaalkindlustuse fondilt kodu- majapidamisele. Muud mitterahalised riiklikud sotsiaalkindlustustoetused (D. 6312) Need koosnevad mitterahalistest sotsiaalsiiretest, v. a riikliku sotsiaalkindlustuse fondi hüvitused kodumajapidamistele. Enamik muudest riikli- kest mitterahalistest sotsiaalkindlustustoetustest hõlmavad toetusi arstiabiks või hambaraviks, haiglas viibimiseks, prillide või kontaktläätsede muretsemiseks, meditsiinitarvikute või -varustuse hankimiseks ning teistest samalaadsetest kaupadest ja teenustest, mis on seotud sotsiaalsete riskide või vajadustega. Teenust osutavad turutootjad või turuvälised tootjad ilma hüvitust saamata otse kasusaajale, sellele vastavalt tuleb hin- nata teenuse väärtust. Kõik kodumajapidamiste endi poolt tehtud maksed tuleb maha arvata. Mitterahalised sotsiaalabi toetused (D. 6313) Need toetused hõlmavad kodumajapidamistele valitsusüksuste või KTKTIde poolt tehtavaid mitterahalisi siirdeid, mis oma olemuselt sarnane- vad riiklikele sotsiaalkindlustustoetustele, kuid mida ei osutata sotsiaalkindlustuse skeemiga. Siia kuuluvad järgmised toetused, juhul, kui nad ei ole kaetud sotsiaalkindlustuse skeemiga: sotsiaalmajutus, elamuaseme toetus, lastesõimed, kutseõpe, sõidupiletite hinnaalandus (ainult sotsiaal- setel eesmärkidel) ning teised samalaadsed kaubad ja teenused, mis on seotud sotsiaalsete riskide või vajadustega. Kõik kodumajapidamiste endi poolt tehtud maksed tuleb maha arvata. Individuaalsete turuväliste kaupade ja teenuste siirded (D. 632) 4. 106. Definitsioon: Individuaalsete turuväliste kaupade ja teenuste siirded (D. 632) koosnevad valitsusüksuste või KTKTIde (turuväliste tootjate) poolt individuaalsetele kodumajapidamistele tasuta või majanduslikult mitteolulise hinnaga pakutavatest kaupadest ja teenustest. Nad vastavad KTKTIde ja valitsemissektori individuaalsetele tarbimiskulutustele (vt lõik 3. 85), millest on lahutatud kodumajapi- damistele riikliku sotsiaalkindlustuse poolt või sotsiaalabina tagatavad mitterahalised sotsiaaltoetused (D. 631). 4. 107. Sotsiaaltoetuste kirjendamise aeg: a) rahalised sotsiaaltoetused kirjendatakse siis, kui toetuste nõuded kehtestatakse; b) mitterahalised sotsiaaltoetused kirjendatakse ajal, kui teenuseid osutatakse või ajal, kui turuväliste tootjate poolt otseselt kodumajapidamis- tele pakutud kaupade omandiõigus muutub. 4. 108. Arvepidamise süsteemis kirjendatakse sotsiaaltoetused, v. a mitterahalised sotsiaalsiirded (D. 62), järgmiselt: a) toetusi andvate sektorite tulude teisese jaotamise konto kasutamise poolel; b) välismajanduskonto esmaste tulude ja jooksvate siirete kasutamise poolel (kui tegemist on välismaailma poolt antavate toetustega); c) kodumajapidamiste tulude teisese jaotamise konto ressursside poolel; d) välismajanduskonto esmaste tulude ja jooksvate siirete ressursside poolel (kui tegemist on mitteresidendist kodumajapidamistele antavate toetustega). 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 117 Mitterahalised sotsiaalsiirded (D. 63) kirjendatakse järgmiselt: a) toetusi andvate sektorite mitterahalise tulu ümberjaotamise konto kasutamise poolel; b) kodumajapidamiste mitterahalise tulu ümberjaotamise konto ressursside poolel. Siiratud kaupade ja teenuste tarbimine kirjendatakse korrigeeritud kasutatava tulu kontol. Kokkuleppe kohaselt pole olemas välismaailma mitterahalisi sotsiaalsiirdeid (nad kirjendatakse D. 62 all: sotsiaaltoetused, v. a mitterahalised sot- siaalsiirded). MUUD JOOKSVAD SIIRDED (D. 7) KAHJUKINDLUSTUSE NETOPREEMIAD (D. 71) 4. 109. Definitsioon: Kahjukindlustuse netopreemiad (D. 71) on preemiad, mida makstakse institutsionaalsete üksuste poolt väljavõetud poliiside alu- sel. Individuaalsete kodumajapidamiste poolt väljavõetud poliisid on sellised, mida võetakse välja nende enda initsiatiivil ja nende endi huvides, sõltumata tööandjatest või valitsusest ja väljaspool ükskõik missugust sotsiaalkindlustuse skeemi. (8) Kahju- kindlustuse netopreemiad on tegelikud preemiad, mida poliisiomanikud maksavad, et saada kindlustuskatet arvestusperioodiks (teenitud preemiad) ja lisapreemiad, mida makstakse kindlustuspoliiside omanike omanditulult pärast kindlustust korraldava kindlustusandja teenustasude mahaarvamist. Kahjukindlustuse netopreemiad on rahalised vahendid, mis pakuvad kaitset mitmesuguste sündmuste või õnnetusjuhtumite korral, mis põhjus- tavad kaupade või omandi kahjustusi või tekitavad indiviididele looduslike või inimlike põhjuste tulemusena kahju (tulekahjud, üleujutused, varingud, kokkupõrked, uputused, vargused, vägivald, õnnetused, haigus jne) või kaitsevad selliste sündmuste nagu haigus, töötus, õnnetused jne tekitatud rahaliste kaotuste puhul. 4. 110. Kahjukindlustuse netopreemiad kirjendatakse siis kui neid teenitakse. Kindlustuspreemiad, millelt teenustasud on maha arvatud, on kogupreemiate sellised koostisosad, mida makstakse jooksval perioodil või eelne- nud perioodidel ja mis katavad jooksval perioodil väljamaksmata riske või annavad kindlustuse nende riskide vastu, mida jooksval perioodil pole rahuldatud. Jooksval perioodil teenitud preemiaid tuleb eristada neist preemiatest, mis tuleb jooksval perioodil välja maksta ja mis peavad andma kindlus- tust nii tulevaste kui ka jooksva perioodi riskide vastu. 4. 111. Arvepidamise süsteemis kirjendatakse kahjukindlustuse netopreemiaid järgmiselt: a) residendist poliisiomanike tulude teisese jaotamise konto kasutamise poolel; b) välismajanduskonto esmaste tulude ja jooksvate siirete kasutamise poolel (kui tegemist on mitteresidendist poliisiomanikega); c) residendist kindlustusandjate tulude teisese jaotamise konto ressursside poolel; d) välismajanduskonto esmaste tulude ja jooksvate siirete ressursside poolel (kui tegemist on mitteresidendist kindlustusandjatega). (8) Elukindlustuse preemiaid kui selliseid ei kirjendata kontode süsteemis. Nad jagunevad: a) preemiad, mis esinevad sotsiaalmakse vormis (neid makstakse sotsiaalkindlus- tuse skeemidele); b) individuaalsed elukindlustuse preemiad. Esimesed lülitatakse tegelike sotsiaalmaksete alla ja viimaseid ei käsitleta kui jaotustehinguid. Mõlemad elu- kindlustuse preemiate liigid suurendavad kindlustustehnilisi eraldisi, mida näidatakse finantskontol ja bilansis. 118 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd KAHJUKINDLUSTUSE NÕUDED (D. 72) 4. 112. Definitsioon: Kahjukindlustuse nõuded (D. 72) on nõuded, mis kuuluvad maksmisele vastavalt kahjukindlustuse lepingutele, (9) st summad, mida kindlustusandjad on kohustatud maksma inimeste või kaupade vigastuste või kahjustuste korral (k. a põhivara). 4. 113. Kahjukindlustuse nõuded ei sisalda makseid, mis kujutavad endast sotsiaaltoetusi. 4. 114. Kuna kahjukindlustuse teenustasusid arvutatakse väljamaksmisele kuuluvate nõuete lahutamise teel teenitud preemiate ja lisapreemiate ühendväärtusest, siis järelikult peab maksmisele kuuluvate nõuete koguväärtus võrduma nende kahjukindlustuse netopreemiate väärtusega, mida kindlustusandja saab samal arvestusperioodil. See kinnitab fakti, et kahjukindlustuse põhifunktsioon on ressursside ümberjaotamine. Kahjukindlustuse nõude esitamist käsitletakse kui siiret nõude esitajale. Selliseid makseid käsitletakse alati kui jooksvaid siirdeid, isegi juhul, kui tegemist võib olla suurte summadega seoses põhivara hävimisega õnnetuse tõttu või indiviidi tõsise vigastusega. Nõude esitajate poolt saa- davaid summasid pole nad tavaliselt kohustatud kasutama mingiks eriliseks otstarbeks ja kaupu või vara, mida on kahjustatud või hävinenud, ei pea tingimata parandama või asendama. Mõningad nõuded tekivad seoses kahju või vigastustega, mida poliisiomanikud on põhjustanud kolmanda osapoole omandile või isikutele. Neil juhtudel kirjendatakse kehtivad nõuded nii, nagu kindlustusandjad oleksid neid otse maksnud kannatanud poolele ja mitte kaudselt polii- siomaniku kaudu. 4. 115. Kahjukindlustuse nõudeid kirjendatakse ajal kui õnnetus või muu kindlustatud sündmus aset leiab. 4. 116. Arvepidamise süsteemis kirjendatakse neid järgmiselt: a) residendist kindlustusandjate tulude teisese jaotamise konto kasutamise poolel; b) välismajanduskonto esmaste tulude ja jooksvate siirete kasutamise poolel (kui tegemist on mitteresidendist kindlustusandjatega); c) soodustatud sektorite tulude teisese jaotamise konto ressursside poolel; d) välismajanduskonto esmaste tulude ja jooksvate siirete ressursside poolel (kui tegemist on mitteresidendist kasusaajatega). VALITSEMISSEKTORI SISESED JOOKSVAD SIIRDED (D. 73) 4. 117. Definitsioon: Valitsemissektori sisesed jooksvad siirded (D. 73) koosnevad valitsemissektori erinevate allsektorite (keskvalitsus, osariigi valitsus, kohalik omavalitsus, riikliku sotsiaalkindlustuse fondid) omavahelistest siiretest, v. a maksud, subsiidiumid, investeeringutoetused ja muud kapitalisiirded. 4. 118. Valitsemissektori siseste jooksvate siirete alla ei kuulu tehingud teise üksuse nimel. Need kirjendatakse kontodel ainult üks kord selle soodusta- tud üksuse ressursside poolel, mille nimel tehing tehti. Selline olukord tekib esmajoones siis, kui valitsusasutus (näiteks keskvalitsuse struktuu- riüksus) korjab makse, mis automaatselt, täielikult või osaliselt, kantakse üle teisele valitsusasutusele (näiteks kohalikule võimuorganile). Sel juhul näidatakse teisele valitsusasutusele määratud maksutulusid nii, nagu neid oleks otseselt kogunud see valitsusasutus ise ja mitte kui valit- semissektori siseseid jooksvaid siirdeid. Selline otsus rakendub a fortiori juhul, kui maksud, mis on määratud teisele valitsusasutusele, kujutavad endast keskvalitsuse poolt kehtestatud maksudele täiendavalt lisatud maksumäärasid. Maksude ülekandmisel ühelt valitsusüksuselt teisele esine- vad viivitused kajastatakse finantskontol kannetega “muud saada- / makstaolevad arved”. (9) Elukindlustuse nõudeid kui selliseid ei kirjendata arvepidamise süsteemis. Nad jagunevad: a) nõuded, mis esinevad sotsiaaltoetuste vormis; b) individuaalsed elukindlus- tuse nõuded. Esimesed lülitatakse sotsiaaltoetuste v. a mitterahalised sotsiaalsiirded alla ja viimaseid ei käsitleta kui jaotustehinguid. Mõlemad elukindlustuse nõuete lii- gid vähendavad kindlustustehnilisi eraldisi, mida näidatakse finantskontol ja bilansis. 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 119 Teiselt poolt, maksutulude siirded, mis moodustavad osa keskvalitsuse siirete kogumist teisele valitsusasutusele, lülitatakse valitsemissektori sisestesse jooksvatesse siiretesse. Need siirded ei vasta ühelegi konkreetsele maksukategooriale ja neid ei tehta automaatselt, vaid peamiselt tea- tud fondide kaudu (maakonna ja kohalike omavalitsuste) vastavalt keskvalitsuse poolt kehtestatud jaotusskaalale. 4. 119. Valitsemissektori siseseid jooksvaid siirdeid kirjendatakse ajal kui kehtivad õigusaktid nende tegemist nõuavad. 4. 120. Arvepidamise süsteemis kirjendatakse valitsussektori siseseid jooksvaid siirdeid valitsemissektori allsektorite tulude teisese jaotamise konto kasutamise ja ressursside poolel (10). RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ (D. 74) 4. 121. Definitsioon: Rahvusvaheline koostöö (D. 74) hõlmab kõiki rahalisi ja mitterahalisi siirdeid valitsemissektori ja välismaailma valitsuste või rah- vusvaheliste organisatsioonide (11) vahel, v. a investeeringutoetused ja muud kapitalisiirded. 4. 122. Nimetus D. 74 hõlmab: a) valitsuse mittemaksulisi osamakse Euroopa Liidu institutsioonidele, v. a “RKPl põhinev neljas omaressurss” (12); b) valitsuse maksed rahvusvahelistele organisatsioonidele (v. a maksud, mida liikmesriigid maksavad supranatsionaalsetele organisatsiooni- dele); c) kõik jooksvad siirded, mida valitsemissektor võib saada institutsioonidelt või organisatsioonidelt, mis kuuluvad punktides “a” ja “b” nime- tatute alla (13); d) jooksvad siirded valitsuste vahel, kas rahalised (näiteks maksed, mis on ette nähtud välisriikide või ülemeremaade eelarvedefitsiidi finant- seerimiseks) või mitterahalised (näiteks, toiduabi, relvastusabi, esmaabi loodusõnnetuse korral toiduna, riietena, arstimitena jne); e) valitsuse, Euroopa Liidu institutsiooni või rahvusvahelise organisatsiooni poolt makstud palk arengumaade nõustajatele või tehnilise abi ekspertidele. Rahvusvaheline koostöö hõlmab keskvalitsuse ja antud maal asuvate rahvusvaheliste organisatsioonide vahelisi siirdeid juhul, kui rahvusvahe- lisi organisatsioone ei käsitleta kui residendist institutsionaalseid üksusi maades, kus nad asuvad. 4. 123. Kirjendamise aeg on aeg, millal kehtivad õigusaktid nõuavad siirete tegemist (kohustuslikud siirded) või aeg, millal siirded tehakse (vabatahtli- kud siirded). 4. 124. Arvepidamise süsteemis kirjendatakse rahvusvahelist koostööd järgmiselt: a) valitsemissektori tulude teisese jaotamise konto kasutamise ja ressursside poolel; b) välismajanduskonto esmaste tulude ning jooksvate siirete kasutamise ja ressursside poolel. (10) Valitsemissektori sisesed jooksvad siirded on valitsemissektori sisesed vood ja neid ei kajastata sektori kui terviku konsolideeritud kontol. (11) Rahvusvahelised organisatsioonid, süsteemis kasutatud mõistes, saavad oma mõjuvõimu kas otse neilt riikidelt, mis on nende liikmed, või kaudselt teiste rahvusvahe- liste organisatsioonide kaudu, mille liikmed need riigid on. (12) Residendist tootmisüksusete poolt Euroopa Liidu institutsioonidele makstavad lõivud kirjendatakse kontodel kui maksud tootmisele, mis on makstud muule maailmale; RKPl baseeruv neljas oma ressurss, mis on loodud Nõukogu otsusega 24. juunist 1988 ühenduse oma ressursside süsteemis, klassifitseeritakse D. 75 all: Mitmesugused jooksvad siirded. (13) Euroopa Liidu institutsioonide poolt otse residendist turutootmisüksustele tehtavad jooksvad siirded näidatakse kui välismaailma poolt makstavai subsiidiumeid. 120 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd MITMESUGUSED JOOKSVAD SIIRDED (D. 75) Jooksvad siirded kodumajapidamisi teenindavatele kasumitaotluseta institutsioonidele (KTKTIdele) 4. 125. Jooksvad siirded KTKTIdele hõlmavad kõiki vabatahtlikke rahalisi toetusi (v. a pärandid), liikmemakse ja finantsabi, mida KTKTId saavad kodu- majapidamistelt (k. a mitteresidendist kodumajapidamised) ja vähemal määral teistelt üksustelt. 4. 126. Siia kuuluvad: a) b) c) regulaarsed summad, mida kodumajapidamised maksavad ametiühingutele ja poliitilistele, spordi-, kultuuri-, usu- ja teistele taolistele orga- nisatsioonidele, mis kuuluvad KTKTIde sektorisse; kodumajapidamiste, ettevõtete ja välismaailma vabatahtlikud maksed (v. a pärandid) KTKTIdele, k. a mitterahalised siirded toidu, riiete, tek- kide, arstimite jne kingituste näol heategevatele asutustele jaotamiseks residendist ja mitteresidendist kodumajapidamistele; valitsemissektori abi ja toetused, v. a spetsiaalselt kapitalikulutuste finantseerimiseks tehtud siirded, mida näidatakse investeeringutoetuste all. Siia ei kuulu liikmemaksud või summad, mis makstakse turul tegutsevatele ja firmasid teenindavatele kasumitaotluseta institutsioonidele, nagu näiteks kaubanduskojad või kaubanduslikud assotsiatsioonid. Neid käsitletakse kui makseid osutatud teenuste eest. 4. 127. Jooksvad siirded kodumajapidamisi teenindavatele kasumitaotluseta institutsioonidele kirjendatakse ajal, kui neid tehakse. 4. 128. Arvepidamise süsteemis kirjendatakse jooksvaid siirdeid kodumajapidamisi teenindavatele kasumitaotluseta institutsioonidele järgmiselt: a) makseid tegevate sektorite tulude teisese jaotamise konto kasutamise poolel; b) välismajanduskonto esmaste tulude ja jooksvate siirete kasutamise poolel; c) kodumajapidamisi teenindavate kasumitaotluseta institutsioonide sektori tulude teisese jaotamise konto ressursside poolel. Kodumajapidamiste vahelised jooksvad siirded 4. 129. Definitsioon: Kodumajapidamiste vahelised jooksvad siirded koosnevad kõigist residendist kodumajapidamiste poolt teistele residendist või mitteresidendist kodumajapidamistele tehtud või neilt saadud jooksvatest rahalistest või mitterahalistest siiretest. Esmajoones hõlmavad nad emigrantide või alaliselt või kestvalt (aasta või pikema perioodi jooksul) välismaal elavate töötajate rahaülekan- deid oma kodumaal elavatele perekonna liikmetele või vanemate rahaülekandeid mujal elavatele lastele. 4. 130. Kirjendamise aeg on siirde tegemise aeg. 4. 131. Kontode süsteemis kirjendatakse kodumajapidamiste vahelisi jooksvaid siirdeid järgmiselt: a) kodumajapidamiste tulude teisese jaotamise konto kasutamise ja ressursside poolel; b) välismajanduskonto esmaste tulude ning jooksvate siirete kasutamise ja ressursside poolel. Trahvid 4. 132. Definitsioon: Kohtu või kvaasijuriidiliste institutsionaalsete üksuste poolt sissenõutavaid trahve käsitletakse kui kohustuslikke jooksvaid siir- deid. 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 121 4. 133. Siia ei kuulu: a) maksuameti poolt maksude maksmisest kõrvalehoidmise või hilinenud maksmise eest sissenõutavad trahvid, mida tavaliselt ei saa eristada maksudest endist; b) maksed litsentside omandamiseks. Sellised maksed on kas muud tootmismaksud või maksed valitsusüksuste poolt osutatud teenuste eest (vt D. 29 ja D. 59). 4. 134. Trahvid kirjendatakse ajal kui kohustused tekivad. Loteriid ja hasartmängud 4. 135. Loteriipiletite eest makstud või kihlvedudesse paigutatud summad koosnevad kahest elemendist: teenustasu maksmine loteriid või hasartmänge korraldavale üksusele ja järelejääv jooksev siire, mis võitjatele välja makstakse. Teenustasu võib olla küllalt suur ja katta hasartmängude kui teenuste korraldamise maksud. Siirdeid käsitletakse süsteemis nii nagu nad leiaksid aset otse loteriist või hasartmängudest osavõtjate vahel, seega — kodumajapidamiste vahel. Kui neist võtavad osa mitteresidendist kodumajapidamised, võivad kodumajapidamiste sektori ja välis- maailma vahel tekkida märkimisväärsed netosiirded. Jooksvad siirded kirjendatakse ajal kui neid tehakse. Kompensatsioonimaksed 4. 136. Definitsioon: Kompensatsioonimaksed on institutsionaalsete üksuste poolt põhjustatud inimeste vigastuste või omandi kahjustuste eest teis- tele institutsionaalsetele üksustele kompensatsiooniks makstavad jooksvad siirded. Siia ei kuulu kahjukindlustuse nõuete välja- maksed. Kompensatsioonimaksed võivad olla nii kohustuslikud, mida nõuab kohus või ex gratia maksed, mis on kohtuväliselt kokku lepitud. Siia kuuluvad valitsusüksuste või kodumajapidamisi teenindavate kasumitaotluseta institutsioonide poolt tehta- vad ex gratia maksed, millega kompenseeritakse loodusõnnetuste tõttu tekkinud vigastusi või kahjustusi ja mida ei käsitleta kui kapitalisiirdeid. 4. 137. Kirjendamise aeg: kompensatsioonimakseid kirjendatakse siis, kui neid tehakse (ex gratia maksed) või siis, kui neid tuleb teha (kohustuslikud maksed). RKPl baseeruv oma neljas ressurss 4. 138. Nõukogu otsusega 24. juunist 1988 ühenduste oma ressursside süsteemis loodud RKPl baseeruv neljas omaressurss on liikmesriikide valitse- missektorite poolt Euroopa Liidu institutsioonidele makstav jooksev siire. See on iga riigi RKP taseme põhjal eelnimetatud institutsioonide eelarvetesse määratud osamaks. RKP-l baseeruv neljas omaressurss kirjendatakse siis kui ta tuleb maksta. Arvepidamise süsteemis kajastub RKP-l baseeruv neljas omaressurss järgmiselt: a) valitsemissektori tulude teisese jaotamise konto kasutamise poolel; b) välismajanduskonto esmaste tulude ning jooksvate siirete ressursside poolel. Muud 4. 139. a) Sellised jooksvad siirded kodumajapidamisi teenindavatelt kasumitaotluseta institutsioonidelt valitsemissektorile, mis pole maksud; b) c) valitsemissektori maksed kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtete ja kvaasikorporatiivsete ettevõtete sektorisse kuuluvatele ava- liku sektori ettevõtetele, mille eesmärgiks on katta tavalisest erinevad pensionimaksed; reisitoetused ja tasud, mida maksavad residendist või mitteresidendist kodumajapidamistele valitsemissektor või kodumajapidamisi teenin- davad kasumitaotluseta institutsioonid; 122 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd d) valitsemissektori poolt kodumajapidamistele aeg-ajalt garanteeritavad lisatasud säästudelt, et premeerida neid perioodi jooksul toimunud säästmise eest; e) kodumajapidamiste tagasimaksed kulutuste eest, mida nende heaks on teinud sotsiaalhoolekande organisatsioonid; f) kodumajapidamisi teenindavate kasumitaotluseta institutsioonide jooksvad siirded välismaailmale; g) ettevõtete sponsorlus, kui kõnealuseid makseid ei saa käsitleda kui reklaami või teiste teenuste oste (näiteks hea tahte avaldusena tehtud ülekanded või stipendiumid); h) valitsemissektori jooksvad siirded kodumajapidamistele kui tarbijatele juhul kui neid siirdeid ei kirjendata sotsiaaltoetustena. 4. 140. Need siirded kirjendatakse siis, kui neid tegelikult tehakse, v. a need valitsemissektori poolt või valitsemissektorile tehtavad siirded, mida kirjen- datakse siis kui neid tuleb teha. Arvepidamise süsteemis kajastuvad mitmesugused jooksvad siirded järgmiselt: a) kõigi sektorite tulude teisese jaotamise konto ressursside ja kasutamise poolel; b) välismajanduskonto esmaste tulude ja jooksvate siirete ressursside ja kasutamise poolel. KODUMAJAPIDAMISTE PENSIONIFONDIDE ERALDISTE NETOVÄÄRTUSE MUUTUSE KORRIGEERIMINE (D. 8) 4. 141. Definitsioon: Kodumajapidamiste pensionifondide eraldiste netoväärtuse muutuse korrigeerimine (D. 8) kujutab endast parandust, mis on vajalik kindlustuseraldiste reservides toimunud muutuste kirjendamiseks kodumajapidamiste säästudes, kuna kodumajapidamis- tel on teatud ulatuses õigus (nõue) nendele reservidele (nõue, mis uuesti ilmub finantstasandil vara F. 61 nimetuse all) ja mis kaetakse sotsiaalmaksetena tulude teisese jaotamise kontol kirjendatavate preemiate ja maksetega. 4. 142. Kuna kodumajapidamisi käsitletakse süsteemi finantskontodel ja bilansis nii nagu kuuluksid nii autonoomsete kui mitteautonoomsete eraalg- atuslike fondide skeemide eraldised neile, siis on tasakaalustav näitaja vajalik kindlustamaks, et ükskõik missugune pensionimaksete ületus pen- sionituludest (st makstavate “siirete” ületus saadavatest “siiretest”) ei mõjutaks kodumajapidamise säästmist. Et seda efekti neutraliseerida, lisatakse parandus: tegelike sotsiaalmaksete koguväärtus eraalgatuslike fondide pensioniskeemidesse makstavate pensionide suhtes pluss nende lisamaksete koguväärtus, mida makstakse kindlustuspoliiside omanike omanditulult miinus seonduvate teenustasude väärtus miinus pensionide koguväärtus, mida makstakse eraalgatuslike fondide pensioniskeemidest kui sotsiaalkindlustuse toetusi kodumajapidamiste kasutatavale tulule või korrigeeritud kasutatavale tulule tulude kasutamise kontodes enne säästu. Selliselt on kodumajapidamiste sääst sama suur, nagu ta oleks siis, kui pensionimakseid ja pensionitulusid ei kirjendataks kui jooksvaid siirdeid tulude teisese jaotamise kontol. See tasakaalustav kirje on vajalik selleks, et viia kodumajapidamiste säästud kooskõlla kodumajapidamiste netoväärtuse muutusega nende pensionifondide eraldistes, mida kirjendatakse süsteemi finantskontol. Vastupidised parandused on muidugi vajalikud kindlustusandjate või autonoomsete pensionifondide või mitteautonoomseid pensionifonde omavate tööandjate tulude kasutamise kontodes. 4. 143. Korrigeerimine kirjendatakse koos rahavoogudega, mille alusel seda tehakse. 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 123 4. 144. Arvepidamise süsteemis kirjendatakse kodumajapidamiste pensionifondide eraldiste netoväärtuse muutuse korrigeerimist järgmiselt: a) kindlustusandjate sektori ja teiste mitteautonoomseid pensionifonde haldavate sektorite tulude kasutamise kontode kasutamise poolel; b) välismajanduskonto esmaste tulude ja jooksvate siirete kasutamise poolel (kui tegemist on mitteresidendist institutsioonidega); c) kodumajapidamiste sektori tulude kasutamise kontode ressursside poolel; d) välismajanduskonto esmaste tulude ja jooksvate siirete ressursside poolel (kui tegemist on mitteresidendist kodumajapidamistega). KAPITALISIIRDED (D. 9) 4. 145. Kapitalisiirded erinevad jooksvatest siiretest selle poolest, et nad on seotud vara soetamise või käsutamisega vähemalt tehingu ühe osapoole poolt. Sõltumata sellest, kas nad on rahalised või mitterahalised, peaksid nad lõppkokkuvõttes tagama finants- või mittefinantsvara sama suure muutuse, mida näidatakse tehingu ühe või mõlema osapoole bilansis. 4. 146. Mitterahaline kapitalisiire hõlmab vara, v. a varud ja sularaha, omandiõiguse üleminekut või kohustuse kustutamist kreeditori poolt, mille eest ei saada mingit vastutasu. Rahaline kapitalisiire hõlmab sularaha siiret, mille on esile kutsunud esimene osapool vara (v. a varud) käsutamisega või sellist sularaha siiret, mida teine osapool loodab või vajab vara (v. a varude) soetamiseks. Teine osapool, kapitalisiirde saaja, on sageli kohustatud kasutama sularaha vara soetamiseks. See on kapitalisiirde tegemise tingimuseks. 4. 147. Kapitalisiirded hõlmavad kapitalimaksusid (D. 91), investeeringutoetusi (D. 92) ja muid kapitalisiirdeid (D. 99). KAPITALIMAKSUD (D. 91) 4. 148. Definitsioon: Kapitalimaksud (D. 91) on maksud, mida ebaregulaarselt ja väga harva kogutakse institutsionaalsetele üksustele kuuluva vara väärtuselt või omakapitalilt või sellise vara väärtuselt, mida institutsionaalsete üksuste vahel päranduse, inter vivos kingituste või muude siirete tulemusel üle kantakse. 4. 149. Kapitalimaksude alla kuuluvad: a) maksud kapitalisiiretele: pärandusmaksud, pärandilõivud ja inter vivos kingituste maksud, mida nõutakse sisse kasusaajate kapitalilt (v. a vara müügimaksud, kuna need pole siirded); b) kapitalilõivud: institutsionaalsetele üksustele kuuluva vara või nende omakapitali juhuslikud ja erandlikud lõivud (14). Need hõlmavad paranduslõivusid, s. o makse, millega on maksustatud põllumajandusliku maa väärtuse tõus tänu loale kasutada maad kaubanduslikel või elamuehituslikel eesmärkidel. 4. 150. Kapitalimaksud kirjendatakse ajal, kui maksukohustused tekivad. 4. 151. Arvepidamise süsteemis kirjendatakse kapitalimakse järgmiselt: a) nende sektorite kapitalikonto kohustuste ja omakapitali muutustes (–), kuhu maksumaksjad kuuluvad; b) valitsemissektori kapitalikonto kohustuste ja omakapitali muutustes (+); c) välismaailma kapitalikonto kohustuste ja omakapitali muutustes. (14) Maksud kapitalikasumilt näidatakse arvepidamises nimetuse jooksvad tulumaksud, omandimaksud jne all. 124 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd INVESTEERINGUTOETUSED (D. 92) 4. 152. Definitsioon: Investeeringutoetused (D. 92) on riikide valitsuste või välismaailma (15) rahalised või mitterahalised kapitalisiirded teistele resi- dendist või mitteresidendist institutsionaalsetele üksustele, et finantseerida nende põhivara soetamise kulutusi (kõiki või osali- selt). 4. 153. Investeeringutoetused võivad olla rahalised või mitterahalised. Mitterahalised investeeringutoetused hõlmavad transpordivahendite, masinate ja muude seadmete siirdeid valitsuselt teistele residendist või mitteresidendist üksustele, samuti ehitiste või teiste struktuuride otsest soetamist residendist või mitteresidendist üksustele. 4. 154. Investeeringutoetused ei sisalda militaartehnika siirdeid relvade või tulistamiseks kasutatavate seadmete näol, kuna neid ei loeta põhivaraks. 4. 155. Investeeringutoetuste all tuleb näidata ka valitsemissektori poolt majanduse teiste sektorite huvides tehtud kapitalimahutuse väärtus kui soo- dustatud üksus on identifitseeritav ja kui temast saab kapitali omanik. Neil juhtudel kirjendatakse kapitalimahutus soodustatud üksuse kapitali- konto vara muutustes ja seda finantseeritakse investeeringutoetuse abil, mida kajastatakse sama konto kohustuste ja omakapitali muutustes. 4. 156. Nimetus D. 92 hõlmab mitte ainult üksikuid mittekorduvaid makseid, mis on ette nähtud sama perioodi jooksul toimunud kapitalimahutuse finantseerimiseks, vaid ka varasemal perioodil toimunud kapitalimahutusega seotud osamakseid. Seega, investeeringutoetustena käsitletakse ka valitsemissektori aastamaksete osi, mis kujutavad endast ettevõtete poolt kapitalimahutuse projektide tegemiseks võetud võlgade tagasimakseid, mille tegemine on kas täielikult või osaliselt valitsuse ülesanne. Valitsemissektori poolsed intressikergenduse toetused siia siiski ei kuulu, isegi kui kergenduse eesmärgiks on ergutada kapitalimahutuse tege- mist. Praktikas kujutab see üht osa intressikuludest, mida avaliku sektori võimuorganid on enda kanda võtnud. Sarnaselt intresside enda vooga käsitletakse seda jooksva jaotustehinguna. Sellegipoolest, kui toetusel on kaks eesmärki — finantseerida tehtud võla tagasimaksmist ning laena- tud kapitali intressi maksmist — ja kui neid kaht elementi pole võimalik eristada, siis käsitletakse kogu toetust arvepidamises kui investeerin- gutoetust. 4. 157. Investeeringutoetused kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtete ja kvaasikorporatiivsete ettevõtete sektorile hõlmavad lisaks eraettevõ- tetele antud toetustele ka iseseisvateks seaduslikeks majandusüksusteks peetavatele avaliku sektori ettevõtetele antud kapitalitoetusi. Selle eeldu- seks on, et toetust andnud valitsusorgan ei esita avaliku sektori ettevõtte vastu nõuet. 4. 158. Investeeringutoetused kodumajapidamiste sektorile sisaldavad seadmete ja moderniseerimise toetusi neile ettevõtetele, mis ei ole korporatiivsed ettevõtted või kvaasikorporatiivsed ettevõtted, samuti toetusi kodumajapidamistele eluruumide ehitamiseks, ostmiseks ja parendamiseks. 4. 159. Investeeringutoetused valitsemissektorile hõlmavad kõiki makseid (v. a intressikergenduse toetused), mis on tehtud valitsemissektori allsektori- tele (16) eesmärgiga finantseerida kapitalimahutust. Kõige tähtsamateks näideteks on keskvalitsuse kindla eesmärgiga siirded kohalikele või- muorganitele nende kapitali kogumahutuse põhivarasse finantseerimiseks. Tuleb rõhutada, et kindlaks määramata eesmärkideks ning kindla eesmärgiga üldise iseloomuga siirded, kajastatakse valitsemissektori siseste jooksvate siiretena isegi kui neid kasutatakse osaliselt kapitalimahu- tuse kulude katmiseks. 4. 160. Valitsemissektori ja välismaailma investeeringutoetusi kasumitaotluseta institutsioonidele eristatakse jooksvatest siiretest kasumitaotluseta insti- tutsioonidele sama kriteeriumi alusel. 4. 161. Ka investeeringutoetused välismaailmale peaksid piirduma siiretega, millel on spetsiifiline eesmärk finantseerida kapitalimahutust mitteresiden- dist üksuste poolt. Nad sisaldavad näiteks ühepoolseid siirdeid sildade, teede, vabrikute, haiglate või koolide ehitamiseks arengumaades või rahvusvahelistele organisatsioonidele hoonete ehitamiseks. Nad võivad hõlmata nii teatava perioodi osamakseid kui ka üksikmakseid. See kate- gooria katab ka kulutused põhitootmisvahendite tasuta muretsemiseks. (15) Välismaailma poolt tehtud investeringutoetused sisaldavad neid toetusi, mida Euroopa Liidu institutsioonid (näiteks Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi või selle allüksuse teatud siirded) on otse teinud. (16) Valitsemissektori sisesed investeeringutoetused on valitsemissektori sisesed vood ja neid ei kajastata sektori kui terviku konsolideeritud kontol. 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 125 4. 162. Rahalised investeeringutoetused kirjendatakse siis kui makse tuleb teha. Mitterahalised investeeringutoetused kirjendatakse siis kui vara oman- diõigus üle kantakse. 4. 163. Arvepidamise süsteemis kirjendatakse investeeringutoetused järgmiselt: a) valitsemissektori kapitalikonto kohustuste ja omakapitali muutustes (-); b) toetusi saavate sektorite kapitalikonto kohustuste ja omakapitali muutustes (+); c) välismaailma kapitalikonto kohustuste ja omakapitali muutustes. MUUD KAPITALISIIRDED (D. 99) 4. 164. Definitsioon: Muud kapitalisiirded (D. 99) hõlmavad siirdeid, v. a investeeringutoetused ja kapitalimaksud, mis iseenesest tulu ümber ei jaota, vaid jaotavad ümber sääste või vara (rikkust) majanduse erinevate sektorite või allsektorite või välismaailma vahel. 4. 165. Muud kapitalisiirded sisaldavad järgmisi tehinguid: a) b) valitsemissektori või välismaailma maksed selliste kapitalikaupade omanikele, mida on purustanud või kahjustanud sõjategevus, teised poliitilised sündmused või loodusõnnetused (üleujutused jne); valitsemissektori siirded kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvatele ettevõtetele ja kaupu ning mittefinantsteenuseid tootvatele kvaasikorpo- ratiivsetele ettevõtetele, et katta mitme finantsaasta jooksul tekkinud kahjumid või ettevõttest mitteolenevail põhjustel tekkinud erandlikud kahjumid; c) valitsemissektori allsektorite vahelised siirded, mis on ette nähtud ettenägematute kulutuste või kogunenud defitsiidi katmiseks (17); d) e) f) valitsemissektori ühekordsed lisatasud kodumajapidamistele säästmise eest, et premeerida neid sellega mitme aasta jooksul tehtud tegevuse eest; pärandused, suured inter vivos kingitused ja annetused erinevatesse sektoritesse kuuluvate üksuste vahel, k. a pärandused või suured kingi- tused kasumitaotluseta institutsioonidele (näiteks kingitused ülikoolidele, et katta kolledžite uute hoonete, raamatukogude, laboratooriu- mite jne ehituskulusid); erinevatesse sektoritesse või allsektoritesse kuuluvate institutsionaalsete üksuste vastastikuse kokkuleppe alusel toimuva võla kustutamise vastandtehing (näiteks välisriigi poolt valitsusele antud võla kustutamine valitsuse poolt; maksed garantiide loomiseks, mis vabastavad võlgniku oma kohustustest). Selliseid võla kustutamisi vastastikuse kokkuleppe alusel käsitletakse kui kapitalisiiret kreeditorilt deebitorile, mille väärtus võrdub tasumata võla väärtusega kustutamise ajal. Täpselt samuti on võla enda kanda võtmise vastandtehing teine kapitali- siire. Sellegipoolest, siia ei kuulu: 1) kvaasikorporatiivsetele ettevõtetele esitatavate finantsnõuete kustutamine ja nende kohustuste enda kanda võtmine kvaasikorporatiiv- sete ettevõtete omanike poolt. Seda käsitletakse kui tehinguid aktsiate ja muude osakutega (vt lõik 5. 16); 2) 3) süsteemis institutsionaalse üksusena esineva avaliku sektori ettevõtete võla kustutamine ja võla enda kanda võtmine valitsuse poolt. Seda kirjendatakse vara muude mahumuutuste kontol (vt lõigud 5. 16, 6. 29 ja 6. 30); avaliku sektori ettevõtete võla kustutamine ja võla enda kanda võtmine valitsuse poolt kui osa jätkuvast lühiperioodil läbiviidavast privatiseerimisprotsessist. Seda käsitletakse kui tehinguid aktsiate ja muude osakutega (vt lõik 5. 16). Võla mahakandmine ei ole institutsionaalsete üksuste vaheline tehing ja seepärast ei kajastata seda ei süsteemi kapitalikontol ega finants- kontol. Kui kreeditor otsustab sellise mahakandmise kasuks, siis tuleb see kirjendada kreeditori ja deebitori vara muude mahumuutuste (17) Need siirded keskvalitsuse allsektorite vahel on valitsemissektori sisesed vood ja neid ei kajastata sektori kui terviku konsolideeritud kontol. 126 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd kontol (vt lõik 6. 27. d). Lootusetu võla provisjone käsitletakse kui raamatupidamislikke kirjeid, mis on institutsionaalse tootja sisesed kirjed ja neid ei kajastata süsteemis. Deebitori ühepoolne võla tasumisest keeldumine pole samuti tehing ja seda ei kajastata süsteemis; realiseeritud kapitalikasumi (või -kahjumi) see osa, mis teisele sektorile ümber jaotatakse nagu näiteks kindlustusandjate poolt kodumaja- pidamistele ümber jaotatud kapitalikasum. Sellegipoolest, valitsemissektorile kaudselt (näiteks läbi valdusettevõtete) tehtud privatiseerimis- tulude siirete vastandtehingud tuleb kirjendada kui finantstehingud aktsiate ja muude osakutega (F. 5) ja seetõttu pole neil mingit otsest mõju keskvalitsuse neto laenuandmise / -võtmise tasemele; sellise ulatusliku kahju või tõsiste traumade põhilised kompensatsioonimaksed, mida kindlustuspoliisid ei kata (v. a punktis “a” kirjeldatud valitsemissektori või välismaailma maksed). Makseid võidakse nõuda nii kohtu korras kui ka kohtuväliselt. Nad sisaldavad kompensatsioo- nimakseid suurte plahvatuste, naftalekete, narkootikumide kõrvalefektide jne poolt põhjustatud kahju kompenseerimiseks; tööandjate (k. a valitsus) või valitsuse (kui tegemist tema sotsiaalse funktsiooniga) erakorralised maksed sotsiaalkindlustuse fondidesse seni kui need maksed on ette nähtud nende fondide kindlustuseraldiste suurendamiseks. Sellega kaasnev muutuste korrigeerimine sotsiaalkind- lustuse fondidest kodumajapidamistele tuleb samuti kirjendada kui muud kapitalisiirded (D. 99) (vt III lisa “Kindlustus” lõik 20). g) h) i) 4. 166. Kirjendamise aeg: a) rahalised muud kapitalisiirded kirjendatakse siis, kui makse tuleb teha; b) mitterahalised muud kapitalisiirded kirjendatakse siis, kui vara omandiõigus on üle kantud või kui kreeditor on kohustuse tühistanud. 4. 167. Arvepidamise süsteemis kirjendatakse muud kapitalisiirded sektorite ja välismaailma kapitalikonto kohustuste ja omakapitali muutustes. 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 127 5. PEATÜKK FINANTSTEHINGUD 5. 01. Definitsioon: Finantstehingud on tehingud finantsvara ja -kohustustega institutsionaalsete üksuste vahel ning institutsionaalsete üksuste ja välismaailma vahel. 5. 02. Tehingu definitsiooni (vt lõik 1. 33) järgi on finantstehing institutsionaalsete üksuste vastastikune mõjutamine või institutsionaalse üksuse ja välismaailma vastastikune mõjutamine pooltevahelise lepingu alusel ning on seotud samaaegselt finantsvara ja vastavate kohustuste loomise või likvideerimisega, muutusega finantsvara valdamises või -kohustuste enda kanda võtmises. 5. 03. Finantsvara on majandusvara, mille hulka kuuluvad maksevahendid, finantsnõuded ja olemuselt finantsnõuetele sarnane majandusvara. 5. 04. Maksevahendid koosnevad rahalisest kullast, arveldusühikutest (Special Drawing Rights — SDR), sularahast ja arveldushoiustest. Finantsnõuded annavad õiguse nende omanikele kelleks on kreeditorid, saada makseid või makseseeriaid ilma vastuvaidlemisõiguseta teistelt institutsionaalsetelt üksustelt, deebitoridelt, kellel lasuvad vastavad kohustused. Oma olemuselt rahalistele nõuetele sarnaseks majandusvaraks on näiteks aktsiad ja muud osakud ning osa tingimuslikust varast. Sellist finants- vara emiteerivat institutsionaalset üksust vaadeldakse kui üksust, mis on võtnud endale samaväärse kohustuse. 5. 05. Tingimuslik vara on lepingulised korraldused institutsionaalsete üksuste vahel ning institutsionaalsete üksuste ja välismaailma vahel, milles on sätestatud üks või mitu tingimust, mis peavad olema täidetud enne finantstehingu toimumist. Näideteks on kolmanda osapoole maksegarantii, akreditiivid, krediidiliin, allkirjastatud perioodilise väärtpaberite emissiooni leping (NIF) ja paljud tuletisinstrumendid. Arvepidamise süsteemis on tingimuslik vara finantsvara siis kui lepinguline korraldus ise kaubeldavuse või turul hüvitatuse tõttu omab turuväärtust. Muul juhul tingi- muslik vara süsteemis ei kajastu (1). 5. 06. Eristatakse seitset finantsvara kategooriat: rahaline kuld ja SDR (AF. 1), sularaha ja hoiused (AF. 2), väärtpaberid v. a aktsiad (AF. 3), laenud (AF. 4), aktsiad ja muud osakud (AF. 5), kindlustustehnilised eraldised (AF. 6), muud saada- / makstaolevad arved (AF. 7). 5. 07. Süsteemis seisab iga finantsvara vastaspoolel kohustus. Erandiks on kategoorias rahaline kuld ja SDR (AF. 1) klassifitseeritud finantsvara. Erista- takse kuut kategooriat kohustusi, millest igaüks on vastava finantsvara vastaspoolel. 5. 08. Finantstehingute klassifikaator vastab finantsvara ja -kohustuste klassifikaatorile. Eristatakse seitset finantstehingute kategooriat: tehingud raha- lise kulla ja SDRidega (F. 1), tehingud sularaha ja hoiustega (F. 2), tehingud väärtpaberitega v. a aktsiad (F. 3), tehingud laenudega (F. 4), tehingud aktsiate ja muude osakutega (F. 5), tehingud kindlustustehniliste eraldistega (F. 6), tehingud muude saada- / makstaolevate arvetega (F. 7). 5. 09. Bilansis kajastatakse (vastava sektori või välismaailma) finantsvara ja -kohustusi kindlal ajahetkel (vt peatükk 7). Finantstehingud kajastuvad lõpptulemusena muutustena bilansis. Siiski võivad muutused alg- ja lõppbilansi vahel sisaldada ka muid voogusid (vt peatükk 6). Need vood ei tulene institutsionaalsete üksuste vahelistest või institutsionaalsete üksuste ja välismaailma vahelistest lepingutest. Muud vood on jaotatud üheltpoolt finantsvara ja -kohustuste ümberhindamise tõttu tekkivateks muutusteks ning teiseltpoolt sellisteks muutusteks finantsvara ja kohus- tuste mahus, mis ei ole tingitud finantstehingutest. Esimene kajastatakse ümberhindluse kontos ja teine muu vara mahumuutuse kontos selliste kategooriate all nagu kahjum katastroofide tõttu, hüvituseta võõrandamine, mujal klassifitseerimata finantsvara ja -kohustuste mahumuutused ning muutused klassifitseerimises ja struktuuris. (1) Kindlustustehnilised eraldised (AF. 6) on kindlustusseltside ja pensionifondide tingimusteta kohustused. Siiski on individuaalse kindlustuspoliisi omaniku ja soodustatud isiku vastav finantsvara enamikel juhtudel tingimuslik vara. 128 5. 10. ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd Institutsionaalsete üksuste vahelisi finantstehingud kajastatakse vastavate sektorite finantskontodes. Finantstehingud institutsionaalsete üksuste ja välismaailma vahel kajastatakse vastavate sektorite finantskontodes ja välisfinantskontos, s. o välismaailma finantskontos (vt peatükk 8). (Sektori või välismaailma) finantskonto vasak pool näitab finantsvara soetamise ja realiseerimise vahet parem pool aga kohustuste võtmise ja tagasimaksmise vahet. Finantskonto tasakaalustav kirje finantsvara netosoetamine miinus kohustuste netovõtmine, on neto laenuandmine (+) / -võtmine (–) (B. 9). 5. 11. Sektori finantskonto võib olla konsolideeritud või konsolideerimata. Sektori konsolideerimata finantskonto näitab muutusi finantsvaras ja -kohustustes, mis on seotud kõigi selle sektori institutsionaalsete üksustega toimunud finantstehingutega. Sektori konsolideeritud finantskonto näitab muutusi finantsvaras ja -kohustustes, mis on seotud ainult vaatluse all oleva sektori institutsionaalsete üksuste ja muude institutsionaal- sete üksuste või välismaailma vahel toimuvate finantstehingutega. Konsolideerimata finantskonto erineb konsolideeritud finantskontost selle poolest, et konsolideerimata finantskontos vaatluse all olevad finantstehingud ühe sektori institutsionaalsete üksuste vahel on konsolideeritud finantskontos välja jäetud. Välisfinantskonto on definitsiooni järgi konsolideeritud konto. 5. 12. Finantstehing kahe institutsionaalse üksuse vahel suurendab neto laenuandmist / -võtmist ühes institutsionaalses üksuses ja vähendab sama summa võrra neto laenuandmist / -võtmist teises institutsionaalses üksuses. Finantstehing ühe ja sama sektori institutsionaalsete üksuste vahel ei muuda sektori laenuandmise / -võtmise netoväärtust. Konsolideeritud ja konsolideerimata finantskonto näitavad ühte ja sama laenuandmise / -võtmise netoväärtust. Institutsionaalsete üksuste vahelised finantstehingud ei muuda kogumajanduse laenuandmise / -võtmise netoväärtust. Välisfinantskontol on laenuandmise / -võtmise netoväärtus sama suur kui kogumajanduse finantskonto laenuandmise / -võtmise netoväärtus, kuid vastandmärgiga. Seega on kõigi institutsionaalsete üksuste ja välismaailma laenuandmise / -võtmise netoväärtus null. 5. 13. (Sektori või välismaailma) finantskonto deebitori / kreeditori (2) järgi on finantskonto laiendus, mis näitab veel lisaks finantsvara netosoetamise jaotumist deebitori sektori järgi ja netokohustuste võtmise jaotumist kreeditori sektori järgi. Järelikult annab see konto informatsiooni deebitori / kreeditori suhete kohta ja on kooskõlas deebitori / kreeditori finantsbilansiga (vt lõik 7. 69). Kui aga tegemist on finantstehingutega järelturul, ei anna see informatsiooni institutsionaalsete üksuste kohta, kellele finantsvara müüdi või kellelt osteti. Seega ei saa finantskontost deebitori / kreeditori järgi täielikku vastust küsimusele, kes keda arvestusperioodil finantseerib. 5. 14. Finantskonto on tehinguid kirjendavate kontode kogumis viimane konto (vt 8. peatükk ). Seetõttu ei ole finantskontos teise kontosse edasikan- tavat tasakaalustavat kirjet. Süsteemis on finantskonto tasakaalustav kirje identne kapitalikonto omaga. Tegelikkuses on need arvud sageli erine- vad, kuna nad on arvutatud erinevate statistiliste andmete põhjal. 5. 15. Süsteemis on finantstehingul alati vastastehing. Need vastastehingud võivad olla nii finantstehingud kui mittefinantstehingud. Samaaegne ja -suurune finantsvara ja kohustuste suurenemine või vähenemine või ühe finantsvara muutumine mõneks muuks finantsvaraks kirjendatakse tervenisti (sektori või välismaailma) finantskonto sees. Juhul kui tehing ja tema vastastehing on mõlemad finantstehingud, muu- davad nad finantsvara ja kohustuste koostist ja võivad muuta vastavate institutsionaalsete üksuste või välismaailma finantsvara ja kohustuste kogusuurust, kuid ei muuda neto laenuandmist / -võtmist ega omakapitali. Finantstehingute vastastehingud võivad olla tehingud toodetega (vt 3. peatükk ), jaotustehingud (vt peatükk 4), või tehingud mittetoodetud mit- tefinantsvaraga (vt lõik 6. 06). Juhul kui finantstehingu vastastehing ei ole finantstehing, siis seda puudutava institutsionaalse üksuse või välis- maailma neto laenuandmise / -võtmise väärtus muutub. 5. 16. Finantstehingu vastastehing võib olla (jooksev- või kapitali-) siire (vt 4. peatükk). Sellisel juhul on finantstehing seotud muutusega finantsvara omamises või kohustuste omamises (võla enda kanda võtmine) või samaaegselt finantsvara ja vastava kohustuse likvideerimises (võla kustuta- (2) SNA 1993 (11. 103–11. 111) kasutab terminit detailiseeritud fondivoogude konto. 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 129 mine või võla tühistamine). Vastav võla enda kanda võtmise ja võla kustutamise tehing klassifitseeritakse kui kapitalisiire (D. 9) ja kirjendatakse kapitalikontos. Kui kvaasikorporatiivse ettevõtte omanik võtab enda kanda kvaasikorporatiivse ettevõtte kohustusi või tühistab finantsnõuded kvaasikorpora- tiivsete ettevõtte vastu, siis vastav võla enda kanda võtmise või võla kustutamise tehing on tehing aktsiate ja muude osakutega (F. 5). Kui valitsus kustutab või võtab enda kanda võla avaliku sektori ettevõttelt, mis ei kajastu süsteemist institutsionaalse üksusena, siis ei teostata kapitali- või finantskontol mingit tehingut. Sellisel juhul kirjendatakse voog vara muude mahumuutuste kontos (vt 6. peatükk “Muud vood”). Kui valitsus kustutab või võtab enda kanda avaliku sektori ettevõtte võla osana edasisest lähitulevikus teostatavast erastamisprotsessist, siis vas- tav tehing on tehing aktsiate ja muude osakutega. Erastamine tähendab avaliku sektori ettevõtte üle oleva kontrolli üleandmist (vt lõik 2. 26), aktsiate ja muude osakute müümise teel. Selline võlgade kustutamine või enda kanda võtmine viib omavahendite suurenemisele (vt lõik 7. 05) olenemata sellest, kas see omavahendite suurenemine on või ei ole tingitud aktsiate ja muude osakute emiteerimisest. Lootusetu võla mahakandmist või allahindamist kreeditori poolt ja deebitori kohustuse ühepoolset annulleerimist (võla tasumisest keeldumist) ei klassifitseerita kui finantstehingut, kuna nad ei puuduta pooltevahelisel lepingul põhinevaid institutsionaalsete üksuste vahelisi või institutsio- naalsete üksuste ja välismaailma vahelisi tehinguid. Kreeditori poolne lootusetu võla mahakandmine või ebatõenäoliselt laekuva võlgnevuse allahindamine kirjendatakse vara muude mahumuutuste kontol (vt lõik 6. 27. d). Võla tasumisest keeldumist süsteemis ei kajastata. 5. 17. Finantstehingu vastastehing võib olla intress (D. 41). Kreeditoride poolt saadaolev ja deebitoride poolt makstaolev intress on teatud finantsnõue, mida klassifitseeritakse kategooriates sularaha ja hoiused (AF. 2), väärtpaberid peale aktsiate (AF. 3), laenud (AF. 4) ja muud saada- / makstaole- vad arved (AF. 7). Süsteemis kirjendatakse intressi tekkepõhiselt, st kui pidevalt kreeditorile tekkivat lepingulist tasumata põhivõlga (vt lõik 4. 50). Intressi kirjendi vastastehing on alati finantstehing, mis loob kreeditori täiendava finantsnõude deebitori vastu. Selle finantstehingu tule- museks on intressi reinvesteerimine. Tegelikku intressi maksmist ei kirjendata real Intressid (D. 41), vaid see kajastatakse maksevahendite oma- mise muutumise tehinguga. Vastastehing on finantstehing, mis vähendab kreeditori neto finantsnõudeid deebitori vastu. Kui tekkinud intressi ei maksta siis, kui see kuulub maksmisele, tekitab see intressivõla suurenemise. Kuna tekkinud intress kajastub alati Süsteemis, siis intressivõlg ei muuda finantsvara või kohustuste kogusuurust, kuid on võimalik, et neid klassifitseeritakse erinevalt (vt lõik 5. 131). 5. 18. Finantstehingu vastastehing võib olla eraldatud, kuid jaotamata tulu varalt. Näiteks saadud intressid (D. 41) ja dividendid (D. 421) investeerimis- fondi investeeringutelt, mis on veel osanike vahel jaotamata (vt lõigud 4. 49 ja 4. 54. b); reinvesteeritud sissetulekud otsestelt välisinvesteeringu- telt (D. 43); kindlustuspoliiside omanike omanditulu (D. 44) juhul kui individuaalsed elukindlustuspoliisid ei kuulu sotsiaalkindlustuse skeemi alla. Vastasfinantstehingu tulemuseks on (positiivne või negatiivne) varalt saadud tulu reinvesteerimine. FINANTSTEHINGUTE KLASSIFIKAATOR 5. 19. Finantstehingud on klassifitseeritud kategooriatesse, mis on jaotatud alamkategooriatesse ja mõnel juhul veel edasi alampositsioonidesse. Tehin- gud finantsvara ja kohustustega on klassifitseeritud samamoodi kui finantsvara ja -kohustused (vt lõigud 5. 06–5. 08). Seetõttu on kategooriate, alamkategooriate ja alampositsioonide definitsioonid ja lisaseletused ESAs kirjas ainult üks kord — käesolevas finantstehingute peatükis. Bilans- side peatükk ei korda definitsioone ega nende seletusi oma põhitekstis, kuid lisas 7. 1 on antud kõigi Süsteemis defineeritud vara / kohustuste liikide kokkuvõte. 5. 20. Finantstehingute ning finantsvara ja -kohustuste klassifikaator põhineb eelkõige finantsvara likviidsusel ja õiguslikel tunnustel. Klassifikaator ei sisalda funktsionaalseid kategooriaid, erandiks on memokirje otseste välisinvesteeringute kohta. Kategooriate, alamkategooriate ja alamposit- sioonide definitsioonid on üldiselt sõltumatud institutsionaalsete üksuste klassifikaatoritest. Vajaduse korral saab finantsvara ja -kohustuste klas- sifikaatorit edasi detailiseerida, andes vastavad näitajad institutsionaalsete üksuste lõikes. Näiteks võiksid hoiused olla jaotatud monetaarsete finantsinstitutsioonide lõikes ning kirjendatud vastava klassina. Finantsvara ja -kohustuste klassifikaatori detailsus sõltub analüüsitavast institut- sionaalsest sektorist. 130 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd Tabel 5. 1. — Finantstehingute klassifikaator Finantstehingute klassifikaator Rahaline kuld ja arveldusühikud (SDRid) Rahaline kuld Arveldusühikud (SDRid) Sularaha ja hoiused Sularaha Arveldushoiused Muud hoiused Väärtpaberid peale aktsiate Väärtpaberid peale aktsiate, v. a finantstuletisinstrumendid Lühiajalised Pikaajalised Finantstuletisinstrumendid Laenud Lühiajalised Pikaajalised Aktsiad ja muud osakud Aktsiad ja muud osakud, v. a investeerimisfondide osakud Noteeritud aktsiad Noteerimata aktsiad Muud osakud Investeerimisfondide osakud Kindlustustehnilised eraldised Kodumajapidamiste elukindlustuseraldiste ja pensionifondide eraldiste netoväärtus Kodumajapidamiste elukindlustuseraldiste netoväärtus Kodumajapidamiste pensionifondide eraldiste netoväärtus Kindlustuspreemiate ettemaksed ja eraldised rahuldamata nõueteks Muud saada- / makstaolevad arved Kaubanduskrediidid ja -ettemaksed Muud Memokirje: Otsesed välisinvesteeringud F. 1 F. 2 F. 3 F. 4 F. 5 F. 6 F. 7 F. m Kood F. 11 F. 12 F. 21 F. 22 F. 29 F. 33 F. 34 F. 41 F. 42 F. 51 F. 52 F. 61 F. 62 F. 71 F. 79 F. 331 F. 332 F. 511 F. 512 F. 513 F. 611 F. 612 5. 21. Rahapoliitika mõjutuskanalite analüüs võib vajada rahanäitajate kindlakstegemist bilansis ning ka sektorite ja välismaailma finantskontodel. Siiski erinevad rahanäitajate definitsioonid riigiti ja läbi aegade. Lisaks sellele on need koostatud komponentidest, mis enamasti ei vasta Süstee- mis defineeritud finantsvara ja -kohustuste kategooriatele, alamkategooriatele ega alampositsioonidele. Veelgi enam, raha loovad, raha hoidvad ja raha suhtes neutraalsed sektorid sõltuvad vaatluse all oleva rahaagregaadi definitsioonist. Seetõttu pole rahanäitajad Süsteemis defineeritud. Sellest hoolimata on lisas 5. 1 ära toodud meetod, mis võimaldab bilansis ja finantskontos ära näidata igasugust rahanäitajat. 5. 22. Uuendused finantsturgudel on vähendanud finantsvara ja -kohustuste lühi- ja pikaajalisuse eristamise otstarbekust. Siiski, kui tähtaegade lõikes analüüs on tähtis kasvõi selleks, et analüüsida intressitaset ja vara tootlikkust, võib tähtaegade lõikes rühmitamine olla vajalik. Seega vaadel- dakse tähtajalist eristamist kui sekundaarset klassifikaatori kriteeriumit, mida on võimalik vajaduse korral kasutada. 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 131 Definitsioon: Lühiajaline finantsvara (-kohustused) on selline finantsvara (-kohustused), mille lepinguline tähtaeg on üks aasta või vähem, erijuhtudel maksimaalselt kaks aastat (3). Pikaajaline finantsvara (-kohustused) on selline finantsvara (-kohustused), mille lepinguline tähtaeg on üle ühe aasta, eri- juhtudel vähemalt kaks aastat. 5. 23. Paljud finantsvara ja -kohustuste kategooriad, alamkategooriad ja alampositsioonid võivad olla omakorda jaotatud üksuste järgi, kus nad on nomineeritud. Definitsioon: Finantsvara (-kohustused) kodumaises rahas on selline finantsvara (-kohustused), mis mõõdetakse riigi ametliku rahaü- hiku vääringus. Finantsvara (-kohustused) välisvaluutas on selline finantsvara (-kohustused), mis ei mõõdeta riigi ametliku rahaühiku vääringus. Finantsvara välisvaluutas sisaldab ka finantsvara, mis on nomineeritud valuutakorvi kaudu, näiteks eküü või SDR ja kullas nomineeritud finantsvara. Kodu- ja välismaise raha eristamine on eriti oluline kategoorias sularaha ja hoiused (AF. 2). RAHALINE KULD JA ARVELDUSÜHIKUD (SDRid) (F. 1) 5. 24. Kategooria F. 1 koosneb kahest finantstehingute alamkategooriast: a) rahaline kuld (F. 11); b) arveldusühikud (SDRid) (F. 12). 5. 25. Kategoorias rahaline kuld ja arveldusühikud (SDRid) (AF. 1) klassifitseeritud finantsvara on ainuke finantsvara, millel ei ole süsteemis vastaspoo- lel kohustusi. Seetõttu on tehingud rahalises kullas ja arveldusühikutes (SDRides) (F. 1) alati seotud muutustega finantsvara omamises (vt lõik 5. 02). Rahaline kuld (F. 11) 5. 26. Definitsioon: Alamkategooria rahaline kuld (F. 11) sisaldab kõiki tehinguid rahalises kullas (AF. 11). See on kuld, mida hoitakse rahaorganite või muude võimuorganite tõhusa kontrolli all olevate institutsioonide välisreservide osana. 5. 27. Funktsionaalsel kontseptsioonil põhinev rahaorganite sektor sisaldab alamsektorit keskpank (S. 121) ja tavaliselt keskpanga ülesanneteks peeta- vaid operatsioone teostavaid keskvalitsuse institutsioone. Sellised operatsioonid on kodumaise raha emiteerimine, rahvusvaheliste reservide säilitamine ja juhtimine ning rahavahetuse stabiliseerimisfondide toimimise juhtimine. Seetõttu võib kuld olla finantsvara ainult keskpangale või keskvalitsusele. Siiski, mõningatel kindlatel asjaoludel võib muudel finantsettevõtetel olla õigus kulda hoida ja nad võivad seda müüa rahaorganite eriloal. Sellise eriolukorra puhul võib kulla hoidmise efektiivse kontrolli kontsept- sioon olla laiendatud teistele finantsinstitutsioonidele, mis ei ole keskpangaks. 5. 28. Rahaline kuld on tavaliselt kangides, millel on puhtus vähemalt 995/1000. 5. 29. Tehingud rahalise kullaga koosnevad peamiselt rahaorganite vahelisest rahalise kulla ostust ja müügist. Rahalise kulla ost kirjendatakse kodu- maiste rahaorganite finantskontol finantsvara suurenemisena. Vastaskirje on välismaailma finantsvara vähenemine. 5. 30. Tehinguid mitterahalises kullas, s. o rahalise kulla hulka mittekuuluvas kullas, vaadeldakse kui väärisesemete soetamise ja realiseerimise vahet (kui müügi ainus eesmärk on rikkuse säilitamine) ja muul juhul kui lõpp- või vahetarbimist ja / või muutust laoseisus. Tehingud mitterahalise kullaga hõlmavad rahaorganite tehinguid välisreservide koostisse mittekuuluva kullaga. 5. 31. Kui rahaorganid tõstavad oma rahalise kulla hulka lisades sinna mitterahalist kulda või kasutavad rahalist kulda mitterahalistel eesmärkidel, peavad nad oma kulla vastavalt monetariseerima või demonetariseerima. Kulla monetariseerimine või demonetariseerimine ei suurenda finants- konto kirjeid, vaid muutus toimub vara mahumuutuste kontol ümberklassifitseerimisega seotud kannete kaudu, st toimub kulla ümberklassifit- seerimine väärisesemetest (AN. 13) rahaliseks kullaks (AF. 11) (vt lõik 6. 32). Kulla demonetariseerimine toimub vastupidiselt. (3) Võib olla erijuhtumeid, kus valitsemissektori poolt emiteeritud väärtpaberid kestvusajaga kuni viis aastat loetakse lühiajalisteks. 132 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd 5. 32. Kullas väljendatud hoiuseid, väärtpabereid ja laene käsitletakse finantsvarana muu kui rahaline kuld ja klassifitseeritakse koos teiste välisvaluu- tas väljendatud finantsvaradega. Mitterahalise kulla vahetuslepinguid (kokkuleppeid mitterahalise kulla ajutise hoiuseks vahetamise kohta) käsitletakse kui tagatisega laene (vt lõik 5. 81. e). Arveldusühikud (SDRid) (F. 12) 5. 33. Definitsioon: Alamkategooria arveldusühikud (SDR) (F. 12) sisaldab kõiki tehinguid SDRides (AF. 12) s. o IMFi poolt loodud rahvusvahelise reservvaras, mis on eraldatud IMFi liikmetele nende olemasoleva reservvara täiendusena. 5. 34. SDRid ei ole IMFi kohustused ja IMFi liikmed, kellele SDRid on eraldatud, ei oma tegelikku (tingimusteta) kohustust maksta tagasi neile määra- tud SDRe. SDRe hoiab üksnes nende depositaar, kelleks on tavaliselt keskpank ja tehingud nendega tehakse liikmete või teiste IMFi poolt määratud depositaaride vahel (teised keskpangad ja teatud rahvusvahelised agentuurid) IMFi Eriarveldusõiguste osakonnas. SDRid esindavad iga nende depositaari kindlat ja tingimusteta õigust omandada muud reservvara, eriti välisvaluutat. 5. 35. Muutused rahaorganite SDRides võivad toimuda tehingute kaudu SDRides, mis puudutavad väljamakstavaid või saadaolevaid nõudeid SDRides IMFilt, teistelt IMFi Eriarveldusõiguste Osakonna liikmetelt või teistelt depositaaridelt. Need kajastatakse vastavalt rahaorganite ja välismaailma finantskontol. Muutused SDRides võivad toimuda ka muutuste tõttu SDRide väärtuses, mida kajastatakse ümberhindluse kontol või SDRide jaotamise või annulleerimise tõttu, mida kajastatakse vara muude mahumuutuste kontol (vt lõik 6. 27. a). SULARAHA JA HOIUSED (F. 2) 5. 36. Definitsioon: Kategooria sularaha ja hoiused (F. 2) sisaldab kõiki tehinguid sularaha ja hoiustega (AF. 2) s. o ringluses olevat sularaha ja kõiki hoiuste liike nii kodumaises rahas kui välisvaluutas. 5. 37. Kategooria F. 2 on jaotatud kolmeks finantstehingute alamkategooriaks: a) sularaha (F. 21); b) arveldushoiused (F. 22); c) muud hoiused (F. 29). Arveldushoiuste ja mittearveldushoiuste eristamine võib olla raske ja mõningates maades analüütiliselt mitte eriti otstarbekas (hoiuste ja lae- nude eristamist vaata lõikudes 5. 74–5. 76). Sularaha (F. 21) 5. 38. Definitsioon: Alamkategooria sularaha (F. 21) sisaldab kõiki tehinguid sularahas (AF. 21), s. o ringluses olevat paberraha ja münte, mis on kasu- tusel üldtunnustatud maksevahenditena. 5. 39. Alamkategooria AF. 21 sisaldab: a) kohalike rahaorganite poolt emiteeritud ja käibivad paberraha ja mündid; b) mitteresidendist rahaorganite poolt emiteeritud ja residentide käes olevad ning käibivad paberraha ja mündid. 5. 40. Alamkategooria AF. 21 ei sisalda: a) paberraha ja münte, mis ei ole käibes, näiteks keskpangas olev raha või paberraha erakorralised varud; b) mälestusmündid (juubelimündid), mida maksete tegemiseks tavaliselt ei kasutata. 5. 41. Kõik sektorid ja välismaailm võivad hoida sularaha. See on välja antud keskpanga, keskvalitsuse, välismaailma ja mõningatel juhtudel muude monetaarsete finantsinstitutsioonide poolt. Sularaha vaadeldakse kui seda emiteerinud institutsionaalse üksuse kohustust. 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 133 Arveldushoiused (F. 22) 5. 42. Definitsioon: Alamkategooria arveldushoiused (F. 22) sisaldab kõiki tehinguid arveldushoiustega (AF. 22) s. o hoiuseid (kodumaises rahas- või välisvaluutas), mis on vahetult konverteeritavad sularahaks tšekkide, ülekannete, deebetkaartide või muude sarnaste vahendite kaudu ilma, et sellega kaasneks märkimisväärset karistust või piiranguid. 5. 43. Alamkategooria AF. 22 sisaldab vahendite arveldushoiuseid residendist ja mitteresidendist monetaarsetes finantsinstitutsioonides. Siia alla kuulu- vad monetaarsete finantsinstitutsioonide omavahelised arveldushoiused, näiteks muude monetaarsete finantsinstitutsioonide poolt keskpangas hoitavad kohustuslikud reservid juhul, kui need on arveldatavad, või muude monetaarsete finantsinstitutsioonide vahelised likviidsed saldod ning vahetustehinguteks kasutatavad välisvaluutahoiused. 5. 44. Arveldushoiuseid võivad omada välismaailm ja kõik sektorid. Valdavalt on need monetaarsete finantsinstitutsioonide ja välismaailma, mõnikord ka valitsemissektori kohustused. Muud hoiused (F. 29) 5. 45. Definitsioon: Alamkategooria muud hoiused (F. 29) sisaldab kõiki tehinguid muude hoiustega (AF. 29) s. o hoiuseid (kodumaises rahas või välisvaluutas), mis ei ole arveldushoiused. Muud hoiused ei ole alati maksete sooritamiseks kasutatavad ning neid ei saa ilma märkimisväärsete piiranguteta või kulutusteta sularahaks või arveldushoiusteks konverteerida. 5. 46. Alamkategooriasse AF. 29 kuuluvad: a) b) c) tähtajalised hoiused. Siia kuulub näiteks see osa hoiustest keskpangas kui kohustuslikust reservist, mida hoiustaja ei saa kasutada ilma ette teatamata või piiranguteta; säästuhoiused, säästuraamatud, säästusertifikaadid või hoiusertifikaadid, mis ei ole rahaks vahetatavad või mille rahaks vahetatavus on teo- reetiliselt võimalik, kuid väga piiratud; säästuprogrammist või -lepingust tulenevad hoiused. Sellised hoiused on sageli seotud hoiustajapoolse kohustusega teha regulaarseid mak- seid ettenähtud perioodi jooksul, kusjuures makstud kapital ning tekkinud intressid ei ole kasutatavad teatud kindlaks määratud ajavahe- miku jooksul; d) hoiusetõendeid, mis on väljastatud hoiu-laenuühistute, ehitusettevõtte või krediidiühingu poolt ja mida mõnikord kutsutakse ka osakuteks ning mis on tagasiostetavad kohe peale vastava nõude esitamist või lühiajalise etteteatamisega; e) monetaarsete finantsinstitutsioonide kohustusteks olevatest finantstuletisinstrumentidest tulenevad marginaaltagasimaksed (vt lõik 5. 81. c); f) lühiajalised repolepingud, mis on monetaarsete finantsinstitutsioonide kohustused (4) (vt lõik 5. 81. d). 5. 47. Alamkategooria AF. 29 ei sisalda müüdavaid hoiu- ega säästusertifikaate. Need on klassifitseeritud kategoorias väärtpaberid peale aktsiate, välja arvatud finantstuletisinstrumendid (AF. 33). 5. 48. Alamkategooria AF. 29 sisaldab veel: a) keskpangas hoiul olevad ametlikud eküüd. See finantsvara koosneb eküüdest, mis on välja antud EMI poolt liikmesmaa keskpanga rahare- servide vastu eesmärgiga täita EMS kokkulepet. EMI ja Liikmesmaa keskpank võivad neid eküüsid omavahelistes arveldustes ning tehingu- tes. EMI võib lubada kolmandate riikide rahaorganitele ja rahvusvahelistele monetaarinstitutsioonidele staatust Muud Eküü Depositaa- rid (5); (4) SNA 1993 (11. 32, 11. 72 ja 11. 83) liigitab repolepingud laenudena, välja arvatud siis kui need puudutavad panga kohustusi ja on seotud riigi laiendatud rahapakkumi- sega. Viimasel juhul klassifitseeritakse repolepingud muude hoiuste all. (5) Euroopa Ühenduse asutamislepingu lisa “Euroopa Monetaarinstituudi põhikiri” artiklid 6. 2 ja 6. 3. 134 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd b) c) d) keskpanga finantsnõudeid ja kohustusi, mis tekivad väga lühiajalises finantsmehhanismis ja lühiajalises monetaarabimehhanismis kasuta- mise tõttu. Neid juhib EMI (6); finantsnõudeid IMFi vastu, mis on rahvusvaheliste reservide komponendid ja mis pole laenudena vormistatud. Need koosnevad IMFi liikme reservtranspositsioonist (reserve tranche position), mis tekib reservvarasse kuuluva osaliselt tasutud kvoodimakse ning fondi poolse liikmesrii- givaluuta netokasutuse vahena; kohustusi IMFi vastu, mis ei ole vaadeldavad laenudena. Need hõlmavad fondi krediidiressursi kasutamist IMFi Peamiste Ressursside Konto (General Resources Account) arvelt, mis näitab IMFi käes olevat rahvusliku valuuta kogust, mida vastav liikmesriik on kohustatud tagasi ostma. 5. 49. Muid hoiuseid võivad omada kõik sektorid ja välismaailm. Need on põhiliselt monetaarsete finantsinstitutsioonide ja välismaailma kohustused. Samuti võivad need olla ka teiste sektorite kohustused, näiteks valitsemissektori kohustused (vt lõigud 5. 74–5. 76). VÄÄRTPABERID PEALE AKTSIATE (F. 3) 5. 50. Definitsioon: Kategooria väärtpaberid peale aktsiate (F. 3) sisaldab kõiki tehinguid väärtpaberitega peale aktsiate (AF. 3), s. o siia kuuluvad esita- jainstrumendid, mis on enamasti rahaks vahetatavad (konverteeritavad) ning kaubeldavad või realiseeritavad teisesel turul, kus- juures need instrumendid ei anna nende omandajale omandiõigust emitendiks olevas institutsionaalses üksuses. 5. 51. Kategooria AF. 3 hõlmab finantsvara, mis on tüüpiliselt esindatud ringluseks mõeldud dokumentidega, mille nimi- ehk nominaalväärtus on määratletud nende väljaandmisel. See sisaldab veksleid, pikaajalisi võlakirju, hoiusesertifikaate, äriveksleid, tagatiseta võlakohustusi, finantstuleti- sinstrumente ja muid sarnaseid instrumente, millega tavaliselt kaubeldakse finantsturgudel (väärtpaberite, mille hulka ei kuulu aktsiad ja lae- nude eristamise kohta vt lõigud 5. 77–5. 80). 5. 52. Väärtpabereid peale aktsiate võivad finantsvarana hoida kõik sektorid ja välismaailm. Need on peamiselt finantsinstitutsioonide või kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtete sektori, keskvalitsuse, kohalike omavalitsuste ja välismaailma kohustused. 5. 53. Kategooria F. 3 on jaotatud kaheks finantstehingute (7) alamkategooriaks: a) väärtpaberid peale aktsiate, välja arvatud finantstuletisinstrumendid (F. 33); b) finantstuletisinstrumendid (F. 34). Väärtpaberid peale aktsiate, välja arvatud finantstuletisinstrumendid (F. 33) 5. 54. Definitsioon: Alamkategooria väärtpaberid peale aktsiate, välja arvatud finantstuletisinstrumendid (F. 33) sisaldab kõiki tehinguid väärtpaberi- tega peale aktsiate, välja arvatud tehingud finantstuletisinstrumentidega (AF. 33), s. o väärtpaberid peale aktsiate, mis annavad nende hoidjale tingimusteta õiguse saada fikseeritud või lepinguliselt määratud rahalist sissetulekut kupongimakse (intressi) kujul ja / või saada fikseeritud summa kindla(te)l kuupäeva(de)l või alates kuupäevast, mis on määratud vastava väärtpaberite emiteerimise ajal. 5. 55. Alamkategooria F. 33 võib vajaduse korral jagada kahte tehingute alampositsiooni: a) lühiajalised väärtpaberid peale aktsiate, välja arvatud finantstuletisinstrumendid (F. 331); b) pikaajalised väärtpaberid peale aktsiate, välja arvatud finantstuletisinstrumendid (F. 332). (6) Euroopa Ühenduse asutamislepingu lisa “Euroopa Monetaarinstituudi põhikiri” artikli 6. 1 teine lõik. (7) SNA 1993 (11. 79, 11. 80 ja 11. 81) soovitab mittekohustuslikku väärtpaberite, v. a aktsiad, tehingute kestvuse järgi alamklassifitseerimist lühiajalisteks (F. 31) ja pikaajalis- teks (F. 32). Samas näeb SNA 1993 (11. 82) ette mittekohustuslikku lisa-alamklassifitseerimist tehingutes väärtpaberitega peale aktsiate, näidates eraldi tehingud finantstu- letisinstrumentidega seal kus see on tähtis analüüsi ja poliitilika vaatenurgast. See teine võimalus on kasutusele võetud ESAs. See hõlbustab sidet alamkategooriaga võlaväärtpaberid, nagu on defineeritud “Maksebilansi käsiraamatus 1993”, mis jagab võlaväärtpaberid pikaajalisteks võlakirjadeks, rahatähtedeks, rahaturuinstrumenti- deks ja finantstuletisinstrumentideks. Koode F. 31 ja F. 32 ESAs ei kasutata vältimaks segiminekut SNA 1993 koodidega. 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 135 Lühiajalised väärtpaberid peale aktsiate, välja arvatud finantstuletisinstrumendid (F. 331) 5. 56. Definitsioon: Alampositsioon lühiajalised väärtpaberid peale aktsiate, välja arvatud finantstuletisinstrumendid (F. 331) sisaldab kõiki tehinguid lühiajaliste väärtpaberitega peale aktsiate, välja arvatud finantstuletisinstrumendid (AF. 331). Siia kuuluvad kõik lühiajalised väärtpaberid peale aktsiate (vt 5. 22), välja arvatud finantstuletisinstrumendid. 5. 57. Lühiajalised väärtpaberid peale finantstuletisinstrumentide lastakse tavaliselt välja alla nimi- ehk nominaalväärtuste. 5. 58. Alampositsioon AF. 331 sisaldab: a) b) riigikassa võlatähti ja teisi valitsemissektori poolt välja antud lühiajalisi veksleid, k. a selliseid, mis on välja makstud teiste monetaarsete finantsinstitutsioonide poolt täitmaks oma kohustuslike reservide nõudeid; finantsinstitutsioonide ning kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtete poolt välja antud rahaks vahetatavaid lühiajalisi veksleid. Selle dokumendi kohta kasutatakse palju erinevaid termineid: äripaber, äriveksel, lihtveksel, kaubaveksel, käskveksel ja hoiusesertifikaat; c) lühiajalised väärtpaberid, mis on välja antud koos pikaajaliste perioodiliselt emiteeritavate väärtpaberite lepingutega (NIFid); d) pangaaktsept (PA). PA puudutab kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtete poolt välja antud trattide (käskvekslite), ärivekslite või kaubavekslite aktsepteerimist finantsinstitutsioonide poolt ja viimaste tingimusteta lubadust maksta teatud summa teatud kuupäeval. PA on tingimusteta finantsnõudeks hoidja poolele ja tingimusteta kohustuseks seda aktsepteeriva finantsettevõtte poolele. Finantsinstitutsioonide vastastehing on tehing finantsettevõtte poolt antud lühiajalistes laenudes oma kliendile. Seetõttu soovitatakse, et PAd käsitletakse kui akt- septeeriva finantsettevõtte tegelikku kohustust ja hoidja finantsvara, isegi siis, kui ei toimu fondide (väärtpaberite) vahetamist. Selle soovi- tuse rakendamine eeldab paindlikkust, et saaks võtta arvesse erinevates riikides kasutatavat praktikat ja nende instrumentide erinevusi. 5. 59. Alampositsioon AF. 331 ei sisalda väärtpabereid, millede rahaks vahetatavus on teoreetiliselt võimalik, kuid praktikas väga piiratud ja mis on seetõttu klassifitseeritud alamkategooriates muud deposiidid (AF. 29) või lühiajalised laenud (AF. 41) (vt lõigud 5. 74–5. 76). Pikaajalised väärtpaberid peale aktsiate, v. a finantstuletisinstrumendid (F. 332) 5. 60. Definitsioon: Alampositsioon pikaajalised väärtpaberid peale aktsiate, v. a finantstuletisinstrumendid (F. 332) sisaldab kõiki tehinguid pikaaja- liste väärtpaberitega peale aktsiate, v. a finantstuletisinstrumendid (AF. 332). Siia kuuluvad kõik pikaajalised väärtpaberid peale aktsiate (vt 5. 22), v. a finantstuletisinstrumendid. 5. 61. Pikaajalised väärtpaberid antakse välja peamiselt koos kupongidega. 5. 62. Alampositsiooni AF. 332 alla kuuluvad: a) esitaja pikaajalised võlakirjad; b) eesõigusnõudeta pikaajalised võlakirjad, sageli nimetatud ka kui eesõigusnõudeta pikaajalised võlakohustused; c) pikaajalised võlakirjad valikulise aegumistähtajaga, millede pikkus on vähemalt aasta; d) tähtajatud või pidevaid / lõputud pikaajalised võlakirjad; e) muutuva intressimääraga võlakirjad (FRNe); f) indekseeritud väärtpaberid, kus tasumisele kuuluva võla põhiosa (ilma intressideta) on seotud hinnaindeksiga, kauba või teenuse hinnaga või valuutakursiga; g) pikaajalised oluliselt diskonteeritud võlakirjad (pikaajalised võlakirjad, mille väärtus on suuresti alla nimi- ehk nominaalväärtuse) ja pikaaja- lised null-kupongiga võlakirjad; h) pikaajalised eküüvõlakirjad. Selliseid pikaajalisi võlakirju emiteeritakse vähemalt kahel maal korraga ja need võivad algselt olla noteeritud valuutas, mis ei ole ühegi emiteeriva maa valuuta. Nende emiteerijaks sageli rahvusvaheliste finantsinstitutsioonide sündikaadid; i) j) eraviisiliselt emiteeritud pikaajalised võlakirjad, s. o pikaajalised võlakirjad, mis on investorite kahepoolse kokkuleppega piiratud, kuid on vähemalt potentsiaalselt edasimüüdavad. Kui nad seda ei ole, siis käsitletakse neid kui pikaajalisi laene; laenud, mis on de facto muutunud edasimüüdavateks, mis tähendab seda, et need on kaubeldavad üksnes organiseeritud järelturul ehk tei- sesel turul (vt lõik 5. 79); k) väärtpaberid, mis on tekkinud laenude konverteerimisest. Konverteerimine sisaldab kahte finantstehingut: väärtpaberite loomist; laenu likvideerimist ja uute 136 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd l) tagatiseta võlakohustused ja laenujäägid, mida saab konverteerida osakuteks — kas emiteeriva korporatsiooni või mõne muu korporat- siooni osakuteks — enne seda kui nad on konverteeritud. Konverteerimine sisaldab kahte finantstehingut: tagatiseta võlakohustuse või lae- nujäägi likvideerimist ja osaku emiteerimist. Vahetusoptsiooni — kui seda on võimalik eraldada pikaajalisest baasvõlakirjast — tuleks vaa- delda kui eraldiseisvat finantsaktivat, mis on klassifitseeritud alamkategoorias finantstuletisinstrumendid (AF. 34) (vt lõigud 5. 67 ja 5. 67. b); m) osakud ja aktsiad, mis annavad fikseeritud sissetuleku, kuid ei anna õigust osalemiseks ettevõtte likvideerimisel toimuvas jääkväärtuse jaga- mises, kaasaarvatud osalusõigust mitteandvad eelisaktsiad. 5. 63. Alampositsioon AF. 332 sisaldab veel finantsvara, mis on välja lastud kui osa laenude, hüpoteeklaenude, krediitkaartide deebetsaldode, saadaole- vate arvete ja muu vara väärtpaberistamisest. Mõnikord on selline uus väärtpaber välja antud asendamaks algset vara, mis on seeläbi edukalt likviidseks varaks muudetud. Teine võimalus on see, et algne vara on üle viidud mõnda teise institutsionaalsesse üksusesse ja need uued väärtpaberid asendavad algset vara esimese institutsionaalse üksuse bilansis. Sellisel juhul tuleb algset vara kirjendada selle uue institutsionaalse üksuse bilansis, kus see on arvel. 5. 64. Alampositsioon AF. 332 ei sisalda: a) tehinguid väärtpaberitega kui osa repolepingutest. Repolepingud on klassifitseeritud alamkategoorias muud hoiused (vt lõik 5. 46. f) või kategoorias laenud (vt lõik 5. 81. d) sõltuvalt sellest, millist institutsionaalset üksust nad puudutavad. Laenatud või tagasiostetav vara ei muuda bilanssi ja jääb klassifitseerituks AF. 332-s; b) tehinguid mittekaubeldavate väärtpaberitega. Need on klassifitseeritud alamkategoorias pikaajalised laenud; c) tehinguid mittekaubeldavate laenudega — kaasa arvatud sellised, mis on müüdud kolmandale osapoolele — kuid mille jaoks ei eksisteeri organiseeritud teisest turgu (vt lõik 5. 79). Finantstuletisinstrumendid (F. 34) 5. 65. Definitsioon: Alamkategooria finantstuletisinstrumendid (F. 34) sisaldab kõiki tehinguid finantstuletisinstrumentidega (AF. 34) s. o finantsvara, mis põhineb või on tuletatud erinevatest alusinstrumentidest. Alusinstrument on tavaliselt mõni teine finantsvara, kuid selleks võib olla ka kaup või indeks. 5. 66. Finantstuletisinstrumente vaadeldakse kui sekundaarinstrumente ja kuna nende loomise sagedane põhjus on riski vältimine, vaadeldakse neid ka kui riskikindlustusinstrumente. Ainult sellised sekundaarinstrumendid, millel on turuväärtus selle tõttu, et nad on kaubeldavad või võivad olla paigutatavad turule, on Süsteemi järgi finantsvara ja on klassifitseeritud alamkategoorias AF. 34 (vt 5. 05). 5. 67. Alamkategooria AF. 34 alla kuuluvad: a) b) kaubeldavad ja vabavahetusturu optsioonid (OTC). Optsioonid on tinglik vara, mis annab nende hoidjale õiguse, kuid mitte kohustuse osta (ostuoptsioon) või müüa (müügioptsioon) optsiooni emitendile finants- või mittefinantsaktivaid (baasobjekti) ettemääratud hinnaga (opt- sioonihinnaga) antud ajavahemiku jooksul (Ameerika optsioon) või antud kuupäeval (Euroopa optsioon). Optsiooni ostja maksab preemia (optsiooni hinna), et optsiooni kirjutaja kohustuks müüma või ostma määratud koguse alusvara või soetama — ostja nõudel — vastava tasu. Kokkuleppe kohaselt käsitletakse sellist kohustust kui optsioonikirjutaja kohustust, sest optsioonihind esindab optsioonikirjutaja ting- liku kohustuse väljaostuga seotud jooksvaid kulusid; garantiikirjad. Need on kaubeldavate optsioonide selline vorm, mis annab nende hoidjale õiguse osta garantiikirja emitendilt (tavaliselt on selleks ettevõte) kindla arvu aktsiaid või pikaajalisi võlakirju kindlatel tingimustel kindlal ajaperioodil. Siia kuuluvad ka valuutagarantiikir- jad, mille väärtus baseerub ühe valuuta kogusel ostmaks mingit muud valuutat garantiikirja aegumistähtajal või enne seda ning ka ristva- luutagarantiikirjad, mis on seotud kolmanda valuutaga. Kokkuleppe kohaselt tekib garantiikirja emitendile kohustus, mis on võrdne emi- tendi jooksvate kuludega seoses tingliku kohustuse väljaostmisega; c) futuurid, kuid ainult juhul kui nad omavad turuväärtust seetõttu, et nad on kaubeldavad või võivad olla hüvitatavad. Futuurid on kohustu- sed toimetada kohale või lasta kohale toimetada kindlaks määratud kogus standardset kaubaliiki; valuutavahetuskohustused; fikseeritud 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 137 hinnaga väärtpaberid kindla kohaletoimetamise kuupäevaga või perioodiga. Futuurid võivad põhineda pigem indeksitel kui kindlatel finants- või mittefinantsaktivatel; d) e) vahetuslepingud, kuid ainult juhul kui nad omavad turuväärtust seetõttu, et nad on kaubeldavad või võivad olla hüvitatud. Vahetuslepin- gud on lepingud kahe osapoole vahel, kes on nõustunud vahetama mingi aja jooksul ja vastavalt eelnevalt kindlaksmääratud reeglitele sama võlasummaga seotud maksevooge. Kaks kõige levinumat on intressi-vahetuslepingud ja valuutavahetuslepingud. Intressi-vahetuslepin- gud on intressimaksete vahetus erinevate intressitasemete alustel, nagu näiteks fikseeritud tase ujuvale tasemele, kaks erinevat ujuvat taset, fikseeritud tase ühel valuutal ja ujuv tase teisel valuutal jne (vt lõik 4. 47). Valuutavahetuslepingud on seotud kahe erineva valuuta kindla koguse vahetusega koos hilisemate tagasimaksetega kusjuures viimased hõlmavad nii ajaliselt varem kindaks määratud intresside kui valuuta tagasimaksete voogusid; tähtajakasvikuga lepingud (FRA), kuid ainult juhul kui neil on turuväärtus seetõttu, et nad on kaubeldavad või võivad olla hüvitatavad. Tähtajakasviku lepingud on lepingud kahe osapoole vahel nõusolekuga maksta kindlaksmääratud kuupäeval teatud määraga intresse ting- liku põhiara eest, mida kunagi pole tegelikult vahetatud. Lepingu eesmärgiks on kaitsta end intressimäärade muutuse eest. Maksed on sõl- tuvuses tähtajakasviku lepingus oleva intressimäära ja tegeliku, kokkuleppes määratud kuupäeva turumäära taseme erinevusest. Neid kajas- tatakse Süsteemis kui tulu omandilt (vt lõik 4. 47). 5. 68. Alamkategooria AF. 34 ei sisalda: a) alusinstrumente, millel finantstuletisinstrumendid baseeruvad; b) finantstuletisinstrumentidega seotud tagasimakstavaid marginaalseid makseid. Need klassifitseeritakse muude deposiitide (AF. 29) (vt lõik 5. 46. e) või laenude (AF. 4) (vt lõik 5. 81. c) alla, sõltuvalt sellest, millist institutsionaalset üksust nad puudutavad; c) teiseseid instrumente, mis ei ole turul kaubeldavad ega saa olla hüvitatavad turul. LAENUD (F. 4) 5. 69. Definitsioon: Kategooria laenud (F. 4) sisaldab kõiki tehinguid laenudega (AF. 4), s. o finantsvara, mis on loodud, kui kreeditorid laenavad res- sursse kas otse või läbi vahendajate deebitoridele ning mis on kinnitatud mitteedasimüüdavate dokumentidega või ei ole doku- mentidega kinnitatud. 5. 70. Laenu iseloomustavad peamiselt järgmised omadused: a) laenutingimused on kas fikseeritud laenu andva finantsettevõtte poolt või on tekkinud läbirääkimise käigus laenu andja ja -võtja vahel otse või läbi vahendaja; b) laenu alustaja on valdavalt laenuvõtja; c) laen on tingimusteta võlgnevus laenuandjale, mis tuleb tagasi maksta laenu aegumistähtajal ja mis kannab intressi. 5. 71. Kategooria F. 4 võib jagada vajaduse korral kaheks finantstehingute alamkategooriaks: a) lühiajalised laenud (F. 41); b) pikaajalised laenud (F. 42). Lühiajalised laenud (F. 41) 5. 72. Definitsioon: Alamkategooria lühiajalised laenud (F. 41) sisaldab kõiki tehinguid lühiajaliste laenudega (AF. 41). Siia kuuluvad lühiajalise tähta- jaga laenud (vt 5. 22) ja nõudmisel tagasimakstavad laenud. Pikaajalised laenud (F. 42) 5. 73. Definitsioon: Alamkategooria pikaajalised laenud (F. 42) sisaldab kõiki tehinguid pikaajaliste laenudega (AF. 42). Siia kuuluvad pikaajalise tähta- jaga laenud (vt 5. 22). 138 5. 74. ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd Laenutehingute (F. 4) eristamine hoiustega seotud tehingutest (F. 22, F. 29) võib tihti põhineda selle määratlemisel, kes on tehingu algataja. Juhul kui algatajaks on laenuvõtja, klassifitseeritakse tehing kategooria laenud all. Kui algatajaks on aga laenuandja, klassifitseeritakse tehing ühes kahest hoiuste alamkategoorias. Siiski, algatajaks olemine on tihti tõlgendamise küsimus. 5. 75. Kokkuleppe kohaselt on lühiajalised laenud, mis on antud residendist või mitteresidendist monetaarsetele finantsinstitutsioonidele, klassifitseeri- tud ühes hoiuste alamkategoorias (AF. 22, AF. 29), ja lühiajalised hoiused, aktsepteeritud muude residendist või mitteresidendist institutsionaal- sete üksuste poolt kui monetaarsed finantsinstitutsioonid, on tavaliselt klassifitseeritud alamkategoorias lühiajalised laenud (AF. 41). Seega, hoiu- sed on ülekaalukalt residendist ja mitteresidendist monetaarsete finantsinstitutsioonide kohustused (vt lõigud 5. 44 ja 5. 49), samal ajal kui monetaarsed finantsinstitutsioonid ei oma tavaliselt lühiajalisi laenukohustusi Süsteemisiseselt. 5. 76. Nimetatud lepetele on kasulik lubada mõningaid erandeid. Näideteks on valitsemissektori säästuhoiused ning mitterahalise kulla vahetuslepin- gud monetaarsete finantsinstitutsioonide vahel (vt lõik 5. 81. e) (8). 5. 77. Laenutehingute (F. 4) eristamine tehingutest väärtpaberitega peale aktsiate (F. 3) võib baseeruda finantsvara kaubeldavuse ulatusel või viisil. 5. 78. Väärtpaberite emiteerimine on seotud paljude sarnaste dokumentidega, millest igaüks esindab kindlat summat ning mis kõik koos annavad kogulaenusumma. Võrreldes eelnevaga tõestab laenu tavaliselt üks dokument ja tehing laenudega toimub ühe kreeditori ja ühe deebitori vahel. Siiski, sündikaatlaenude korral on tegemist mitme kreeditoriga. 5. 79. Eksisteerib ka laenudega kauplemine. Siiski, individuaallaenudega kaubeldakse vähe. Juhul kui laen muutub kaubeldavaks organiseeritud turul, tuleb seda klassifitseerida kategoorias väärtpaberid peale aktsiate. Tavaliselt on see seotud algse laenu täieliku ümberkonverteerimisega (ümber- laenustamisega) (vt lõigud 5. 62. j ja 5. 62. k). 5. 80. Standardseid laene pakuvad enamasti finantsinstitutsioonid ja need antakse tihti kodumajapidamistele. Finantsinstitutsioonid dikteerivad tingi- mused ja kodumajapidamistel jääb üle neid ainult kas aktsepteerida või mitte. Mittestandardse laenu tingimused on tavaliselt kreeditori ja dee- bitori vahelise läbirääkimise tulemus. See on tähtis kriteerium, mis aitab eristada mittestandardseid laene ja väärtpaberiteid peale aktsiate. Avali- kult müüdavate väärtpaberite emiteerimisel dikteeritakse emiteerimistingimused laenu võtja poolt, võimalik, et pärast konsulteerimist pangaga / juhtivasjatundjaga. Väärtpaberite eraviisilisel emiteerimisel peavad kreeditor ja deebitor siiski läbirääkimisi emiteerimistingimuste üle (vt lõik 5. 62. i). 5. 81. Kategooria AF. 4 sisaldab: a) jooksevkonto saldosid, näiteks grupisiseseid kontosid kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtete ja nende mitteresidendist tütarette- võtete vahel, kuid ei sisalda jääke, mis on monetaarsete finantsinstitutsioonide kohustused ja sealjuures klassifitseeritud hoiuste alamkate- gooria all; b) töötajate kontosid, mis on seotud nende osalusega ettevõtte kasumi jaotamises; c) finantstuletisinstrumentide tagasimakstavaid marginaalmakseid, mis on institutsionaalsete üksuste, v. a monetaarsete finantsinstitutsioonide, kohustused (vt lõik 5. 46. e); d) lühiajalisi repolepinguid, mis on institutsionaalsete üksuste, v. a monetaarsete finantsinstitutsioonide, kohustused (vt lõik 5. 46. f), ja pikaaja- lisi repolepinguid; e) laene, mis tekivad mitterahalise kulla vahetuslepingutega seoses. Need lepingud puudutavad mitterahalise kulla ajutist vahetust hoiusteks. Nende majanduslik sisu on sarnane tagatisega laenudele, mille puhul kulla ostja varustab müüjat lepingu perioodil ettemaksetega, mis tagatakse kullaga ning kes vastutasuks saab kindla tasu kui kuld on tagasi ostetud; f) laene, mis on pangaaktseptide vastandiks (vt lõik 5. 58. d); (8) Vahetuslepingud keskpanga ja muude monetaarsete finantsinstitutsioonide vahel mille puhul keskpank ostab teistelt monetaarsetelt finantsinstitutsioonidelt välisvaluutat vastutasuks hoiuse eest keskpangas koos kohustusega soovitada hilisemal kuupäeval vastupidine tehing. Sellised tehingud ei ole klassifitseeritud kateegooria laenud all. See on erinevus 1993 SNAst (11. 33). 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 139 g) kapitalirenti ja järelmaksulepinguid (9); h) laene kaubanduskrediitide finantseerimiseks; i) j) hüpoteeklaene; tarbijakrediite; k) automaatkrediite; l) osamakselaene; m) laene, mida makstakse teatud kohustuste täitmise tagatiseks. 5. 82. Kategooria AF. 4 sisaldab veel: a) finantsnõudeid või -kohustusi, mis tekivad keskpika tähtajaga finantsabist liikmesmaade maksebilansile. Neid laene juhib EMI (10); b) finantsnõuded IMF vastu, mis on seotud laenudega laenuvõtmise üldlepingu (GAB) alusel või liikmetele antavate eriliste tingimustega (SBA). Kohustused IMF vastu, mis on seotud laenudega Struktuurimuudatuste Krediidiliini (SAF), Struktuurimuudatuste Laiendatud Krediidiliini (ESAF) või Usaldusfondi (Trust Fund) alusel. 5. 83. Kategooria AF. 4 ei sisalda: a) muid saada- / makstaolevaid arveid (AF. 7), kaasa arvatud kaubanduskrediidid ja -ettemaksed (AF. 71); b) finantsvara ja -kohustusi, mis tekivad kinnisvara omamisest mitteresidentide poolt, näiteks maa ja ehitised. Need on klassifitseeritud alam- positsioonis muud osakud (AF. 513) (vt lõik 5. 95. f). 5. 84. Laenud võivad olla kõikide sektorite ja välismaailma finantsvara või -kohustused. Siiski, monetaarsed finantsinstitutsioonid ei oma Süsteemis tavaliselt lühiajalisi laenukohustusi. 5. 85. Alamkategooriad lühiajalised laenud ja pikaajalised laenud ei ole Süsteemis jaotatud alampositsioonideks. Sellest hoolimata võib olla kasulik jaotada pikaajalised laenud tarbijakrediidiks (11), hüpoteeklaenuks (12) ja muudeks laenudeks. AKTSIAD JA MUUD OSAKUD (F. 5) 5. 86. Definitsioon: Kategooria aktsiad ja muud osakud (F. 5) sisaldab endas kõiki tehinguid aktsiate ja muude osakutega (AF. 5) s. o finantsvara, mis esindab omandiõigust ettevõttes või kvaasikorporatiivses ettevõttes. See finantsvara annab omanikule õiguse saada osa ettevõtte või kvaasikorporatiivse ettevõtte kasumist ning ettevõtte likvideerimisel osa selle netovarast (13). Süsteem ei kajasta müügiks pakutud, kuid emissiooni käigus märkimata jäänud aktsiaid. Aktsiad ja muud osakud eemaldatakse käibest, kui emitent ostab need tagasi või kui need vahetatakse ettevõtte likvideerimisel ettevõtte netovara vastu. (9) Vt II lisa “Kestvuskaupade entimine ja järelmaksuga ost”. (10) Euroopa Ühenduse asutamislepingu lisa “Euroopa Monetaarinstituudi põhikiri” artikli 6. 1 kolmas lõik. (11) Tarbijakrediit on laen, mis on antud kodumajapidamistele, mis selliste tehingute korral tegutsevad väljaspoole nende äri ja elukutset jäävatel eesmärkidel. Hüpotee- klaene finantseerimaks maja ehitust või ostu (nende hulgas sildlaenud) siia ei loeta. Selle mõte on, et tarbijakrediit on ainult kodumajapidamiste poolt individuaalselt tarbitavate kaupade või teenuste ostmiseks kasutatud krediit. Riikide praktika võib vajaduse korral tingida erineva definitsiooni. (12) Hüpoteeklaenud on pikaajalised laenud, mis on tagatud maja — mida kasutab laenu võtja isiklikult — pantimisega. Riikide praktika võib tingida vajaduse korral eri- neva definitsiooni. (13) Ettevõtte likvideerimise netovaraks nimetatakse ettevõtte koguvara miinus kõik need kohustused, mis ei ole omanike enda ettevõttessse tehtud investeeringutest tekki- nud. 140 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd 5. 87. Kategooria F. 5 on jaotatud kahte finantstehingute alamkategooriasse: a) aktsiad ja muud osakud, v. a investeerimisfondide osakud (F. 51); b) investeerimisfondide osakud (F. 52). Aktsiad ja muud osakud, v. a investeerimisfondide osakud (F. 51) 5. 88. Definitsioon: Alamkategooria aktsiad ja muud osakud, v. a investeerimisfondide osakud (F. 51) sisaldab kõiki tehinguid aktsiate ja muude osa- kutega, v. a investeerimisfondide osakutega (AF. 51), s. o finantsvaraga peale investeerimisfondide aktsiate, mis esindavad ettevõ- tete või kvaasikorporatiivsete ettevõtte omandiõigust. See finantsvara annab nende omanikule õiguse saada osa ettevõtete või kvaasikorporatiivsete ettevõtte kasumist ning korporatsiooni likvideerimisel osa selle netovarast. 5. 89. Alamkategooria F. 51 võib vajaduse korral jagada finantstehingute alampositsioonideks: a) noteeritud aktsiad, v. a investeerimisfondide osakud (F. 511); b) noteerimata aktsiad, v. a investeerimisfondide osakud (F. 512); c) muud osakud (F. 513). Noteeritud aktsiad, v. a investeerimisfondide osakud (F. 511) ja noteerimata aktsiad, v. a investeerimisfondide osakud (F. 512) 5. 90. Definitsioon: Alampositsioon noteeritud aktsiad, v. a investeerimisfondide osakud (F. 511) sisaldab endas kõiki tehinguid noteeritud aktsiatega, v. a investeerimisfondide osakutega (AF. 511) ja alampositsioon noteerimata osakud, v. a investeerimisfondide osakud (F. 512) sisal- dab kõiki tehinguid noteerimata aktsiatega, v. a investeerimisfondide osakutega (F. 512). Sisuliselt kaubeldavate väärtpaberite vor- mis esinevad aktsiad peegeldavad soodustatud isikute omandilist huvi ettevõtte põhikapitalis. Alampositsioon AF. 511 katab selli- sed aktsiad, mille hind on noteeritud tunnustatud väärtpaberibörsil või mõnel muul teisesel turul, ja alampositsioon AF. 512 hõl- mab selliseid aktsiaid, mis ei ole noteeritud. 5. 91. Alampositsioonide AF. 511 ja AF. 512 alla kuuluvad: a) b) piiratud vastutusega ettevõtete kapitali aktsiad. Need on väärtpaberid, mis annavad nende hoidjale kaasomaniku staatuse ja õiguse nii osale kogu jaotatavast kasumist kui likvideerimise korral osale netovarast; lunastatud aktsiad piiratud vastutusega ettevõtetes: need on aktsiad, mille kapital on tagasi makstud, kuid mis on jäetud omanike kätte kes jätkavad kaasomanikena ning mis annavad õiguse järele jäänud kasumile peale seda, kui dividendid on makstud registreeritud kapitalile. Samuti annavad need õiguse osale ettevõtte likvideerimisel tekkida võivast ülejäägist, st netovara miinus järgi jäänud registreeritud kapital; c) piiratud vastutusega ettevõtete poolt emiteeritud dividendi aktsiad. Need on väärtpaberid, mis: 1) olenevalt riigist ja tekkimise asjaoludest omavad suurt arvu nimetusi, nagu asutajaaktsia, kasumiaktsia, dividendiaktsia jne ning mis ei ole registreeritud kapitali osa; 2) 3) ei anna nende omanikele kaasomaniku staatust selle otseses tähenduses (õigust registreeritud kapitali tagasimaksetele, õigust kapita- lihüvitusele, hääleõigust aktsionäride koosolekul); annavad nende omanikule õiguse igasugusele kasumile, mis jääb järgi peale registreeritud kapitalile makstud dividende ning samuti osale likvideerimisel moodustunud ülejäägist; d) eelisaktsiaid või -osakuid, mis annavad õiguse osaleda jääkväärtuse jaotamisel ettevõtte likvideerimise korral. Need võivad olla noteeritud või noteerimata tunnustatud väärtpaberibörsil. 5. 92. Alampositsioonid AF. 511 ja AF. 512 ei sisalda: a) aktsiaid, mida pakutakse müügiks siis kui neid pole veel emiteeritud. Neid süsteemis ei kajastata; b) aktsiateks konverteeritavaid laenuosakuid ja tagatiseta võlakohustusi. Neid näidatakse alamakategoorias AF. 33 kui nad on konverteeritud (vt lõik 5. 62. l); c) täisühingu osakuid inkorporeeritud osaühingutes. Need on klassifitseeritud alampositsioonis AF. 513; d) valitsuse investeeringud nende rahvusvaheliste organisatsioonide kapitali, mis on õiguslikult asutatud aktsiaseltsidena. Need on klassifitsee- ritud alampositsioonis AF. 513 (vt lõik 5. 95. c). 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 141 5. 93. Alampositsioonid F. 511 ja F. 512 ei sisalda boonusaktsiaid, s. o uute aktsiate ülekandmist aktsiate omanikele vastavalt nende portfellide suuru- sele. Sellist emiteerimist, mis ei muuda ettevõtte kohustusi osanike vastu ega osanike vara osa proportsiooni ettevõttes, ei loeta finantstehin- guks ega kajastata süsteemis (vt lõik 6. 56). Sama kehtib ka aktsiate splittimise kaudu toimuva emissiooni korral. Muud osakud (F. 513) 5. 94. Definitsioon: Alampositsioon muud osakud (F. 513) sisaldab kõiki tehinguid muude osakutega (AF. 513) s. o kõiki osakute muid liike, mida ei ole klassifitseeritud alampositsioonides AF. 511 ja AF. 512 ning alamkategoorias AF. 52. 5. 95. Alampositsioon AF. 513 sisaldab: a) kõiki ettevõtete osakute liike, mis ei ole aktsiad: 1) piiramatu vastutusega äripartnerite omakapital täisühingus; 2) piiratud vastutusega ettevõtete osakuid, mille omanikud on partnerid kuid mitte osanikud; 3) iseseisva juriidilise isikuna käsitletava liht- või piiratud osaühingusse investeeritud kapitali; 4) iseseisva juriidilise isikuna käsitletavasse ühistusse investeeritud kapitali; b) c) valitsemissektori poolt tehtud investeeringuid selliste avaliku sektori ettevõtete kapitali, mille kapital ei ole jagatud aktsiateks ja mis on vas- tava õigusaktiga määratletud kui iseseisvad juriidilised isikud. (vt lõik 2. 16. c); valitsuse investeeringuid rahvusvaheliste ja riikidevaheliste organisatsioonide kapitali, ainuerandina IMF, määratletud kui aktsiakapitaliga ettevõtted (näiteks Euroopa Investeerimispank); isegi kui need on juriidiliselt d) riikide keskpankade osamakseid EMI-le (Euroopa Rahainstituut) (14); e) kvaasikorporatiivsetesse finantsinstitutsioonidesse ning kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvatesse kvaasikorporatiivsetesse ettevõtetesse investeeritud kapitali (vt lõik 2. 13. f). Selliste investeeringute summa vastab uutele investeeringutele (rahas või natuuras), millest lahutatakse igasugused kapitali mahaarvamised (vt lõik 4. 61); f) sellist finantsvara, mida mitteresidendist üksusel on tinglike residendist üksuste vastu (vt lõik 2. 15) ja vastupidi. Investeerimisfondide osakud (F. 52) 5. 96. Definitsioon: Alamkategooria investeerimisfondide osakud (F. 52) sisaldab kõiki tehinguid investeerimisfondide osakutega (AF. 52), s. o osaku- tega, mis on emiteeritud spetsiifiliste finantsinstitutsioonide poolt, millede ainueesmärk on kogutud vara investeerida raha- ning kapitaliturgudel ja / või kinnisvarasse. 5. 97. Alamkategooria AF. 52 sisaldab finantsinstitutsiooni poolt emiteeritud osakuid, mida olenevalt riigist, kutsutakse investeerimisfondideks (ingl k mutual funds) (siia kuuluvad ka investeerimisühingud, ingl k investment trusts) ja usaldusfondid (ingl k unit trusts) ja muudeks kollektiivseteks investeerimisskeemideks (nt UCITS). Need fondid võivad olla avatud, poolavatud või kinnised. Nende osakud võivad olla noteeritud või noteeri- mata. Kui nad on noteerimata, siis on nad tavaliselt nõude korral tagasiostetavad väärtuses, mis vastab nende osatähtsusele selle finantsette- võtte omavahendites. Need omavahendid on regulaarselt ümberhinnatud nende erinevate komponentide turuhinna põhjal. KINDLUSTUSTEHNILISED ERALDISED (15) (F. 6) 5. 98. Definitsioon: Kategooria kindlusetustehnilised eraldised (F. 6) sisaldab kõiki tehinguid kindlustustehniliste eraldistega (AF. 6), s. o kindlustusselt- side ning (iseseisvate ja mitteiseseisvate) pensionifondide tehnilisi eraldisi (provisjone) kindlustusvõtjate ja soodustatud isikute vastu, nagu on määratud Nõukogu Direktiiviga 91/674/EMÜ 19. detsembrist 1991 kindlustustegevuse aastaaruannete ja konsoli- deeritud aruannete kohta (16). (14) Euroopa Ühenduse asutamislepingu lisa “Euroopa Monetaarinstituudi põhikiri” artikkel 16. 2. (15) Vt III lisa “Kindlustus”, sotsiaalkindlustuse ja muu kindlustuse kirjeldust. (16) EÜT L 374, 31. detsember 1991, lk 7-31. 142 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd 5. 99. Kategooria AF. 6 hõlmab: a) kodumajapidamiste netoväärtust elukindlustuseraldistes; b) kodumajapidamiste netoväärtust pensionifondide eraldistes; c) kindlustuspreemiate ettemakseid; d) rahuldamata nõuete eraldisi. 5. 100. Kindlustustehnilised eraldised on finantsvara: a) kindlustusvõtjaile — kui on tegemist kodumajapidamiste netoväärtusega elukindlustuse eraldistes, pensionifondide eraldistes ja kindlustus- preemiate ettemaksetega; b) soodustatud isikuile — kui on tegemist rahuldamata nõuete katmiseks mõeldud eraldistega. 5. 101. Kindlustustehnilised eraldised on kohustuseks: a) alamsektorisse kindlustusseltsid ja pensionifondid kuuluvatele elu- või kahjukindlustusseltsidele ja iseseisvatele pensionifondidele (S. 125); b) mitteiseseisvatele pensionifondidele, mis kuuluvad samasse sektorisse neid loonud institutsionaalsete üksustega. Eraldised või tööandjate poolt loodud sarnased fondid tagamaks oma töötajatele pensioni (mitteiseseisvad pensionifondid) sisalduvad vaid sel juhul kategoorias AF. 6, kui nende vahendite määramisel on kasutatud samasuguseid meetodeid, mida rakendavad kindlustusseltsid ja iseseisvad pensionifondid. Muul juhul on need eraldised kaetud neid asutanud institutsionaalse üksuse poolt emiteeritud aktsiate või muude osakutega. 5. 102. Kategooria AF. 6 ei sisalda eraldisi, mis on loodud alamsektoris sotsiaalkindlustusfondid (S. 1314) klassifitseeritud institutsionaalsete üksuste poolt. Süsteemis ei ole need eraldised alamsektori sotsiaalkindlustusfondid kohustusteks. 5. 103. Kategooria F. 6 on jaotatud kahte finantstehingute alamkategooriasse: a) kodumajapidamiste elukindlustuseraldiste ja pensionifondide eraldiste netoväärtus (F. 61); b) kindlustuspreemiate ettemaksed ja eraldised rahuldamata nõuete katmiseks (F. 62). Kodumajapidamiste elukindlustuseraldiste ja pensionifondide eraldiste netoväärtus (F. 61) 5. 104. Definitsioon: Alamkategooria kodumajapidamiste elukindlustuseraldiste ja pensionifondide eraldiste netoväärtus (F. 61) sisaldab kõiki tehinguid kodumajapidamiste elukindlustuseraldiste ja pensionifondide eraldiste netoväärtusega (AF. 61). See on antud alal tegutsevates ettevõtetes ja kvaasikorporatiivsetes ettevõtetes olev vara, mis on talletatud nõuete maksmiseks ja kahjude korvamiseks juhul kui kindlustusnõuete maksmise tingimused on täidetud. 5. 105. Alamkategooria F. 61 on jagatud kaheks tehingute alampositsiooniks: a) kodumajapidamiste elukindlustuseraldiste netoväärtus (F. 611); b) kodumajapidamiste pensionifondide eraldiste netoväärtus(F. 612). Kodumajapidamiste elukindlustuseraldiste netoväärtus (F. 611) 5. 106. Definitsioon: Alampositsioon kodumajapidamiste elukindlustuseraldiste netoväärtus (F. 611) koosneb kõikidest tehingutest kodumajapidamiste elukindlustuseraldiste netoväärtusega (AF. 611). Need on kahjukindlustuseraldised ja kogumiskindlustuseraldised, mille väärtus lisatakse kogumiskindlustusele või sarnasele kindlustusskeemile tähtpäev saabumisel. 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 143 5. 107. Alampositsioon AF. 611 sisaldab elukindlustuseraldisi, eraldisi elukindlustuspreemiateks ja elukindlustusmaksete allahindlusteks ning elukindlus- tustehnilisi eraldisi juhul kui investeeringute risk lasub kindlustusvõtjatel, nagu on määratletud artiklites 27, 29 ja 31 Nõukogu Direktiivis 91/ 674/EMÜ 19. detsembrist 1991 kindlustustegevuse aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta. 5. 108. Tehingud kodumajapidamiste netoväärtusega elukindlustuseraldistes koosnevad lisandunud summad miinus mahaarvatud summad ja need tuleb eristada sellistest nominaalsetest kapitalikasumitest / -kahjumitest, mis saadakse kindlustusseltsi investeeringutest (vt lõik 6. 57). Lisandunud summad on: a) jooksval arvestusperioodil reaalselt kogutud kindlustuspreemiad; b) pluss see osa lisandpreemiatest, mis saadakse kodumajapidamistest kindlustusvõtjate kindlustuseraldiste investeeringutest; c) miinus elukindlustuse teenustasud. Vähendused koosnevad: a) kogumiselukindlustuse ja sarnaste kindlustuste kindlustusvõtjatele kindlustuse tähtpäeva saabumisel maksta olevad summad ning soodusta- tud isikuile kindlustusvõtja surma korral makstavad summad; b) pluss summad, mis on makstud poliisi tagasiostu korral enne tähtpäeva saabumist. 5. 109. Elukindlustuseraldised on residendist ja mitteresidendist kodumajapidamiste finantsvara ning residendist või mitteresidendist kindlustusseltside kohustused. Kui näiteks ettevõte teeb oma töötajaile grupikindlustuse, siis on töötajad — mitte tööandja — kreeditorideks, sest neid vaadeldakse kui tege- likke kindlustusvõtjaid. Kodumajapidamiste pensionifondide eraldiste netoväärtus (F. 612) 5. 110. Definitsioon: Alampositsioon kodumajapidamiste pensionifondide eraldiste netoväärtus (F. 612) koosneb kõikidest tehingutest kodumajapida- miste pensionifondide eraldiste netoväärtusega (AF. 612). S. o tööandjate ja / või töötajate poolt või grupi mittepalgaliste tööta- jate poolt loodud iseseisvate ja mitteiseseisvate pensionifondide tehnilised eraldised kindlustamaks palga eest töötavaid töövõt- jaid või mittepalgalisi töötajaid pensioniga. 5. 111. Tehingud kodumajapidamiste netoväärtusega pensionifondide eraldistes koosnevad lisandunud summadest ja mahaarvatud summadest, mis tuleb eristada sellistest nominaalsetest kapitalikasumitest / -kahjumitest, mis saadakse pensionifondi investeeringutest (vt lõik 6. 57). Lisandunud summad on: a) arvestusperioodil tööandjate, palga eest töötavate töövõtjate, mittepalgaliste töötajate või muu institutsionaalse üksuse poolt tegelikult makstud pensionimaksed üksikisikute või kodumajapidamiste eest, kellel seejärel tekivad nõuded pensionifondi vastu; b) pluss lisatulu, mis saadakse pensionisaaja kodumajapidamise pensionifondide eraldiste investeerimisest; c) miinus fondi juhtimisperioodi teenustasud. Mahaarvamised on: a) pensionäridele või nende ülalpeetavatele makstavad perioodilised maksed või muud soodustused; 144 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd b) pluss pensionile jäämise puhul makstavad ühekordsed toetused. 5. 112. Mitteiseseisvate pensionifondide vara ülekandumine sektoris iseseisvad pensionifondid ja kindlustusseltsid (S. 125) klassifitseeritud iseseisvatesse pensionifondidesse ei ole tehing kodumajapidamiste netoväärtusega pensionifondide eraldistes sel juhul, kui tulemuseks on ühe fondi muutu- mine teiseks. Selliseid sündmusi kajastatakse muu vara mahumuutuse konto kategoorias muutused sektori klassifitseerimises ja struktuuris (K. 12. 1) (vt lõik 6. 30). 5. 113. Pensionifondide eraldised on residendist ja mitteresidendist kodumajapidamiste finantsvara, mitte aga neid juhtivate institutsionaalsete üksuste finantsvara. Kindlustuspreemiate ettemaksed ja rahuldamata nõuete eraldised (F. 62) 5. 114. Definitsioon: Alamkategooria kindlustuspreemiate ettemaksed ja rahuldamata nõuete eraldised (F. 62) koosneb kõikidest tehingutest kindlus- tuspreemiate ettemaksetega ja rahuldamata nõuete eraldistega (AF. 62). Need on kindlustusseltside ning (iseseisvate ja mitteise- seisvate) pensionifondide tehnilised eraldised, mis sisaldavad: a) seda osa brutopreemiatest, mis järgmisel arvestusperioodil läheb väljajagamisele (kindlustuspreemiate ettemaksed); b) arvestusperioodi lõpuks toimunud sündmuste maksimaalset hinnangulist nõuete — esildatud või mitte — rahuldamise kogumaksumust miinus need summad, mis on juba välja makstud. 5. 115. Kindlustuspreemiate ettemaksed on tingitud sellest, et üldjuhul makstakse kindlustusmaksed kindlustusperioodi alguses ja kindlustusperiood ning arvestusperiood on üldiselt erinevad. Seetõttu kui arvestusperioodi lõpus koostatakse lõppbilanss, siis osa eelneval arvestusperioodil maks- tud kindlustuspreemiatest katavad tuleva perioodi riske. Kindlustuspreemiate ettemaksed määratakse olemasoleva kindlustusriski ja järgi jäänud kindlustusperioodi suhte abil. Kindlustuspreemiate ettemaksed kindlustusvõtjate ja kindlustusseltside vahelisi tehinguid kirjendaval finantskontol koosnevad nendest arvestus- perioodil makstud maksetest, mille eesmärk on katta järgmise perioodi riske. 5. 116. Kindlustuspreemiate ettemaksed on kindlustusvõtjate finantsvara. Kui need ettemaksed on seotud elukindlustusega, siis kindlustusvõtjateks on residendist või mitteresidendist kodumajapidamised. Kui need ettemaksed on seotud kahjukindlustusega, siis kindlustusvõtjad võivad kuuluda ükskõik millisesse sektorisse (k. a välismaailm). Kindlustusvõtjate poolt makstud kindlustuspreemiad või sotsiaalmaksed võib võtta selleks kritee- riumiks, mille alusel jagada kindlustuspreemiate ettemaksed sektorite ning välismaailma vahel. 5. 117. Eraldised rahuldamata nõuete katmiseks on loodud selleks, et neid kasutada selliste maksmata nõuete rahuldamiseks, mille suhtes pole veel saa- vutatud kokkulepet, näiteks seetõttu, et nõue on vaidlustatud. Kindlustusseltside poolt heakskiidetud nõuete rahuldamist käsitletakse vahetult sündmuse toimumise järel toimunud maksena, olenemata sellest kui kaua kestab vaidlustatud nõude rahuldamine. 5. 118. Eraldised rahuldamata nõuete katteks on soodustatud isikute — kes võivad kuuluda ükskõik millisesse sektorisse (k. a välismaailm) — finants- vara. 5. 119. Alamkategooria sisaldab ettemakstud preemiate eraldisi, muid tehnilisi eraldisi, rahuldamata nõuete ja tasanduseraldisi, nagu on määratletud artiklites 25, 26, 28 ja 30 Nõukogu Direktiivis 91/674/EMÜ 19. detsembrist 1991 kindlustustegevuse aastaaruannete ja konsolideeritud aruan- nete kohta. MUUD SAADA- / MAKSTAOLEVAD ARVED (F. 7) 5. 120. Definitsioon: Kategooria muud saada- / makstaolevad arved (F. 7) koosneb kõikidest tehingutest muude saada- / makstaolevate arvetega (AF. 7). Siia kuuluvad finantsnõuded, mis tekivad kui finants- või mittefinantstehingute vastastehingud seoses ajalise erinevusega tehingu ja tehinguga seotud makse vahel. 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 145 5. 121. Kategooria F. 7 sisaldab tehinguid finantsnõuetega, mis tulenevad kauba või teenuse saamise, jaotustehingu või finantsvara teisese turustamisega seotud enneaegsest või hilinenud maksest. Need nõuded koosnevad sellistest maksetest, millede tähtaeg on saabunud, kuid mis pole veel laeku- nud. Siia kuuluvad ka võlgnevused, mis on seotud tulude tekkepõhise arvestusega ning hilinenud väljamaksetega. 5. 122. Kategooria F. 7 ei sisalda: a) statistilisi vahesid, v. a ajastatuse tingitud vahed kaupade või teenustega seotud tehingute, jaotustehingute või finantstehingute ja nendele vastavate maksete vahel; b) makseid, mille klassifitseerimiseks puudub vajalik informatsioon. Klassifitseerimine peab põhinema mingil kasutataval informatsioonil; c) makseid, mille olemusest ei ole midagi teada; d) maksebilansi rida muud, kus kajastatakse neto vigu ja vahesid; e) mingisse muusse kategooriasse kui F. 7 kuuluva vara loomise või kohustuste eest tasumisega seotud varased ja hilinenud maksed (kaasa arvatud maksuvõlad). Need jäävad klassifitseerituks neile vastavas kategoorias. 5. 123. Kategooria F. 7 jagatakse kahte alamkategooriasse: a) kaubanduskrediit ja -ettemaksed (F. 71); b) muud saada- / makstaolevad arved v. a kaubanduskrediidid ja -ettemaksed (F. 79). Kaubanduskrediidid ja -ettemaksed (F. 71) 5. 124. Definitsioon: Alamkategooria kaubanduskrediit ja -ettemaksed koosneb kõigist tehingutest kaubanduskrediidi ja -ettemaksetega (AF. 71). Need on finantsnõuded, mis tekivad ostja ja pakkuja vahel kauba või teenuse eest tasumisel mingil ajaperioodil ning ettemaksed töö eest, mis pole lõpetatud või mida alles alustatakse ja mis on seotud selliste tehingutega. 5. 125. Alamkategooria AF. 71 sisaldab: a) finantsnõudeid, mis on seotud kauba või teenuse saatmisega, kuid mille eest pole veel tasutud; b) faktooringettevõtte poolt aktsepteeritud kaubanduskrediit, kuid mitte siis kui seda krediiti vaadeldakse laenudena; c) jooksvalt arvestatavat hoonete renti; d) maksevõlad kaupade ja teenuste eest, juhul kui need ei ole vormistatud laenudena. 5. 126. Alamkategooria AF. 71 ei sisalda kaubanduskrediite finantseerivaid laene. Need on klassifitseeritud kategoorias AF. 4 (vt lõik 5. 81. h). 5. 127. Kaubanduskrediit ja -ettemaksed võivad olla kõikide sektorite ja välismaailma finantsvara või kohustus. Muud saada- / makstaolevad arved v. a kaubanduskrediidid ja -ettemaksed (F. 79) 5. 128. Definitsioon: Alamkategooria muud saada- / makstaolevad v. a kaubanduskrediidid ja -ettemaksed (F. 79) sisaldab kõiki tehinguid muude saada- / makstaolevate arvetega peale kaubanduskrediidi ja -ettemaksete (AF. 79). Need on jaotustehingute või järelturu finantste- hingute arvestamise ja nendele vastavate maksete teostamise vahelisest ajalisest erinevusest tekkivad nõuded. Siia kuuluvad ka tulude pideva tekkepõhise arvestuse kasutamise tõttu tekkivad nõuded. 5. 129. Alamkategooria AF. 79 sisaldab finantsnõudeid, mis tulenevad tehingu tekkepõhise arvestuse ja makse sooritamise vahelisest ajalisest erinevu- sest, näiteks järgnevate tehingute puhul: a) maksud; b) sotsiaalkindlustusmaksed; c) palk; 146 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd d) maa ja maavarade rent; e) dividendid; f) intressid g) tehingud finantsvaraga järelturul. 5. 130. Soovitavalt peaks finantsvaral tekkinud intressi (5. 17) vastandtehing olema intressi reinvesteerimine sellesse finantsvarasse. Intressi kirjendamisel peab siiski järgima antud riigi praktikat. Kui tekkepõhist intressi ei kirjendata kui finantsvara reinvesteeringut, siis tuleb see klassifitseerida alamkategoorias F. 79. 5. 131. Intressimakse tähtpäeval kirjendatakse kaks tehingut (5. 17): esiteks, kui toimub maksmine — tehing maksmiseks kasutatud finantsvaras, kui aga maksmist ei toimu, siis intressi kasvu maksuvõlana alamkategoorias F. 79; teiseks, vastasfinantstehing vähendab kreeditori netofinantsnõu- deid deebitori vastu. MEMOKIRJE: OTSENE VÄLISINVESTEERING (F. m) 5. 132. Definitsioon: Otsene välisinvesteering (F. m) koosneb kõigist tehingutest otsese välisinvesteeringuga (AF. m). Need investeeringud on pikaajali- sed ja peegeldavad residendist institutsionaalse üksuse (otseinvestori) pikaajalist huvitatust teises riigis (majanduses) asuva insti- tutsionaalse üksuse (otseinvesteeringu ettevõtte) vastu. Otseinvestori eesmärgiks on olulise mõju omandamine teise riigi residen- dist ettevõtte juhtimises. Otseseks investeeringuks loetakse nii otseinvestori ja otseinvesteeringu ettevõtte vahelisi algtehinguid kui ka kõiki hilisemaid omavahelisi ja konsolideerimisgrupi ettevõtetega seotud — nii aktsiakapitali kajastavaid kui mittekajasta- vaid — kapitalitehinguid (17). 5. 133. Tehingud finantsvara ja kohustustega, millest koosneb otsene välisinvesteering, tuleb kirjendada neile vastavates kategooriates, s. o laenud (F. 4), aktsiad ja muud osakud (F. 5) ja muud saada- / makstaolevad arved (F. 7). Siiski tuleks iga ülaltoodud kategooria all kajastatavad otsese välisin- vesteeringu summad välja tuua eraldiseisva memokirjena. FINANTSTEHINGUTE ARVEPIDAMISE REEGLID HINDAMINE 5. 134. Finantstehingud hinnatakse tehinguväärtuses, st institutsionaalsete üksuste või nende ja välismaailma vahelise finantsvara ja / või -kohustuse loomise, likvideerimise, vahetuse või omandamise väärtuses kodumaises rahas, kuid ainult siis kui tehing toimus ärilistel kaalutlustel. 5. 135. Finantstehingud ja nende finants- ja mittefinantsvastandtehingud kirjendatakse sama tehinguväärtusega. Võib vaadelda kolme võimalust: a) b) finantstehing on tehing maksevahenditega kodumaises rahas (vt lõigud 5. 04 ja 5. 23): tehingu väärtus on võrdne vahetatud maksevahen- dite kogusega; finantstehing on tehing maksevahenditega välisvaluutas (vt lõigud 5. 04 ja 5. 23) ja selle vastandtehing ei ole tehing maksevahenditega kodumaises rahas: tehingu väärtus on võrdne vahetatud maksevahendite kogusega konverteerituna kodumaisesse rahasse kursiga, mis keh- tis makse sooritamise kuupäeval; c) finantstehing ega tema vastandtehing pole tehingud maksevahenditega (vt lõik 5. 04): tehinguväärtus määratakse sel juhul finantsvara ja / või -kohustuse jooksva turuväärtuse põhjal. 5. 136. Tehinguväärtus viitab spetsiifilisele finantstehingule ja selle vastandtehingule. Tehinguväärtus peab sel juhul olema selgelt eristatud turul notee- ritavast hinnast ehk puhtast turuhinnast või ükskõik mis hinnast, mis peegeldab sarnase või identse finantsvara ja / või -kohustuste hindu. Kui aga finantstehingu vastastehing on näiteks siire ja seega ei ole finantstehing sooritatud ärilistel kaalutlustel, siis on tehingu väärtus mõõdetav vastava finantsvara ja / või -kohustuse jooksva turuväärtusega. (17) OECD otsese välisinvesteeringu standardne definitsioon, III trükk. 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 147 5. 137. Tehinguväärtus ei sisalda teenustasusid, lõive, komisjonitasusid ega muid sarnaseid makseid teenuste eest, mis tulenevad tehingu teostamisest. Neid peab kirjendama kui makseid teenuste eest. Finantstehingutega seotud maksud on samuti välja jäetud ning need kirjendatakse kui maksud teenuste eest tootemaksud all. Kui finantstehing on seotud uue kohustuse tekkimisega, siis tehinguväärtus on tekkinud kohustuse väärtus ega sisalda mingeid ettemakstud intresse. Sarnaselt, kui kohustus kaob, siis tehinguväärtus nii kreeditorile kui deebitorile peab võrduma kohustuste kahanemise summaga. Mõningate finantstehingute alamkategooriate hindamise kriteeriumid 5. 138. Väärtpaberid peale aktsiate, välja arvatud finantstuletisinstrumendid (F. 33): a) b) kui väärtpaberid turustatakse emitendi poolt läbi emissiooni korraldaja või muu vahendaja kaudu lõppinvestorile kõrgema hinnaga, siis finantsvara ja kohustused kirjendatakse investori poolt makstud hinnaga. Erinevust emitendi poolt saadud ja investori poolt makstud hinna vahel käsitletakse teenustasuna, mis on emitendi poolt makstud emissiooni korraldajale; väärtpaberiemissioonid kirjendatakse emissioonihinnaga. Kui väärtpaberid emiteeritakse üle- või allahindlusega, siis kirjendatakse kontodes tegelikuks emissiooni hinnaks emitendi poolt müügihetkel saadud emissioonitulu, aga mitte nimi- ehk nominaalväärtus. Erinevust emis- sioonihinna ja väljaostuhinna vahel vaadeldakse kui selle väärtpaberi kehtivuse aja jooksul tekkivat intressi; c) suure allahindlusmääraga või pikaajalisi nullkupongvõlakirju käsitletakse kui allahindlusega emiteeritud väärtpabereid. Selliste pikaajaliste võlakirjade kehtivuse aja jooksul tekkinud intresse käsitletakse kui reinvesteeringuid nendesse pikaajalistesse võlakirjadesse (4. 46); d) kui on tegemist väikese allahindlusega pikaajaliste väärtpaberitega, siis erinevus emissioonihinna ja väljaostuhinna vahel kirjendatakse emissioonikuupäeval; e) juhul kui on tegemist väärtpaberitega, millede põhiosa on seotud hinnaindeksiga, mingi kauba hinnaga või valuutavahetuskursiga, siis väärtpaberi väljalaske maksumust kajastatakse kui põhiosa ning perioodiliselt ja tähtaegselt makstavaid indekseeritud makseid käsitletakse väärtpaberi eluea jooksul arvestatavate intressidena. Vastandtehinguks on reinvesteeringud väärtpaberitesse v. a aktsiad, mis kajastatakse finantskontos; f) investeeringud järelturul ringlevatesse väärtpaberitesse kirjendatakse börsi- või turuhindades; g) aegunud väärtpaberid kirjendatakse väljaostuväärtuses, mis sisaldab väljaostupreemiad, kuid milles ei arvestata loterii- ja säästupreemiaid. Viimaseid kirjendatakse kui intresse; h) pikaajaliste võlakirjade konverteerimine aktsiateks tuleb kirjendada kui pikaajaliste võlakirjade müük ja aktsiate ost (vt lõik 5. 62. l). Tehin- guväärtus saadakse müüdud pikaajaliste võlakirjade turuväärtuse põhjal, saadud kapitalikasumit / -kahjumit kirjendatakse ümberhindlus- kontos (vt lõik 6. 54). 5. 139. Finantstuletisinstrumendid (F. 34): a) optsioonide järelturukauplemine ja kasutamine enne tähtpäeva saabumist on finantstehingud. Kui saabub optsiooni võimaliku realiseeri- mise tähtpäev, võidakse see realiseerida või mitte. Juhul kui optsioon realiseeritakse, võib toimuda makse optsiooni müüjalt optsiooni omanikule, mis on võrdne erinevusega alusvara turuhinna ja optsioonil märgitud hinna vahel. Alternatiivselt võib toimuda alusfinants- või -mittefinantsvara müük hetke turuhinnaga ja vastandtehing optsiooni müüja ja optsiooni omaniku vahel on sel juhul võrdne optsioonil märgitud hinnaga. Juhul kui optsiooni ei realiseerita, siis tehing ei leia aset, kuigi optsiooni müüja saab kapitalikasumit ja optsiooni oma- nik kapitalikahjumit, mis kirjendatakse ümberhindluskontos; b) finantstuletisinstrumendid peale optsioonide puudutavad tavaliselt lepinguid kahe osapoole vahel vahetamaks spetsiifilist vara — nii reaal- set kui rahalist — teatud ajahetkel või -hetkedel. Sellistest finantstuletisinstrumentidest tulenevad tehingud sisaldavad kõiki lepingupõhjalisi oste-müüke ja samuti ka muid netomakseid. Võib tekkida põhjus kirjendada ka tehinguid, mis on seotud derivaatlepingu sõlmimisega. 148 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd Siiski, paljudel juhtudel osapooled sõlmivad derivaatlepingu ilma mingi makseta ühelt poolelt teisele. Sellistel juhtudel on lepingu sõlmi- mise tehingu väärtus null ja finantskontosse pole vaja teha ühtegi kirjet; c) maaklerite või muude vahendajate poolt makstud või antud mitmesuguseid teenustasusid korraldamaks optsioon-, futuur-, vahetus- või muid derivaatlepinguid käsitletakse kui teenustasusid vastavatel kontodel. Vahetuslepingutest saadavaid intressimaksete vooge vaadeldakse kui omanditulu ja põhikapitali tagasimakseid ning kirjendatakse finantskontol kui tehinguid vastava alusinstrumendiga. Vahetuslepingu osapooled ei osuta teineteisele teenust, kuid makseid vahetuslepingut korraldavale kolmandale osapoolele käsitletakse kui teenustasu (vt lõik 4. 47). Kuigi tegelikult võib oletada, et optsioonimüüjale tehtav makse sisaldab teenustasu, on praktikas seda väga raske eristada. See- tõttu kirjendatakse ostjale finantsvara omandamine ja müüjale kohustuse tekkimine täishinnaga; d) kui vahetusleping on seotud põhiosa vahetusega, nagu näiteks valuutavahetuslepingute puhul, siis tuleb esimest vahetust kirjendada kui tehingut vahetatud alusinstrumendiga, mitte kui tehingut finantstuletisinstrumentidega (F. 34). Sellest tulenevalt luuakse nullväärtusega finantstuletisinstrument. Hiljem sisaldab finantstuletisinstrument vähemalt kahte järgnevat komponenti: 1) vahe jooksvas turuhinnas tagasivahetatava põhiosa oodatava tuleviku turuväärtuse ning lepingus fikseeritud väärtuse vahel; 2) turuväärtuses hinnatud tuleviku intressivood ning muud lepingus fikseeritud rahavood. Derivaadi väärtuse muutu ajas kirjendatakse ümberhindluskontol. Põhiosa tagasivahetus tehakse vahetuslepingus toodud klauslite ja tingimuste kohaselt, kusjuures finantsvara võidakse seetõttu vahetada sellele varale vastavast turuväärtusest erineva hinnaga. Vahetustehingu vastastehinguna toimuvad maksed osapoolte vahel on määratletud lepingus. Kehtiva turuhinna ja lepinguhinna vaheline erinevus on võrdne vara / kohustuse likvideerimisväärtusega lepingu aegumiskuupäeval ja tuleb kirjendada kui tehing finantstuletisinstrumentidega (F. 34). Viimasena toimunud tehing tuletisinstrumentidega ja kõik netointressivood peavad võrduma kogu vahetuslepingu kestvusaja jooksul arvutatud ümberhindluse kasumi / kahjumiga. Käsitlus on analoogiline sellele, mida rakenda- takse realiseeritavate optsioonide puhul (vt punkt a). 5. 140. Aktsiad ja muud osakud, välja arvatud investeerimisfondide osakud (F. 51): a) uued aktsiad kirjendatakse emissioonihinnaga, mis tavaliselt koosneb nimi- ehk nominaalväärtusest ja emissioonipreemiast; b) tehingud ringluses olevate aktsiatega kajastatakse nende tehinguhinnas. Kui see hind pole teada, võib selle tuletada ligikaudselt börsinotee- ringute, noteeritud aktsiate turuväärtuse või noteerimata aktsiate bilansilise väärtuse põhjal; c) fondiemissioonist tulenevad dividendid kajastatakse hinnas, mis tuleneb emitendi ettepanekust selle kohta kui suurt dividendi maksta; d) preemiaaktsiate emissiooni Süsteem ei kajasta (vt lõik 5. 93). Siiski, kui preemiaaktsiate emiteerimine muudab ettevõtte aktsiate turuväär- tust tervikuna, siis seda muutust kirjendatakse ümberhindlusekontos (vt lõik 6. 56); e) muude osakute (F. 513) tehinguväärtus on võrdne nende vahendite väärtusega, mida omanikud kannavad üle ettevõtetele või kvaasikorpo- ratiivsetele ettevõtetele. Mõnel juhul kantakse vahendeid üle nii, et võetakse enda kanda ettevõtte või kvaasikorporatiivse ettevõtte võlga- sid. 5. 141. Investeerimisfondide osakud (F. 52): a) tehingud investeerimisfondide osakutega sisaldavad fondidesse tehtavaid netoosamakseid; b) investeerimisfondi poolt saadud omanditulu, millest on lahutatud netovalitsemiskulud, omab vastandkirjet finantskontos investeerimisfon- dide osakute all isegi sel juhul kui see kasum on küll eraldatud, kuid mitte jaotatud aktsiate omanike vahel. Finantskontol kirjendatakse sel- line omanditulu kui reinvesteering. 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 149 KIRJENDAMISE AEG 5. 142. Finantstehing ja tema vastandtehing kirjendatakse samaaegselt. 5. 143. Kui finantstehingu vastandtehing ei ole ise finantstehing, siis mõlemad kirjendatakse mittefinantstehingu toimumise ajal. Kui näiteks kauba või teenuse müük suurendab kaubanduskrediiti, siis fikseeritakse finantstehing siis kui on tehtud vastav kirje finantskontos. 5. 144. Kui finantstehingu vastastehing on samuti finantstehing, tekib kolm võimalust: a) mõlemad tehingud on tehingud maksevahenditega (vt lõik 5. 04): sel juhul kirjendatakse mõlemad samaaegselt esimese maksega; b) c) ainult üks kahest finantstehingust on tehing maksevahenditega (vt lõik 5. 04): sel juhul kirjendatakse mõlemad siis kui makse on soorita- tud; kumbki kahest finantstehingust pole tehing maksevahenditega (vt lõik 5. 04): sel juhul kirjendatakse mõlemad ajal kui toimus esimene finantstehing. FINANTSTEHINGUTE KOOSTAMINE BILANSI MUUTUSTE PÕHJAL 5. 145. Kui finantstehingute kohta puudub elementaarne statistika, saab finantstehinguid tuletada bilansimuutuste alusel, s. o muutuste põhjal algbilansi ja lõppbilansi vara ja kohustuste saldodes. Erinevus finantstehingute põhjal saadud summa ning finantsbilansi muutuste põhjal tuletatud summa vahel kajastatakse ümberhindluskontol ning muud muutused vara muutuste kontol. Lisa 5. 1. Seos rahanäitajatega 5. 146. See lisa selgitab meetodit, mille abil saab esitada bilansi ja finantskonto rahanäitajaid. 5. 147. Rahanäitajate definitsioonid erinevad riigiti ja muutuvad aja jooksul. Lisaks ei pruugi need definitsioonid alati vastata Süsteemi finantsvara ja sektorite klassifikaatorile. Seetõttu rahanäitajaid Süsteemis ei defineerita. 5. 148. Järgnevad probleemid tekivad siis, kui ühendada rahanäitajad bilansis ja finantskontos. Esiteks, rahanäitajad võivad koosneda komponentidest, mis ei vasta süsteemis defineeritud finantsvara / -kohustuste kategooriatele, alamkategooriatele ja alampositsioonidele. Näiteks võib konkreetne rahanäitaja sisaldada vaid ühte alamkategooriat sularaha ja hoiused (AF. 2). Antud alamkategooria võib olla defineeritud vastavalt tähtaegadele või sularaha ja hoiuseid hoidvatele või emiteerivatele institutsionaalsetele üksustele. Teiseks, rahanäitajad võivad olla seotud rahaloovate, raha- hoidvate ja rahaneutraalsete sektoritega, mida ei saa Süsteemis defineeritud sektorite ja alamsektorite baasil välja tuua. Kolmandaks, rahaagre- gaatide koostamiseks kasutatud andmeallikad võivad erineda allikatest, mida on kasutatud bilansside ja finantskontode koostamiseks residendist sektorite ja välismaailma osas. 5. 149. Selleks, et identifitseerida bilansis või finantskontos rahanäitajat MX, võib olla vajalik jagada iga süsteemis defineeritud finantsvara ja kohustuse klassi kahte alamklassi: a) MXi: finantsvara / -kohustuse alamklass, mis on klassifitseeritud klassis i ja on lisatud rahanäitajasse MX; b) MX–i: finantsvara / -kohustuse alamklass, mis on klassifitseeritud klassis i kuid ei ole lisatud rahanäitajasse MX. Praktikas ei hõlmata isegi laiemates rahanäitajates teatud finantsvara / kohustuste klasse, näiteks rahaline kuld ja SDRid (AF. 1) või kindlustus- tehnilised eraldised (AF. 6). Sel juhul oleksid MXi ja MX6 null. St AF. 1 jagamine MX1 ks ja MX–1 ks või AF. 6 jagamine MX6 ks ja MX–6 ks ei ole vajalik. 150 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd 5. 150. Rahanäitaja MX on võrdne kõikide rahahoidvate sektorite finantsvara alamklasside MXi summaga ja MX on veel võrdne kõigi rahaloovate sek- torite finantsvara alamklasside MXi summaga. 5. 151. Selle meetodi põhiline eelis on paindlikkus. Juhul, kui rahanäitaja definitsioon muutub, on tarvis muuta vaid mõningaid finantsvara ja kohus- tuste alamklasse MXi ja MX–i. Bilansikontode või finantskontode rahanäitajad Rahahoidvate sektorite finantsvara Rahaloovate sektorite kohustused Kokku Jaotus sektorite kaupa Jaotus sektorite kaupa Kokku AF. 1 AF. 2 millest MX2 MX–2 AF. 3 AF. 33 millest MX33 MX–33 AF. 34 millest MX34 MX–34 AF. 4 AF. 41 millest MX41 MX–41 AF. 42 millest MX42 MX–42 AF. 5 AF. 51 millest MX51 MX–51 AF. 52 millest MX52 MX–52 AF. 6 AF. 7 AF. 71 millest MX71 MX–71 AF. 79 Finantsvarad ja -kohustused kokku millest MX 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 151 6. PEATÜKK MUUD VOOD 6. 01. Muud vood on põhivara kulum (K. 1), mittetoodetud mittefinantsvara soetamine ja realiseerimine (K. 2) ja vara muud muutused (K. 3–K12). Vara muud muutused sisaldavad mitmesuguseid muutuseid varas, kohustustes ja omakapitalis, mis ei ole nende tehingute tulemuseks, mida kir- jendatakse kapitali- ja finantskontol. Nad hõlmavad muid mahumuutusi (K. 3–K. 10 ja K. 12) ning kapitalikasumit ja -kahjumit (K. 11). PÕHIVARA KULUM (K. 1) 6. 02. Definitsioon: Põhivara kulum on põhivara kasutamise (-kulutamise) maht vaatlusperioodi jooksul tulenevalt normaalsest kasutamisest ja ettenähtavast vananemisest. Põhivara kulumi hulgas on juba ette arvesse võetud põhivara võimalik hävimine õnnetuste tõttu, mille vastu on võimalik kindlustada. 6. 03. Põhivara kulumit peab arvestama kogu põhivara puhul (v. a loomad), sh nii materiaalse kui ka immateriaalse põhivara puhul, nagu näiteks maavarade otsimisega seotud kulud ja kulutused tarkvarale. Põhivara kulumit peab arvestama ka mittetoodetud vara oluliste paranduste ning mittetoodetud vara omandi üleminekuga seotud kulude osas. 6. 04. Põhivara kulumit (mida peab eristama maksumaksmise eesmärgil arvestatud põhivara kulumist ehk ettevõtete raamatupidamises kajastuvast põhivara kulumist) peab arvestama lähtudes põhivara seisust ja erineva vara tõenäolisest keskmisest majanduslikust elueast. Kui põhivara seisu kohta puudub otsene info on põhivara seisu arvestamisel soovitav kasutada pideva inventariseerimise meetodit (PIM). Põhivara tuleb hinnata jooksva perioodi ostjahindades. Kaupade tööea arvutamisel võetakse arvesse ka õnnetustest tulenevad põhivara võimalikud kahjud, mille vastu on võimalik kindlustada. Kogu majanduse lõikes võib eeldada, et tegelikud normaalsed põhivara kahjud aruande perioodil on võrdsed keskmisega või sellele ligilähedased. Tegelikkuses võivad üksikute üksuste ja üksuste rühmade tegelikud ja keskmised normaalsed õnnetustest tulenevad kahjud erineda. Sellisel juhul kirjendatakse (institutsionaalsete) sektorite puhul seda muude põhivara mahumuutustena. Põhivara kulumit arvestatakse püsiva väärtuse vähenemise meetodiga, mille kohaselt väheneb põhivara väärtus kauba eluea jooksul lineaarselt. Siiski võib olenevalt põhivara efektiivsuse langemise iseloomust põhivara amortisatsiooni arvestamisel osutuda vajalikuks kasutada ka geomee- trilist meetodit. 6. 05. Rahvamajanduse arvepidamise süsteemis kirjendatakse põhivara kulum nii, et see asub tasakaalustavate kirjete all. Viimaseid näidatakse vasta- valt koos ja ilma põhivara kulumita. Kui tasakaalustava kirje ette on lisatud “kogu”, siis tähendab see, et vastav näitaja sisaldab põhivara kulu- mit. Kui aga “neto”, siis mitte. MITTETOODETUD MITTEFINANTSVARA SOETAMINE MIINUS REALISEERIMINE (K. 2) 6. 06. Definitsioon: Mittetoodetud mittefinantsvara (1) hõlmab maad ja muud materiaalset mittetoodetud vara, mida saab kasutada kaupade ja tee- nuste tootmisel, ja ka immateriaalset mittetoodetud vara. 6. 07. Maad defineeritakse kui maapinda, mis koosneb pinnasest ja sellel asetsevast pinnaveest. ¹ Pinnavee hulka arvatakse kõik sisemaised veekogud (veehoidlad, järved, jõed jne), millele on võimalik rakendada omandiõigust. (1) Vt vara definitsiooni lisas 7. 1. 152 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd 6. 08. Maa hulka ei loeta: a) ehitised või muud maapealsed või maad läbivad struktuurid (teed, tunnelid jne); b) viinamarjakasvatused, puuviljaaiad ning muud korduva (mitmeaastase) saagiga puude istandused; c) maavarad; d) mittekultiveeritavad bioloogilised ressursid; e) maa-alused veeressursid (põhjaveed). “a” ja “b” kuuluvad toodetud põhivara hulka ning “c”, “d” ja “e” on materiaalne mittetoodetud põhivara. 6. 09. Maa soetamine ja realiseerimine hinnatakse selle ajahetke jooksvates turuhindades kui soetamine ja realiseerimine aset leidis. Tehingud maaga kirjendatakse ühesuguse väärtusega nii müüja kui ka ostja arvepidamises. Maa väärtuse hulka ei arvata maa omandiõiguse üleminekuga seotud kulusid, mida käsitletakse kapitali kogumahutusena põhivarasse. 6. 10. Muu materiaalse mittetoodetud vara soetamine ja realiseerimine hõlmab maavarasid, mittekultiveeritavaid bioloogilisi ressursse ja veeressursse. Maavarade hulka loetakse kivisöe-, nafta- ja maagaasivarud, metallimaagi varud ja mittemetalsete maakide varud (2). 6. 11. Muu materiaalse mittetoodetud vara soetamine ja realiseerimine hinnatakse soetamis- ja realiseerimishetkede jooksvates turuhindades. Soeta- mise ja realiseerimise hulka ei arvestata omandiõiguse üleminekuga seotud kulusid. Viimaseid käsitletakse kapitali kogumahutusena põhiva- rasse. 6. 12. Immateriaalse mittetoodetud mittefinantsvara hulka loetakse patendid, rendi- ja muud üleantavad lepingud, ostetud ettevõttemaine väärtus ja muu immateriaalne mittetoodetud vara. Sellise rentimise alla arvatakse maa, maavarade ja elu- ning mitteeluhoonete rentimine (2). Siia võiks lisada ka veel näiteks üleantavad lepingud sportlaste ja autoritega. Rendi- ja muude üleantavate lepingute soetamise ja realiseerimise väärtus koosneb maksetest algsetele või järgmistele rentijatele juhul kui rendilepingud või kontsessioonid müüakse või antakse edasi teistele institutsio- naalsetele üksustele. Immateriaalse mittetoodetud vara soetamise ja realiseerimise väärtuse hulka ei arvata omandiõiguse üleminekuga seotud kulusid. Seda käsitletakse kapitali kogumahutusena põhivarasse. 6. 13. Mittetoodetud mittefinantsvara soetamine ja realiseerimine kirjendatakse sektorite, kogumajanduse ning välismaailma kapitalikontol. VARA MUUD MUUTUSED (K. 3–K12) 6. 14. Definitsioon: Vara muud muutused on vood, mis ei ole kapitali- ja finantskontol kajastatavate tehingute tulemus. Eristatakse kahte liiki muid muutusi varas. Esimene neist on vara muud mahumuutused. Teine on vara, kohustuste ja omakapitali väärtuse muutused tingi- tuna hinnataseme ja -struktuuri muutustest, mille tulemusena tekib kapitalikasum või -kahjum. MUUD MAHUMUUTUSED (K. 3–K. 10 JA K. 12) 6. 15. Muud mahumuutused on erinevate funktsioonidega vood. Üheks oluliseks ülesandeks on kirjeldada vara Süsteemi sisenemist ning sealt välju- mist nii nagu toimuvad vastavad sündmused nt loodusvarade puhul. See on oluline loodusvarade avastamise ja kahanemise kirjendamiseks. Teiseks ülesandeks on arvestada erakordseid ettenägematuid sündmusi, mis mõjutavad varast saadavat majanduslikku tulu. (2) Vt vara definitsiooni lisas 7. 1. 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 153 6. 16. Muud mahumuutused hõlmavad üheksat kategooriat: a) mittetoodetud vara majanduslik tekkimine (K. 3); b) toodetud vara majanduslik tekkimine (K. 4); c) mittekultiveeritavate bioloogiliste ressursside looduslik juurdekasv (K. 5); d) mittetoodetud vara majanduslik vähenemine (K. 6); e) katastroofikahjud (K. 7); f) hüvituseta võõrandamine (K. 8); g) mujal klassifitseerimata mittefinantsvara muud mahumuutused (K. 9); h) mujal klassifitseerimata finantsvara ja kohustuste muud mahumuutused (K. 10); i) muutused klassifitseerimises ja struktuuris (K. 12). MITTETOODETUD VARA MAJANDUSLIK TEKKIMINE (K. 3) 6. 17. Mittetoodetud vara majanduslik tekkimine (K. 3) on selline vara mahu suurenemine, mis ei ole tootmistegevuse tulemus. Siia arvatakse: a) kasutatavate maavarade ressursside koguse suurenemine: kindlalt teada olevad söe, nafta, gaasi, metalsete ja mittemetalsete maakide varud, mis on majanduslikult kasutatavad. Siia hulka loetakse ka selliste varude suurenemine, mida saab hakata kasutama tulenevalt tehnoloogia arengust või hindade suhtelisest muutumisest; b) muude loodusvarade muutumine majandustegevuses kasutatavaks: looduslik vara, mis muutub kasutatavaks majandusvaraks. St selliseks varaks muutumine, mille üle institutsionaalsel üksusel tekib omandiõigus ja mille omanikud saavad sellelt majanduslikku tulu (nt põlismet- sade kasutuselevõtt, metsiku või reostatud maa muutmine majanduslikult kasutatavaks maaks, maaparandus); c) mittetoodetud vara kvaliteedimuutused tulenevalt majandusliku kasutusviisi muutumisest. Kvaliteedimuutusi käsitletakse kui mahumuutusi. Siin kajastatavad kvaliteedimuutused on vaste majandusliku kasutamise muutumisele, mida näidatakse muutused klassifitseerimises all (vt lõik 6. 33) — nt kultiveeritud maa muutumine ehitiste aluseks maaks; d) immateriaalse mittetoodetud vara tekkimine. Immateriaalne mittetoodetud vara tekib siis, kui võetakse patente või kui kirjutatakse üleanta- vaid lepinguid. Samuti kui ettevõtteid müüakse hinnaga, mis ületab nende omavahendite väärtuse (vt lõik 7. 05). Omavahendite maksu- muse ja tegeliku ostuhinna vahet nimetatakse “ostetud ettevõttemaine väärtuseks”. Ettevõttemaine väärtus, mis ei leia kajastamist ostu- müügitehingus, ei ole majandusvara. TOODETUD VARA MAJANDUSLIK TEKKIMINE (K. 4) 6. 18. Toodetud vara majanduslik tekkimine (K. 4) toimub selliste kaupade puhul, mida ei ole veel bilansis kirjendatud. Seda vaadeldakse kui olulise ja erilise tähtsusega voogu ja kirjendatakse muude mahumuutuste all. Toodetud vara majandusliku tekkimise hulka loetakse: a) väärisesemed, nagu näiteks vääriskivid ja kunstiväärtused kui varem arvepidamises kajastamata kunstiväärtus võetakse bilansis esmakord- selt arvele; b) ajaloolised monumendid kui varem arvepidamises kajastamata ajalooline või kultuuriväärtus võetakse bilansis esmakordselt arvele. MITTEKULTIVEERITAVATE BIOLOOGILISTE RESSURSSIDE LOODUSLIK JUURDEKASV (K. 5) 6. 19. Mittekultiveeritavate bioloogiliste ressursside looduslik juurdekasv (K. 5) ei ole institutsionaalse üksuse otsese kontrolli, vastutuse ja juhtimise all ning seega ei ole see tootmistegevus. Sellise majandusvara juurdekasvu nagu mets või kalavarud jõesuudmetes käsitletakse kui majanduslikku tekkimist. 154 6. 20. ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd Looduslikku juurdekasvu peab kajastama kui ressursside suurenemist (K. 5) ja nende ressursside kahanemist kui majanduslikku kahanemist (K. 61). Praktikas saab looduslikku suurenemist või vähenemist näidata ainult neto muutusena kuna füüsilise mahu muutumine ei võimalda enamat. MITTETOODETUD VARA MAJANDUSLIK VÄHENEMINE (K. 6) 6. 21. Mittetoodetud vara majandusliku vähenemise (K. 6) hulka loetakse: a) loodusliku majandusvara vähenemine (K. 61), mis hõlmab maavarade vähenemist ja mittekultiveeritavate bioloogiliste ressursside kahane- mist, mida loetakse vara hulka kuuluvaks (vt lõik 6. 19); b) mittetoodetud vara muu majanduslik vähenemine (K. 62): 1) muu kasutuskõlblike maavarade varude kahanemine (kasutuskõlblikkuse ümberhindamine seoses muutustega tehnoloogias või suhte- listes hindades); 2) mittetoodetud vara kvaliteedimuutus majandusliku kasutusviisi muutumise tõttu; 3) mittetoodetud vara kahanemine majandustegevuse tõttu. Sinna hulka loetakse maa degradeerumine, veeressursside ja põhimõtteliselt ka muude loodusvarade kahanemine; 4) ostetud ettevõttemaineväärtuse mahakandmine, üleantavate lepingute tühistamine ja patendikaitse eemaldamine. KATASTROOFIKAHJUD (K. 7) 6. 22. Vara muude mahumuutustena kirjendatavad katastroofikahjud (K. 7) on selliste märkimisväärsete sündmuste tulemus, mis võivad tekitada kahju kõikidele vara liikidele (nii finants- kui ka mittefinantsvarale). 6. 23. Sellisteks sündmusteks on suured maavärinad, vulkaanipursked, tõusulained, väga tugevad tormid, põuad ning muud loodusõnnetused. Siia hulka kuuluvad ka sõjad, mässud ja muud poliitilised sündmused ning tehnoloogilised õnnetused, nagu näiteks mürgireostused või radioaktiiv- sete ainete sattumine õhku. Eraldi tuleks veel märkida järgmiseid sündmusi: a) maa kvaliteedi halvenemine seoses ebatavaliste (mitteootuspäraste) üleujutustega või tuulekahjustustega; b) kultiveeritava vara hävimine seoses põua või haiguspuhanguga; c) ehitiste, seadmete või väärisesemete hävimine seoses metsatulekahjude või maavärinatega; d) sularaha või väärtpaberite hävimine looduskatastroofides või poliitiliste sündmuste tõttu. HÜVITUSETA VÕÕRANDAMINE (K. 8) 6. 24. Hüvituseta võõrandamine (K. 8) leiab aset siis kui valitsused või muud institutsionaalsed üksused võõrandavad vara teistelt institutsionaalsetelt üksustelt (sh mitteresidendist üksustelt) ilma täieliku kompensatsioonita mingitel muudel põhjustel kui maksude, trahvide või sarnaste lõivude maksmisega seotud küsimused. Sellise ühepoolse võõrandamise mittekompenseeritud osa ei ole kapitalikontol kajastatav kapitalisiire. MUJAL KLASSIFITSEERIMATA MITTEFINANTSVARA MUUD MAHUMUUTUSED (K. 9) 6. 25. Mittefinantsvara muude mahumuutuste all (K. 9) kajastatakse ettenägematute asjaolude mõju varalt saadavatele tuludele. 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 155 Sinna hulka loetakse: a) b) ettenägematu vananemine. Põhivara kulum ei võta arvesse põhivahendite ettenägematut vananemist ja tegelik vananemine võib olla erinev eeldatud normaalsest vananemisest. Seega tuleb seoses uute parendatud tehnoloogiate rakendamisega arvesse võtta põhivara väärtuse vähenemist; erinevused põhivara kulumisse arvestatud normaalsete kahjude ja tegelikult tekkinud kahjude vahel. Põhivara kulum ei võta arvesse ettenä- gematut kahju ja tegelikult toimunud kahju võib olla erinev normaalsest ettenähtud arvestuslikust kahjust. Selliste ettenägematute sündmuste tõttu toimunud põhivahendite väärtuse muutused peavad olema arvesse võetud; c) põhivahendite degradeerumine, mida ei arvestata põhivara kulumi puhul: näiteks ettenägematu põhivahendite väärtuse vähenemine tule- nevalt happelise õhu või happevihma toimest ehitiste või sõidukite pindadele; d) tootmisvahendite mahajätmine (hülgamine) enne nende valmimist või majanduslikku kasutusele võttu; e) laovarudes tekkinud erakordsed kahjud (nt tulekahju, varastamine, putukad viljasalvedes); f) alg- ja lõppbilansi vahelised statistilised vead mittefinantsvara osas. MUJAL KLASSIFITSEERIMATA FINANTSVARA JA -KOHUSTUSTE MUUD MAHUMUUTUSED (K. 10) 6. 26. Siin peavad olema kirjendatud kõik muutused finantsvaras ja -kohustustes, mis ei ole kajastatud kui: finantstehingud finantskontol, kapitalika- sum/-kahjum ümberhindluskontol, muutused klassifitseerimises ja struktuuris, katastroofikahjud ja hüvitamata võõrandamised. 6. 27. Rühm K. 10 hõlmab: a) SDRide jaotamine ja tühistamine (AF. 12) (vt lõigud 5. 33–5. 35): nende SDRide puhul, mille osas ei eksisteeri isegi tinglikku kohustust. Niisiis ei käsitleta SDRide loomise ja kustutamise mehhanismi tehin- guid tekitavana vaid seda kajastatakse vara muude mahumuutuste kontos. SDRide jaotamine suurendab rahaorganite finantsvara hulka, kustutamine vastupidi vähendab seda; b) kindlaksmääratud tuluga pensioniskeemidega seotud muud mahumuutused. Kindlaksmääratud tuluga pensioniskeemid on sellised pensioniskeemid, mille puhul on lubatud pensionitoetuste määrad selle skeemiga seotud töötajatele garanteeritud. Toetuste hulk on seotud skeemis osalejate teenistusaja pikkusega ja palgaga (lähtuvalt mingist kindlast valemist) ning ei ole täielikult sõltuv fondi vara hulgast. Kindlaksmääratud tuluga pensioniskeemi puhul kajastab sissekanne vara muude mahumuutuste kontos muutuseid aktuaarselt määratud kohustustes, mis tulenevad muutustest toetuste struktuuris. Viimaseid tuleb eristada vanuse ja teenuste struktuuriga seotud muutustest toetustes. Toetuste struktuuri muutuste näidetena võib tuua muutused valemis, pensio- niea vähendamine, tulevikupensionide või kõikide vastavalt maksmisele tulevate pensionide aastase finantseerimise kasv (tavaliselt mingi fikseeritud aastase protsendi x võrra); c) erandlikud sularaha või väärtpaberite kahjud seoses tulekahjude või vargustega; d) lootusetute võlgade mahakandmine või allahindamine kreeditoride poolt. Ühepoolne tunnistamine kreeditori poolt, et mingil finantsvaral ei ole enam katet deebitori pankroti või mõne muu teguri mõjul ning sel- lest tulenev kreeditori poolne vara kustutamine bilansist ja peab olema kirjendatud siin koos samaaegse deebitori poolse vastandkohustuse kustutamisega. Juhul kui võlgnev institutsionaalne üksus (deebitor) on kreeditori kontrolli all, kirjendatakse laenude mahakandmine või allahindamine (v. a pankrotist tulenev) akumulatsioonikontodel; e) alg- ja lõppbilansi vahelised statistilised vahed finantsvara ja -kohustuste osas. 6. 28. Kategooria K. 10 hulka ei loeta: a) võla kustutamine kreeditori ja deebitori vastastikusel kokkuleppel (võla tühistamine ja võla kustutamine): seda käsitletakse kui tehingut kreeditori ja deebitori vahel (vt lõigud 4. 165. f ja 5. 16) ja mitte kui muud mahumuutust; 156 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd b) võlgnevuse mittetunnustamine deebitori poolt. Ühepoolset kohustusest lahtiütlemist deebitori poolt Süsteem ei tunnista. MUUTUSED KLASSIFITSEERIMISES JA STRUKTUURIS (K. 12) 6. 29. Muutused klassifitseerimises ja struktuuris (K. 12) hõlmavad muutusi institutsionaalsete üksuste sektorklassifitseerimises ja struktuuris (K. 12. 1) ning muutusi vara ja kohustuste klassifitseerimises (K. 12. 2). MUUTUSED SEKTORILISES KLASSIFITSEERIMISES JA STRUKTUURIS (K. 12. 1) 6. 30. Institutsionaalse üksuse ümberklassifitseerimisel ühest sektorist teise läheb üle terve tema bilanss. Näiteks kui kodumajapidamiste sektoris olev institutsionaalne üksus muutub kvaasikorporatiivseks ettevõtteks ning läheb üle kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtete sektorisse. Muutused institutsionaalsete üksuste struktuuris hõlmab teatud finantsvara ja -kohustuste tekkimist ja kadumist, mis kaasneb ettevõtete restruk- tureerimisega. Kui ettevõte kui sõltumatu juriidiline isik kaob tulenevalt ülevõtmisest ühe või mitme ettevõtte poolt, siis kõik finantsvara ja - kohustused (sh aktsiad ja muud osakud), mis eksisteerisid antud ettevõtte ja üle võtnud ettevõtte, vahel kaovad Süsteemist. Samas peab ette- võtte aktsiate ja muude osakute ost olema ettevõtete liitumisel näidatud finantstehinguna ostva ettevõtte ja eelmise omaniku vahel. Olemasole- vate aktsiate vahetamine uue ettevõtte tekkimise või ettevõtte ülevõtmise puhul peab olema kirjendatud kui aktsiate väljaost seoses uute akt- siate emiteerimisega. Finantsvara ja -kohustused, mis eksisteerisid “allaneelatud” ettevõtte ja kolmandate osapoolte vahel lähevad üle ülevõtva(- te)le ettevõttele (ettevõtetele). Kui aga ettevõte jaguneb juriidiliselt kaheks institutsionaalseks üksuseks peavad analoogiliselt ülalkirjeldatule olema kirjendatud selles kategoo- rias (K. 12. 1) tekkiv uus finantsvara ja -kohustused (finantsvara tekkimine). MUUTUSED VARA JA KOHUSTUSTE KLASSIFITSEERIMISES (K. 12. 2) 6. 31. Kategooria K. 12. 2 jaguneb kulla monetariseerimiseks / demonetariseerimiseks (K. 12. 21) ning muutusteks vara ja kohustuste klassifitseerimises, v. a kulla monetariseerimine / demonetariseerimine (K. 12. 22). 6. 32. Kulla monetariseerimine / demonetariseerimine (K. 12. 21) kirjendatakse rahaorganite vara muude mahumuutuste kontos, st allsektorite kesk- pank (S. 121) või keskvalitsus (S. 1311) all. Kulla monetariseerimine leiab aset siis, kui rahaorganid reklassifitseerivad kulla väärisesemetest rahaorganite poolt hoitavaks reservvaraks. Vara muude mahumuutuste kontos näidatakse siis vähenemist väärisesemete osas ja rahalise kulla hulga suurenemist. Rahalise kulla oste otse teistelt rahaorganitelt klassifitseeritakse tehingutena rahalise kullaga (F. 11). Kõik muud ostud, sh finantsvahendajatelt või organiseeritud kullaturu kaudu, peavad olema kirjendatud kui väärisesemete ostud koos sellele järgneva muutusega klassifitseerimises. Kulla demonetariseerimine leiab aset siis, kui rahaorganid paigutavad kulla reservvarast ümber väärisesemetesse. Siis väheneb kulla hulk rahaorganites ja suureneb väärisesemete osa. Rahalise kulla otsemüügid teistele rahaorganitele klassifitseeritakse tehingutena rahalise kullaga (F. 11). Kõik muud müügid, sh finantsvahendajatele või organiseeritud kullaturu kaudu, peavad olema kirjendatud kui väärisesemete müügid koos eelneva muutusega klassifitseerimises. 6. 33. Muutused vara ja kohustuste klassifitseerimises, v. a kulla monetariseerimine / demonetariseerimine (K. 12. 22): on näiteks muutused maakasutu- ses ja eluruumide muutmine äriruumideks ja vastupidi. Maa puhul peab kategoorias K. 12. 22 tegema mõlemad kirjendamised (negatiivne sisse- kanne vana kategooria osas ja positiivne uue puhul) ühesuguse väärtusega. Maa väärtuse muutust tulenevalt muutusest maakasutuses tuleb kir- jendada majandusliku tekkimisena (vt lõik 6. 17. c) või mittetoodetud vara kadumisena (vt lõik 6. 21. c), milliseid vaadeldakse mahumuutustena. 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 157 K. 12. 22 hulka ei loeta pikaajaliste võlakirjade konversiooni aktsiateks. Seda konversiooni kirjendatakse kahe finantstehinguna (vt lõik 5. 62. l). 6. 34. Muude mahumuutuste (K. 3–K10 ja K. 12) sissekanded tehakse sektorite, kogumajanduse ja välismaailma vara muude mahumuutuste kontos. NOMINAALNE KAPITALIKASUM / -KAHJUM (K. 11) 6. 35. Nominaalseks kapitalikasumiks on muud väärtuse muutused varas, kohustustes ja seega ka omakapitalis, mis peegeldavad nende hinnataset ja -struktuuri. Nominaalsed kapitalikasumid (3) jagunevad neutraalseteks ja reaalseteks kapitalikasumiteks. 6. 36. Definitsioon: Mingi kindla vara hulga kohta tekkivat nominaalset kapitalikasumit (K. 11) defineeritakse kui selle vara väärtuse muutust selle vara omaniku jaoks tulenevalt hinnamuutusest. Kohustuse nominaalset kapitalikasumit defineeritakse kui kohustuse väärtuse muutumist hinnamuutuse tõttu kasutades sealjuures miinusmärki. 6. 37. Positiivne kapitalikasum tekib vara väärtuse suurenemisest või kohustuse väärtuse vähenemisest. Negatiivne kapitalikasum ehk kapitalikahjum tekib vara väärtuse vähenemisest või kohustuse väärtuse suurenemisest. 6. 38. Ümberhindluskontol kirjendatavad nominaalsed kapitalikasumid tekivad nii sellele varale ja kohustustele, mis realiseeritakse, kui ka nendele, mida ei realiseerita. Öeldakse, et kapitalikasum realiseeritakse siis, kui mingi vara on müüdud, lunastatud, ärakasutatud või muud moodi reali- seeritud või kohustus tasutud. Mitterealiseeritud kasum tekib varale, mis jääb arvestusperioodi lõpuks omaniku valdusse või kohustusele, mis jääb kuni arvestusperioodi lõpuni tasumata. Realiseeritud kapitalikasumi all mõeldakse tavaliselt kasumit, mis on realiseeritud kogu selle perioodi kestel, mille jooksul vara või kohustust omatakse sõltumata sellest, kas see periood kattub arvestusperioodiga või mitte. Kuna kapitali- kasumit kirjendatakse süsteemis tekkepõhiselt, siis ei toimu eristamist realiseeritud ja realiseerumata kapitalikasumi vahel (mis võib mõningatel juhtudel siiski vajalikuks osutuda) ja see ei kajastu ka klassifikaatorites ja kontodes. 6. 39. Kapitalikasum hõlmab kasumit kõikide varaliikide osas: toodetud ja mittetoodetud mittefinantsvara ja finantsvara. Seega on kaetud ka kapitali- kasumid tootjate poolt omatavate kõikide toodete varude osas, sh pooleliolev toodang. 6. 40. Nominaalne kapitalikasum tekib vara puhul, mida omatakse ükskõik kui pika aja vältel arvestusperioodi jooksul ning mitte ainult selle vara puhul, mida kajastavad alg- ja lõppbilanss. Mingil ajavahemikul konkreetse vara või spetsiifilise vara hulgale tekkiv nominaalne kapitalikasum defineeritakse kui: vara väärtus ajavahemiku lõpus miinus vara väärtus ajavahemiku alguses, eeldades, et vara ise ei muutu kvalitatiivselt või kvantitatiivselt selle perioodi jooksul. Ajahetkede 0 ja t vahel mingi vara hulgale tekkiv nomi- naalne kapitalikasum (G) väljendatakse järgnevalt: G = (pt – po) × q kus pt ja po on vara hind vastavalt ajahetkedel 0 ja t. Fikseeritud väärtusega finantsvara puhul on definitsiooni järgi pt ja po võrdsed ning nomi- naalne kapitalikasum on siis alati null. 6. 41. Nominaalse kapitalikasumi arvestamiseks peavad vara soetused ning realiseerimised olema hinnatud samamoodi nagu kapitali- ja finantskontol ning vara seis peab olema hinnatud samamoodi nagu bilansis. Põhivara puhul on soetusväärtuseks see summa, mille ostja maksab tootjale või (3) Terminit “kapitalikasum” kasutatakse nii kapitalikasumi kui ka -kahjumi puhul pidades silmas seda, et kapitalikasum võib olla nii positiivne kui ka negatiivne. Sama- moodi kasutatakse terminit “vara”, hõlmates sellega nii vara, kui ka kohustusi. 158 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd müüjale, pluss ostja poolt tehtavad omandiõiguse üleminekuga seotud kulutused. Olemasoleva põhivara realiseerimisväärtuseks on ostja poolt müüjale makstav summa miinus müüja poolt tehtavad omandiõiguse üleminekuga seotud kulutused. Eristatakse nelja erinevat situatsiooni, kus tekib nominaalne kapitalikasum: 1) 2) 3) 4) vara omatakse kogu arvestusperioodi jooksul: arvestusperioodi jooksul tekkiv nominaalne kapitalikasum on võrdne selle vara lõppbilansis kajastatud väärtuse ja algbilansis kajastatud väärtuse vahega. Need on arvestuslikud soetusväärtused lõppbilansi ja algbilansi koostamise hetkel. Sellisel juhul öeldakse, et nominaalne kapitalikasum ei realiseeru; vara omatakse perioodi alguses ning müüakse perioodi jooksul: tekkiv nominaalne kapitalikasum on võrdne tegeliku või arvestusliku reali- seerimisväärtuse ning algbilansis kajastatud väärtuse vahega. Nominaalne kapitalikasum realiseerub; vara soetatakse perioodi väärtuse ning tegeliku või arvestusliku soetusväärtuse vahega. Nominaalne kapitalikasum ei realiseeru; jooksul ning omatakse perioodi lõpus: tekkiv nominaalne kapitalikasum on võrdne lõppbilansis kajastatud vara soetatakse arvestusperioodi jooksul ning müüakse sama perioodi jooksul: tekkiv nominaalne kapitalikasum on võrdne tegeliku või arvestusliku realiseerimisväärtuse ning tegeliku või arvestusliku soetusväärtuse vahega. Nominaalne kapitalikasum realiseerub. 6. 42. Arvestatakse nii realiseeritud kui ka realiseerimata kapitalikasumit. Kapitalikasumit kirjendatakse sektorite, kogumajanduse ja välismaailma ümberhindluskontol. NEUTRAALNE KAPITALIKASUM / -KAHJUM (K. 11. 1) 6. 43. Definitsioon: Varale tekkiv neutraalne kapitalikasum / -kahjum (K. 11. 1) defineeritakse kui kapitalikasum, mis tekib, vara hinna muutumisel samas proportsioonis üldise hinnatasemega. Neutraalset kapitalikasumi mõistet kasutatakse reaalse kapitalikasumi tuletamisel. Viimane jaotab tegelikku ostujõudu sektorite vahel. 6. 44. Tähistame üldise hinnaindeksi r-ga. Ajahetkede 0 ja t vahel mingi vara hulgale tekkiv neutraalne kapitalikasum (NG) väljendatakse järgmiselt: NG = po × q (rt/ro – 1) kus po x × q on vara väärtus ajahetkel 0 ning näitaja rt / r0 on üldise hinnaindeksi muutus ajahetkede 0 ja t vahel. Ühte ja sama näitajat rt / ro kohandatakse kogu varale ja kohustustele. 6. 45. Puudub ideaalne üldine hinnaindeks, mille abil arvutada neutraalset kapitalikasumit. Kokkuleppe kohaselt kohandatakse üldise hinnaindeksina neutraalse kapitalikasumi arvestamisel ilma varude muutuseta leitud riigi lõpptarbimise hinnaindeksit. 6. 46. Neutraalne kapitalikasum kirjendatakse neutraalse kapitalikasumi/ -kahjumi kontol, mis on sektorite, kogumajanduse ja välismaailma ümber- hindluskonto allkonto. REAALNE KAPITALIKASUM / -KAHJUM (K. 11. 2) 6. 47. Definitsioon: Varale tekkivat reaalset kapitalikasumit / -kahjumit (K. 11. 2) defineeritakse kui sellele varale tekkiva nominaalse ning neutraalse kapitalikasumi erinevust. Ajahetkede 0 ja t vahel mingi vara hulgale tekkiv reaalne kapitalikasum (RG) väljendatakse järgmiselt: RG = G – NG või RG = (pt/po – rt/ro) × po × q 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 159 Vara reaalse kapitalikasumi suurus vaadeldaval perioodil sõltub seega vara hinnamuutustest sellel perioodil teiste hindade keskmise muutuse suhtes mõõdetuna üldise hinnaindeksiga. 6. 48. Reaalne kapitalikasum kirjendatakse reaalse kapitalikasumi / -kahjumi kontol, mis on sektorite, kogumajanduse ja välismaailma ümberhindlus- konto allkonto. KAPITALIKASUM FINANTSVARA TÜÜBI JÄRGI Sularaha ja hoiused (AF. 2) 6. 49. Kodumaises rahas oleva sularaha ja hoiuste väärtus on ajas muutumatu. Sellise vara “hind” on alati püsiv samas kui selle kogus antakse vääringu aluseks olevates valuutaühikutes. Sellise vara nominaalne kapitalikasum on alati null. Seetõttu on erinevused sellise vara algseisu ja lõppseisu väärtuses täielikult kirjendatud vara tehingute väärtuse juures, v. a vara muud mahumuutused. See on üks juhtumitest, kus on tavali- selt võimalik viimane bilansi näitaja maha arvata. 6. 50. Selleks, et arvutada fikseeritud väärtusega vara neutraalset ja reaalset kapitalikasumit, on siiski vajalikud andmed tehingute aja ja väärtuse ning alg- ja lõppbilansi väärtuse kohta. Oletame näiteks, et võeti laen ja see maksti tagasi arvestusperioodi jooksul, mil üldine hinnatase tõusis. Kree- ditori vaatenurgast on laenu neutraalne kapitalikasum positiivne ja tegelik kapitalikasum negatiivne. Viimase suurus sõltub ajaperioodi pikku- sest, mille jooksul laen on laekumata ning inflatsiooni määrast. On võimatu mõõta selliseid tegelikke kahjumeid ilma andmeteta arvestuspe- rioodil võetud ja tagasi makstud laenude väärtuse kohta ning ilma teabeta, millal need laenud võeti ja tagasi maksti. Üldiselt võib järeldada, et kui positiivsete ja negatiivsete tehingute absoluutväärtus tervikuna on suur võrreldes alg- ja lõppbilansis kirjendatud tasemega, siis bilansi and- metest saadud fikseeritud väärtusega finantsvara ning -kohustuste neutraalse ja reaalse kapitalikasumi ligikaudsed arvestused ei pruugi olla pii- savad. Isegi finantstehingute mõõtmine brutopõhimõttel, st võetud laenude ja nende tagasimaksmise eraldi kirjendamine, mis on erinev sellisest kirjendamise viisist, kus lahutatakse võetud laenude kogusummast maha tagasimaksed (see on nn netopõhimõte), ei pruugi olla piisav ilma tea- beta laenuvõtmise ja tagasimaksmise aja kohta. Laenud (AF. 4) ja muud saada- / makstaolevad arved (AF. 7) 6. 51. Kõik see, mis kehtib sularaha ja hoiuste puhul, kehtib ka laenude ja muude saada- / makstaolevate arvete osas, mis ei ole kaubeldavad. Kui aga olemasolev laen või kaubanduskrediit müüakse teisele institutsionaalsele üksusele, siis erinevus laenu lunastushinna ning tehinguhinna vahel peab olema kirjendatud müüja ja ostja ümberhindluskontol tehingu toimumise hetkel. Väärtpaberid peale aktsiate (AF. 3) 6. 52. Kui pikaajalisi võlakirju emiteeritakse üle- või allahindlusega, sh pikaajalisi suure diskontomääraga võlakirju ja nullvõlakirju, siis erinevus tema emiteerimishinna ja nimi- ehk nominaalväärtuse või repoväärtuse vahel mõõdab tagasiostu kuupäeva saabumisel intressi, mida emitent on kohustatud maksma võlakirja terve “eluea” jooksul. Selline intress kirjendatakse kui pikaajalise võlakirja emitendi poolt makstav ning pikaajalise võlakirja hoidja poolt saadav omanditulu lisaks kõigile emitendi poolt pikaajalise võlakirja “eluea” jooksul kindlate intervallidega tegelikult makstud kupongikasvikutele. Tekkiv intress kirjendatakse finantskontol nagu oleks samaaegselt reinvesteeritud pikaajalisse võlakirja selle võla- kirja hoidja poolt (vt lõik 5. 17). Seega on see kirjendatud finantskontol kui vara soetamine, mis lisatakse olemasolevale varale (4). Seega peegel- dab tekkinud ja reinvesteeritud intressiga seotud järkjärguline pikaajalise võlakirja turuväärtuse suurenemine pidevalt tekkiva (perioodilise) tasu- mata põhivõla kasvu, mis on teisisõnu vara suuruse kasv. See on oma olemuselt mahu ja mitte hinna kasv ning ei too kaasa mitte mingisugust kapitalikasumit pikaajalise võlakirja hoidjale ja kapitalikahjumit võlakirja emitendile. Situatsioon on sarnane veini küpsemisele (laagerdumisele), kui seda hoitakse mingi aeg. Veini hinna tõus, mis on seotud tema kvaliteedi paranemisega, peegeldab kasvu mahu, aga mitte hinna osas. Pikaajalised võlakirjad muutuvad ajas kvalitatiivselt kui nad “küpsevad” ja siin on oluline märkida, et nende väärtuse suurenemine tulenevalt tekkinud intressi kogunemisele, ei kujuta endast hinnamuutust ning seega ei ole siin tegemist kapitalikasumiga. 6. 53. Koos intresside turumäärade muutumisega muutuvad ka fikseeritud intressimääraga pikaajaliste võlakirjade hinnad. Samas aga muutuvad hin- nad pöördvõrdeliselt intressimäärade muutumisega. Intressimäära muutumise mõju konkreetse pikaajalise võlakirja hinnale on seda väiksem, mida lähemal on võlakiri “küpsusele”. Intressi turumäärade muutumisega seotud pikaajaliste võlakirjade hinnamuutused on oma olemuselt hinna- ja mitte mahumuutused. Seega loovad nad nominaalset kapitalikasumit ja -kahjumit nii pikaajaliste võlakirjade emitentidele kui ka hoid- (4) Süsteem soovitab sellist käsitlust, kuid lubab sellist intressi kirjendada ka muude saada- / makstaolevate arvete (AF. 7) all siis, kui on vajalik saavutada kooskõla riigi oma praktikaga (vt lõik 5. 130). 160 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd jatele. Kasv intressimäärades loob kapitalikasumi pikaajalise võlakirja emitendile ja sama suure kapitalikahjumi võlakirja hoidjale ning vastupi- dine toimub intressimäärade languse korral. Nominaalne kapitalikasum ja -kahjum tekib veksli puhul samamoodi nagu pikaajaliste võlakirjade puhul. Kuna aga vekslid on lühiajalised väärtpaberid, millel on märksa lühem “küpsemise” aeg, siis on intressimäärade muutuste tõttu tekkinud nominaalne kapitalikasum üldjuhul tunduvalt väiksem samasuguse nimi- ehk nominaalväärtusega võlakirjade omast. 6. 54. Pikaajaliste võlakirjade konversiooni aktsiateks kirjendatakse kui kahte tehingut (vt lõik 5. 62. l). See toimub tavaliselt aktsiate turuhinnast mada- lama hinnaga ja tehingu tulemusena tekkiv kapitalikasum tuleb kirjendada ümberhindluskontol hinnamuutusena. 6. 55. Finantstuletisinstrumentide (AF. 34) väärtus võib muutuda tulenevalt baasinstrumendi väärtuse muutusest, baasinstrumendi hinna muutlikkusest (volatiilsusest) või “küpsuse” kuupäeva lähenemisest. Kõiki selliseid väärtuse muutusi peab käsitlema kui hinnamuutusi ja kirjendama K. 11 all. Aktsiad ja muud osakud (AF. 5) 6. 56. Boonusaktsiad (vt lõik 5. 93. ) suurendavad aktsiate arvu ning emiteeritud aktsiate nimi- ehk nominaalväärtust, kuid ei muuda teoreetiliselt akt- siate kogusumma turuväärtust. Kokkuleppe kohaselt neid ei käsitletagi arvepidamises. Samas tehakse selliseid emissioone parandamaks aktsiate likviidsust turul, millest tulenevalt võib kõikide emiteeritud aktsiate turuväärtus tervikuna suureneda. Kõik sellised muutused tuleb kirjendada ümberhindlusena. Kindlustustehnilised eraldised (AF. 6) 6. 57. Muutused kodumajapidamiste elukindlustuseraldiste ja pensionifondide eraldiste netoväärtuses (AF. 61), mis toimuvad arvestusperioodi alguse ja lõpu vahel ning millest tuleneb kapitalikasum või -kahjum investeeritud eraldistes, kirjendatakse ümberhindluskontol samuti nagu kapitalikasu- mist või -kahjumist tulenevad kindlustuspreemiate ettemaksed ja rahuldamata nõuete eraldised (AF. 62). VÄLISVALUUTAS OLEV FINANTSVARA 6. 58. Välisvaluutas oleva finantsvara väärtust mõõdetakse konverteerides selle välisvaluutas väljendatud jooksva turuhinna ümber kodumaisesse rahasse kehtiva vahetuskursi alusel. Nominaalne kapitalikasum võib tekkida mitte ainult vara hinna muutuse tõttu kodumaises rahas, vaid ka valuutakursi muutuste tõttu. Summaarset arvestusperioodi jooksul tekkinud kapitalikasumit saab arvutada tavalisel viisil, st lahutades tehingute väärtuse alg- ja lõppbilansi väärtuse erinevusest. Selleks peab välisvaluutas väljendatud finantsvara väärtuse konverteerima kodumaisesse rahasse kasutades tehingute hetkel kehtivaid kursse. Samas tuleb alg- ja lõppbilansi väärtused konverteerida kasutades neid kursse, mis kehtisid hetkedel kui koostati bilansid. Siit järeldub, et tehingute koguväärtus — st soetamine miinus realiseerimine — väljendatuna välisvaluutas on sisuliselt konverteeritud kaalutud vahetuskursiga, kus kaaludeks on erinevatel ajahetkedel toimunud tehingute väärtused. 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 161 7. PEATÜKK BILANSID 7. 01. Definitsioon: Bilanss on aruanne, millega fikseeritakse olemasoleva vara ja kohustuste väärtus kindla ajahetke seisuga. Tasakaalustav kirje on omakapital (netoväärtus) (B. 90). Bilansis kajastatavad vara ja kohustused hinnatakse bilansi koostamise kuupäeval kehtivates turuhinnas. 7. 02. Bilansid koostatakse sektorite, kogumajanduse ja välismaailma kohta. Antud sektori bilanss näitab kogu vara — toodetud, mittetoodetud ja finantsvara — ning kohustuste väärtust ja sektori omakapitali. Koguma- janduse bilansis sisaldub tasakaalustav kirje, mida tihti nimetatakse rahvuslikuks rikkuseks — mittefinantsvara ja netofinantsvara summa välis- maailma suhtes. Välismaailma majandustegevust kajastav bilanss, mida nimetatakse ka välisvara ja väliskohustuste arvepidamiseks, koosneb ainult finantsvarast ja -kohustustest. 7. 03. Ettevõttel on peale aktsiate ja muude osakute veel ka omakapital. Kvaasikorporatiivsete ettevõtete omakapital on null, kuna eeldatakse, et nende omakapital on võrdne nende vara ja kohustuste vahega. Mitteresidendist ettevõtte haruettevõtteks oleva residendi otseinvesteeringuette- võte, mida käsitletakse kvaasikorporatiivse ettevõttena, omakapital on seetõttu null. 7. 04. Finantsvara ja -kohustuste kogusumma vahet nimetatakse netofinantsvaraks (vt lõik 7. 67). 7. 05. Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtete ja finantsinstitutsioonide sektori omavahendite leidmine annab analüütiliselt olulise indikaa- tori. Omavahendid on omakapitali (B. 90) ning emiteeritud aktsiate ja muude osakute (AF. 5) summa. 7. 06. Bilanss võtab kontode kogumi kokku, näidates tootmis-, jaotus-, tulude kasutamise- ja akumulatsioonikontode sisendite alusel saadud lõplikku tulemust (vt 8. peatükk “Kontode ja tasakaalustavate kirjete kogum”). 7. 07. Bilanss näitab vara ja kohustuste väärtust kindlal ajahetkel. Bilansid koostatakse arvestusperioodi alguses (mis on ekvivalentne möödunud perioodi lõpu omaga) ja perioodi lõpus. 7. 08. Lihtne raamatupidamisvõrrand ühendab algbilansi lõppbilansiga: Kindlat tüüpi vara varude väärtus algbilansis; pluss tehingud: kogu soetatud vara väärtus miinus realiseeritud vara väärtus tehingutes, mis toimusid arvestusperioodi jooksul; tehingud mit- tefinantsvaraga kirjendatakse kapitalikontos, finantsvaraga aga finantskontos miinus põhivara kulum pluss muud mahumuutused: muu olemasoleva vara mahu positiivsete või negatiivsete muutuste väärtus (näiteks maavarade leidmise tulemu- sena või vara hävinemine sõja või looduskatastroofi tulemusena); need muutused kajastatakse vara muude mahumuutuste kontos 162 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd pluss ümberhindlused: vara hinna muutusest tulenev positiivne või negatiivne nominaalse kapitalikasumi / -kahjumi väärtuse muutus perioodi jooksul; need muutused kirjendatakse ümberhindluskontos võrdub vara väärtus lõppbilansis. Arvepidamisseosed alg- ja lõppbilansi vahel — läbi tehingute ja vara muude muutuste (muud muutused mahus ja kapitalikasumis / -kahjumis) — on näidatud kokkuvõtlikult lisas 7. 2. VARA LIIGID 7. 09. Bilanssides kirjendatud vara on majandusvara. 7. 10. Definitsioon: Majandusvara moodustavad objektid, mis toimivad väärtuse säilitajatena ning mille üle kehtivad institutsionaalsete üksuste indi- viduaalsed või kollektiivsed omandiõigused ja millest võivad nende omanikud neid ajaperioodi jooksul hoides või kasutades saada majanduslikku kasu. 7. 11. Majanduslikud tulud koosnevad esmastest sissetulekutest (mida nimetatakse tegevuse ülejäägiks kui vara kasutatakse ise või omandituluks kui seda kasutavad teised), mis tulenevad vara kasutamisest. Lisaks eespool nimetatud juhtudele saadakse majanduslikku tulu veel ka väärtusest, mis koosneb võimalikust kapitalikasumist / -kahjumist, mida võib realiseerida varast loobumise või selle likvideerimise teel. 7. 12. Ülevaade majandusvara klassifikaatorist ja kaetusest on antud tabelis 7. 1. Iga vara üksikasjalik definitsioon on toodud lisas 7. 1. Välja on arvatud vara piirjuhtumid: a) inimkapital; b) looduslik vara, mis ei ole majandusvara (näiteks õhk, vesi, jõgi); c) tingimuslik vara, mis ei ole finantsvara (vt lõik 7. 22). 7. 13. Eristatakse kolme vara kategooriat: a) toodetud mittefinantsvara; b) mittetoodetud mittefinantsvara; c) finantsvara. TOODETUD MITTEFINANTSVARA (AN. 1) 7. 14. Definitsioon: Toodetud vara (AN. 1) on mittefinantsvara, mis on tekkinud tootmisprotsesside tulemusena. 7. 15. Toodetud vara klassifikaator on loodud eristamaks vara tema rolli põhjal tootmises. Klassifikaator sisaldab: põhivara (1), mida kasutatakse toot- mises korduvalt ja pidevalt enam kui üks aasta; laovarud, mis kasutatakse tootmises ära kui vahetarbimine, mida müüakse või millest vabane- takse muul moel, ning väärisesemed. Viimaseid ei kasutata tootmises ega tarbimises, vaid soetatakse ja hoitakse kui väärtuse säilitajaid. MITTETOODETUD MITTEFINANTSVARA (AN. 2) 7. 16. Definitsioon: Mittetoodetud vara (AN. 2) on majandusvara, mis tekib muude protsesside, välja arvatud tootmisprotsessi, käigus. See koosneb materiaalsest ja immateriaalsest varast, nagu allpool on defineeritud. (1) Kahte liiki tootjate poolt kasutatavad kestvuskaubad on välja jäetud põhivara kulumist: väikevahendid ja osa sõjalisest varustusest. Põhivaraks ei loeta ka kodumajapida- miste poolt lõpptarbimiseks soetatud transpordivahendeid ja muid masinaid. Need on bilansi memokirjes “tarbekestvuskaubad” (vt lõik 7. 63). 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 163 7. 17. Klassifikaator on loodud eristamaks vara selle tekkimise viisi järgi. Osa vara tekib looduses, teist osa aga võib vaadelda kui ühiskonna poolt loodud moodustist, mis on tekkinud tänu juriidilisele või arvepidamislikule tegevusele. 7. 18. Kogu materiaalne mittetoodetud vara on looduslik vara. See, milline looduslik vara kaasatakse, on määratud vastava majandusvara ülddefinit- siooniga. Liigitamise aluseks on see kas vara on võimalik omada ja kas see vara on võimeline looma omanikule majanduslikku eelist olemaso- leva tehnoloogia, teadmiste, majanduslike võimaluste, ressursside suhteliste hindade abil. Looduslikku vara, mille suhtes omandiõigust ei saa rakendada või ei ole rakendatud, näiteks avameri või õhk, ei arvestata. 7. 19. Immateriaalne mittetoodetud vara sisaldab patente, siirdatavaid lepinguid, ostetud ettevõtte maine väärtust jne. Juriidiliste või arvepidamislike tegevuste kaudu tõestamata juhtumeid, näiteks patendi laenamist või mingi majandusliku eelise üleandmist kolmandale osapoolele, ei arves- tata. FINANTSVARA JA -KOHUSTUSED (AF. ) 7. 20. Definitsioon: Finantsvara (AF. ) on majandusvara, mille hulka kuuluvad maksevahendid, finantsnõudeid ja majandusvara, mis on olemuselt sarnane finantsnõuetele. 7. 21. Maksevahendid koosnevad rahalisest kullast, arveldusühikutest, sularahast ja arveldushoiustest. Finantsnõuded annavad õiguse nende omani- kele — kreeditoridele — saada üksikuid või korduvaid makseid ilma neid vaidlustamata teistelt institutsionaalsetelt üksustelt — deebitoridelt — kellel lasuvad vastavad kohustused. Aktsiad ja muud osakud ning osaliselt ka tingimuslik vara on näideteks majandusvarast, mis on olemuselt sarnane rahalistele nõuetele. Insti- tutsionaalset üksust, mis emiteerib sellist finantsvara, vaadeldakse kui institutsionaalset üksust, mis on võtnud endale ka samaväärse kohustuse. 7. 22. Tingimuslikuks varaks on lepingulised korraldused institutsionaalsete üksuste vahel ning institutsionaalsete üksuste ja välismaailma vahel, mil- lega sätestatakse üks või rohkem tingimust, mis peavad olema täidetud enne, kui finantstehing toimub. Näited on kolmanda osapoole makse- garantii, akreditiivid, krediidiliin, allkirjastatud perioodilise väärtpaberite emissiooni leping (NIF) ja paljud tuletisinstrumendid. Süsteemis on tingimuslik vara finantsvara juhul, kui lepinguline korraldus ise omab turuväärtust kaubeldavuse või turul saadava hüvituse tõttu. Muul juhul tingimuslikku vara Süsteemis ei kajastata (2). 7. 23. Süsteemis on igal finantsvaral vastav kohustus. Erandiks on selline finantsvara, mis on klassifitseeritud kategoorias rahaline kuld ja arveldusü- hikud (SDRid) (AF. 1). 7. 24. Finantsvara ja kohustuste klassifikaator vastab finantstehingute klassifikaatorile. Seetõttu on finantsvara ja kohustuste kategooriate, alamkate- gooriate ja alampositsioonide definitsioonid ning lisaseletused toodud ESAs ainult üks kord — finantstehingute peatükis. Bilansside peatükk ei korda neid definitsioone ega nende seletusi oma põhitekstis, vaid näitab I lisas kogu süsteemis defineeritud vara ja kohustuste loetelu. (2) Kindlustustehnilised eraldised (AF. 6) on kindlustusseltside ja pensionifondide tingimusteta kohustused. Siiski on enamikel juhtudel individuaalse kindlustuspoliisi oma- niku ja soodustatud isiku vastav finantsvara tingimuslik vara. 164 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd Tabel 7. 1. — Vara klassifikaator AN. MITTEFINANTSVARA (AN. 1. + AN. 2. ) AN. 1 AN. 11 AN. 111 Toodetud vara Põhivara (1) Materiaalne põhivara AN. 1111 Eluruumid AN. 1112 Muud hooned ja rajatised AN. 11121 Mitteeluhooned AN. 11122 Muud rajatised AN. 1113 Masinad ja seadmed AN. 11131 Transpordivahendid AN. 11132 Muud masinad ja vahendid AN. 1114 Kultiveeritav vara AN. 11141 Lüpsi-, tõu-, tööloomad AN. 11142 Viinamarjakasvatused, puuviljaaiad ning muud korduva (mitmeaastase) saagiga puude istandused AN. 112 Immateriaalne põhivara AN. 1121 Mineraalide otsimine AN. 1122 Arvutitarkvara AN. 1123 Meelelahutus-, kirjandus- või kunstilised algupärandid AN. 1129 Muu immateriaalne põhivara AN. 12 AN. 121 AN. 122 Varud Tooraine ja materjalid Lõpetamata toodang AN. 1221 Lõpetamata kultiveeritav vara AN. 1222 Muu lõpetamata toodang AN. 123 AN. 124 AN. 13 AN. 131 AN. 132 AN. 139 AN. 2 AN. 21 Valmistooted Kaubad edasimüügiks Väärisesemed Väärismetallid ja -kivid Antiik ja muud kunstiesemed Muud väärisesemed Mittetoodetud vara Materiaalne mittetoodetud vara AN. 211 Maa AN. 2111 Hoonete ja rajatiste alune maa AN. 2112 Kultiveeritav maa AN. 2113 Puhkealad koos pinnaveega AN. 2119 Muu maa koos pinnaveega AN. 212 Maavarad AN. 2121 Kivisöe-, nafta- ja maagaasivarud AN. 2122 Metallimineraalide varud AN. 2123 Mittemetallimineraalide varud AN. 213 AN. 214 AN. 22 AN. 221 AN. 222 AN. 223 AN. 229 AF. AF. 1 AF. 11 AF. 12 Mittekultiveeritavad bioloogilised ressursid Veevarud Immateriaalne mittetoodetud vara Patendid Rendi- ja muud üleantavad lepingud Ostetud ettevõttemaineväärtus Muu immateriaalne mittetoodetud vara FINANTSVARA (2) (AF. 1 + AF. 2 + AF. 3 + AF. 4 + AF. 5 + AF. 6 + AF. 7) Rahaline kuld ja arveldusühikud (SDRid) Rahaline kuld Arveldusühikud (SDRid) 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 165 AF. 2 AF. 21 AF. 22 AF. 29 AF. 3 AF. 33 AF. 331 AF. 332 AF. 34 AF. 4 AF. 41 AF. 42 AF. 5 AF. 51 AF. 511 AF. 512 AF. 513 AF. 52 AF. 6 AF. 61 AF. 611 AF. 612 AF. 62 AF. 7 AF. 71 AF. 79 Sularaha ja hoiused Sularaha Arveldushoiused Muud hoiused Väärtpaberid peale aktsiate Väärtpaberid peale aktsiate, v. a finantstuletisinstrumendid Lühiajalised Pikaajalised Finantstuletisinstrumendid Laenud Lühiajalised Pikaajalised Aktsiad ja osakud Aktsiad ja osakud, välja arvatud investeerimisfondide osakud Noteeritud aktsiad Noteerimata aktsiad Muud osakud Investeerimisfondide osakud Kindlustustehnilised eraldised Kodumajapidamiste elukindlustuseraldiste ja pensionifondide eraldiste netoväärtus Kodumajapidamiste elukindlustuseraldiste netoväärtus Kodumajapidamiste pensionifondide eraldiste netoväärtus Kindlustuspreemiate ettemaksed ja rahuldamata nõuete eraldised Muud saada- / makstaolevad arved Kaubanduskrediidid ja -ettemaksed Muud saadad/maksta olevad arved, v. a kaubanduskrediidid ja -ettemaksed (1) Memokirje AN. m: Tarbekestvuskaubad. (2) Memokirje AF. m: Otsene välisinvesteering. KIRJETE HINDAMINE BILANSSIDES HINDAMISE ÜLDPRINTSIIBID 7. 25. Bilansi kirje tuleb anda sellise väärtusega, nagu ta oleks soetatud bilansi koostamise kuupäeval ning see peab sisaldama mittefinantsvara soeta- mise korral ka omanikuvahetusega seotud kulutusi. Sellest tulenevalt peab vara ja kohustusi kirjendama bilansi koostamise kuupäeva jooksva- tes turuhindades. See tähendab, et vara tuleb hinnata a) ostjahindades, kui nad on ostetud; b) alushindades, kui nad on toodetud enda tarbeks. Kui aga alushind ei ole teada, siis samalaadse kauba alushindades või tehtud kulutuste summana. 7. 26. Ideaalsel juhul saab neid hindu tuvastada turul. Kui aga turul ei ole antud varale võrdlushinda — juhul, kui sarnast vara ei ole turul lähiajal müüdud / ostetud — tuleb proovida hinnata seda väärtuses, mis oleks võimalik selle vara eest turul saada bilansi koostamise kuupäeval. 7. 27. Lisaks sellele, et hindu saab leida turul, tuletada sarnase vara turuhindadest või määrata tehtud kulutuste põhjal, võib neid veel ligikaudselt tuletada järgmiselt: a) ümberhinnates ja akumuleerides soetuste ning realiseerimiste vahet; b) tulevaste tulude nüüdis- või diskontoväärtuse kaudu. 7. 28. Üldiselt on turuhinnad kättesaadavad enamuse finantsvara kohta, olemasolevale kinnisvarale (hooned ja muud rajatised pluss nende all olev maa), transpordivahenditele, saagile ja kariloomadele, samuti ka uuele toodetud põhivarale ja varudele. 166 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd 7. 29. Mõninga vara puhul tehakse nende ümberhinnatud soetusmaksumusele mahahindlus vastavalt selle vara oodatavale kasutusajale. Sellise vara väärtus mingil ajahetkel on selle jooksva soetusmaksumuse ja kogunenud mahahindluste vahe. Enamuse põhivarast saab kirjendada bilanssides jooksvate ostjahindade jääkväärtuses. See on vajalik kogunenud põhivara kulumi (kogunenud asendusmaksumuse) (3) arvutamiseks. 7. 30. Kui varalt saadakse tulu mõne aja möödudes (näiteks puit) või tulu on jaotatud pikale perioodile (näiteks maavarad), tuleb tulevikus saadava tulu nüüdisväärtuse arvutamiseks kasutada diskonteerimist. Diskontomäär peaks olema tuletatud pigem antud varaga — mets, kaevandused ja karjäärid — sooritatud tehingute kohta saadud teabe põhjal kui üldisest intressimäärast. 7. 31. Välisvaluutas esitatud vara ja kohustuste väärtuse peab konverteerima kodumaisesse rahasse bilansi moodustamise kuupäeva turukursi alusel. See vahetuskurss peaks olema valuuta ostu- ja müügitehingutes kasutatud kursside keskmine. 7. 32. Alternatiivid jooksvale turuhinnale võivad olla kasulikud mõnedel analüütilistel eesmärkidel ja võivad olla näidatud bilansis kui memokirjed. Selliste alternatiivsete hindade näideteks on pikaajaliste võlakirjade nimi- ehk nominaalväärtus ning ettevõtte omakapitali ümberhinnatud sisse- makstud ja ekvivalentväärtus. MITTEFINANTSVARA (AN. ) TOODETUD VARA (AN. 1) Põhivara (AN. 11) Materiaalne põhivara (AN. 111) 7. 33. Materiaalne põhivara tuleb võimaluse korral kirjendada turuhindades (või alushindades kui on tegemist enda tarbeks toodetud uue varaga). Kui see ei ole võimalik siis tuleb kirjendamine teha jooksvates ostjahindades, millest tuleb maha arvata akumuleerunud põhivara kulum. Ostja- poolsed selle vara omanikuvahetusega seotud kulutused, mis on korrektselt jäädvustatud, lisatakse bilansis kajastatavale väärtusele. Immateriaalne põhivara (AN. 112) 7. 34. Maavarade otsimist tuleb hinnata kas nende kulutuste põhjal, mis on makstud teistele maavarade otsimisega tegelenud institutsionaalsetele üksustele või omavahendite arvel selleks otstarbeks tehtud kulutuste põhjal. Eelmistel perioodidel tehtud kulutused, mis on jäänud arvesse võt- mata, tuleb ümberhinnata jooksva perioodi hindade ja kulutuste põhjal. 7. 35. Arvutitarkvara tuleb hinnata ostjahindade baasil kui osteti turult, hinnangulise alushinna alusel kui toodeti kodus, kui aga hinnad ei ole kätte- saadavad, siis tootmiskulude alusel. See osa eelnevatel aastatel soetatud tarkvarast, mis ei ole veel kontodel täielikult kirjendatud, tuleb ümber hinnata jooksevhindadesse (mis võivad olla algsetest hindadest madalamad). 7. 36. Meelelahutus-, kirjandus- või kunstilised algupärandid ja muu immateriaalne põhivara peab olema hinnatud selle vara soetamishindades juhul, kui selle varaga turul tegelikult kaubeldakse. Kui immateriaalne vara on toodetud enda tarbeks, võib muutuda vajalikuks seda hinnata tootmis- kulude baasil, asjakohaselt ümber hinnata jooksva perioodi hindadesse ning siis kirjendada. Vastasel juhul võib muutuda vajalikuks kasutada selle vara omanike poolt oodatavate tulevaste tulude hinnangulist nüüdisväärtust. Varud (AN. 12) 7. 37. Varud tuleb kirjendada bilansi koostamise kuupäeva hindades, aga mitte hindades, millega need tooted arvati varude hulka. (3) Kõikide veel kasutuses olevate põhivarade jääkväärtuste summat vaadeldakse kui kapitali netovaru. Kapitali koguvaru sisaldab kogunenud põhivara kulumi väärtust. 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 167 7. 38. Tooraine ja materjalide varud tuleb hinnata ostjahindades, valmis- ja lõpetamata toodangu varud tuleb hinnata alushindades. Kaupade varud, mis on mõeldud hulgi- ja jaemüüjate poolt edasimüügiks ilma nendepoolse edasise töötluseta, hinnatakse bilansi koostamise kuupäeva hinda- des, ilma hulgi- või jaemüüja poolt tehtud transpordikuludeta. Lõpetamata toodangu varule arvutatakse lõppbilansi hinnad sel teel, et võrrel- dakse lõpetamata toodangu valmistamiseks tehtud kulutusi samasuguse valmistoodangu bilansi koostamise päeva alushinnaga. Kui valmistoo- dangu hind ei ole teada, siis saab lõpetamata toodangu hinda arvutada hinnates toodangu valmistamiseks tehtud kulutuste väärtust ja lisades sellele oodatava neto tegevuse ülejäägi või (oodatava neto-) segatulu. Kasvava, üks kord korjatava saagi (välja arvatud puit) ja lihakariloomade hindamiseks saab kasutada vastavaid turuhindasid. Mets ja muu kas- vav puit hinnatakse diskonteerides metsalt tulevikus saadavad tulud jooksvatesse hindadesse, millest on eelnevalt lahutatud metsa kasvatami- sega seotud kulud, langetamise kulud jms. Väärisesemed (AN. 13) 7. 39. Väärisesemed (kunstiteosed, antiikkaubad, väärisehted, vääriskivid, mitterahaline kuld (vt lõik 5. 30) ja muud metallid) peavad olema hinnatud jooksevhindades. Kui sellisele varale on olemas organiseeritud turud, siis tuleb see vara hinnata kas tegelikes või oodatavates hindades, mis oleks makstud nende eest turul, kaasa arvatud kõik vahendus- ja komisjonitasud, bilansi koostamise kuupäeval. Vastasel korral peaks see vara olema hinnatud jooksvale hinnatasemele ümberhinnatud soetusmaksumuses. MITTETOODETUD VARA (AN. 2) Materiaalne mittetoodetud vara (AN. 21) Maa (AN. 211) 7. 40. Kapitalikontol kirjendatakse maaparanduskulud ja maa omaniku vahetusega seotud kulud kui kapitali kogumahutus põhivarasse, eraldi maa enda hinnast. Kui maa hinda ei saa eraldada selle peal seisvate hoonete ja muude ehitiste hinnast, siis vara tuleb klassifitseerida selle baasil, kumb neist (maa või ehitised) omab suuremat väärtust. Bilansis kajastatakse maad jooksvas turuhinnas. See hind ei pruugi olla kõikide soetushetkel tehtud maa soetamisega seotud kulutuste summa. Võib olla nii, et jooksev turuhind ei sisalda neid omaniku vahetusega seotud kulutusi ega maaparanduskulusid, mis ei ole veel täielikult kustutatud. Seega võib muutuda vajalikuks kirjendada need summad, osaliselt või täielikult, kui kapitalikahjum ümberhindluskontol. Maavarad (AN. 212) 7. 41. Sellised uuringutega tõestatud maa pinnal või maa all asuvad maavarad, mida tänapäevase tehnoloogia ja hinnataseme juures on majandusli- kult otstarbekas kaevandada, tuleb hinnata selle vara ärilisel eesmärgil kaevandamise käigus oodatava netotulemi nüüdisväärtusega. Muu looduslik vara (AN. 213 ja AN. 214) 7. 42. Kuna jälgitavaid hindu sellele varale tõenäoliselt ei ole, siis tuleb see hinnata tulevikus oodatava tulu nüüdisväärtusega. Immateriaalne mittetoodetud vara (AN. 22) 7. 43. Immateriaalne mittetoodetud vara (patendid, rendi- või muud müüdavad lepingud ja ostetud ettevõttemaineväärtus) peab olema hinnatud jooksevhindades siis, kui nendega tegelikult turul kaubeldakse. Vastasel juhul tuleb hinnata selle vara omanike poolt tulevikus saadava ooda- tava tulu nüüdisväärtus. 168 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd FINANTSVARA JA -KOHUSTUSED (AF. ) 7. 44. Finantsvara ja -kohustused peaks põhimõtteliselt olema esitatud jooksevhindades. Nad peaksid olema sama väärtusega, sõltumata sellest, kas nad ilmnevad finantsvara või kohustustena. Teenustasud, lõivud, komisjonitasud ja muud sarnased maksed, mida vaadeldakse kui tehingu läbi- viimiseks osutatud teenuseid, ei peaks hindades sisalduma. Rahaline kuld ja SDRid (AF. 1) 7. 45. Rahalise kulla (AF. 11) hind määratakse ametlikel kullaturgudel kehtiva hinnaga. Arveldusühikute (SDRide) (AF. 12) väärtus määratakse iga päev IMFi poolt ja vahetuskurss rahvusliku valuuta suhtes on kättesaadav valuutabör- sidelt. Sularaha ja hoiused (AF. 2) 7. 46. Sularaha (AF. 21) väärtuseks on rahvusliku valuuta nimi- ehk nominaalväärtus. Hoiuste (AF. 22, AF. 29) bilanssides kajastatavaks väärtuseks on see summa, mida deebitor on lepingujärgselt kohustatud kreeditorile maksma siis, kui hoiused tuleks tagasi maksta bilansi koostamise kuupäeva seisuga. See summa võib sisaldada tekkinud intresse (vt lõik 5. 130). Väärtpaberid peale aktsiate (AF. 3) 7. 47. Kasutatav hindamisviis peab olema kooskõlas tekkepõhise intressi käsitlemisega ja selle intressi varakirjenditeks klassifitseerimisega (vt lõigud 5. 128, 5. 130, 5. 138). Kui tekkepõhist intressi käsitletakse finantskontos kui vastavatesse väärtpaberitesse tehtud reinvesteeringut, siis väärtpa- berid peale aktsiate, välja arvatud finantstuletisinstrumendid (AF. 33), peavad bilanssides olema jooksvates turuhindades näidatud sellisel viisil, et nad sisaldaksid tekkepõhise intressi väärtust. Nende väärtpaberite summaarne jooksev turuväärtus koosneb kahest eristatavast komponen- dist: esimene on põhisumma ja teine tekkepõhine intress. Seega globaalne kogumaht sisaldab tekkepõhist intressi (st see on nende väärtpabe- riühikute arv pluss tekkepõhisest intressist tekkinud lisamaht, vt lõik 6. 52) ja üheski selles mahuühikule rakendatavas hinnas endas tekkepõ- hist intressi ei sisaldu. Kui finantskontos tekkepõhise intressi väärtus on kirjendatud F. 33 (väärtpaberid peale aktsiate, välja arvatud finantstuletisinstrumendid) asemel F. 79-s (muud saada- / makstaolevad arved), siis tekkepõhise intressi väärtus peaks olema ka bilansis F. 79 all. 7. 48. Lühiajalisi väärtpabereid peale aktsiate, välja arvatud finantstuletisinstrumendid (AF. 331), hinnatakse nende jooksvas turuväärtuses. Kui jooksvat turuväärtust ei ole teada, siis: a) nimi- ehk nominaalväärtusega emiteeritud lühiajalised väärtpaberid peavad olema hinnatud nimi- ehk nominaalväärtuse ja maksmata või maksmisele mittekuuluva tekkepõhise intressi summana; b) diskonteeritud väärtpaberid peavad olema hinnatud emiteerimishinna ja tekkepõhise intressi summana. Selline lähenemine ei laiene väärtpaberitele, mille lepinguline tähtaeg ei ületa kolme kuud. 7. 49. Pikaajalised väärtpaberid peale aktsiate, välja arvatud finantstuletisinstrumendid (AF. 332) hinnatakse alati nende jooksvas turuväärtuses, olene- mata sellest, kas nad on pikaajalised võlakirjad, mille intressi tasutakse regulaarselt, pikaajalised suure diskontomääraga võlakirjad või pikaajali- sed väikese intressiga või ilma intressita null-võlakirjad. 7. 50. Finantstuletisinstrumendid (AF. 34) peavad olema bilanssides oma jooksvas turuhinnas. Kui eksisteerib aga noteerimata turuhind (näiteks vaba- vahetusoptsioon), peab finantstuletisinstrumendi hindama kas väljaostuks vajaliku summa, lepingu nõuete tasaarvelduse või makstud pree- miate alusel. 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 169 Kokkuleppe kohaselt loob emitent finantstuletisinstrumendi emiteerimisel ka vastava passivakirje. Laenud (AF. 4) 7. 51. Bilanssides nii kreeditorile kui deebitorile kirjendatav väärtus peab olema see põhisumma, mida deebitorid peavad lepingujärgselt kreeditorile maksma isegi sellistel juhtudel kui laen oli müüdud alla- või ülehindlusega. Aktsiad ja muud osakud (AF. 5) 7. 52. Aktsiad ja muud osakud tuleb kirjendada nende jooksevhindades. Sedasama jooksevhinda rakendatakse nii vara kui kohustuste poolel, kuigi aktsiad ja muud osakud ei ole juriidiliselt emitendi kohustuseks, vaid omandiõigus korporatsiooni likvideerimisväärtusele, mille hind ei ole ette teada. 7. 53. Noteeritud aktsiad (AF. 511) kirjendatakse väärtpaberiturul või muul ametlikul finantsturul tuvastatavas keskmises turuhinnas. 7. 54. Noteerimata aktsiate (AF. 512), mis ei ole regulaarselt kaubeldavad ametlikel turgudel, kirjendamisel peab väärtuse määramisel arvesse võtma noteeritud aktsiate hinda. Siiski peab vastavate hinnangute puhul arvesse võtma ka erinevusi noteeritud ja noteerimata aktsiate vahel, eriti eri- nevusi likviidsuses, vaatlema ettevõtte akumuleeritud reserve ja seda äritegevusharu üldse. 7. 55. Rakendatud hindamismeetod sõltub oluliselt kasutatavast baasstatistikast. See meetod võib näiteks arvesse võtta noteerimata aktsiatesse puutu- vaid ettevõtete liitumiste andmeid. Veelgi enam, juhul, kui noteerimata aktsiaid emiteerinud ettevõtete reservid erinevad oma nominaalkapitali poolest keskmise suuruse põhjal ja proportsionaalselt noteeritud aktsiaid emiteerinud ettevõtetest, on kohane arvutada noteerimata aktsiate jooksevhind proportsionaalselt näitajatega, mis hõlmavad ka reservid, nagu omakapital ettevõtte bilansi aruandes, või nagu ESA reeglite põhjal arvutatud omavahendid: noteerimata aktsiate jooksevhind = noteeritud aktsiate jooksevhind × omavahendid (noteerimata ettevõte) omavahendid (noteeritud ettevõte) Jooksevhinna ja omavahendite suhe võib äritegevusharuti erineda. Seetõttu on soovitav arvutada noteerimata ettevõtte aktsiate jooksevhind harude kaupa. Võib olla muidki erinevusi noteeritud ja noteerimata ettevõtete vahel, mis võivad mõjutada hindamismeetodit. 7. 56. Muud osakud (AF. 513) on väga sageli spetsiifilise institutsionaalse üksuse (kvaasikorporatiivse ettevõtte, riigi omanduses oleva ettevõtte, rah- vusvahelise organisatsiooni, tingliku üksuse jms) kohustus. Üldiselt tuleb need hinnata vastavalt spetsiifilistele meetoditele, nagu omavahendite või nimi- ehk nominaalväärtuse kaudu. Omavahendite meetodit tuleks eriti kasutada kvaasikorporatiivsete ettevõtete korral, sest nende omaka- pital on kokkuleppe kohaselt võrdne nulliga. 7. 57. Investeerimisfondide osakuid (AF. 52) hinnatakse nende jooksva väärtpaberibörsi hinna alusel, juhul kui nad on noteeritud, või nende jooksva lunastushinna alusel, kui nad on fondi enda poolt tagasiostetavad. Kindlustustehnilised eraldised (AF. 6) 7. 58. Kodumajapidamiste elukindlustuseraldiste netoväärtuse (AF. 611) korral saab tuvastada indiviidi kindlustusstatistiliselt piiritletud kapitali- või sissetulekumaksete nõuete hetkeväärtuse. See väärtus sisaldab elukindlustusseltside kohustusi rahuldamata nõuete eraldiste ja kasumitaotlusega 170 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd kindlustuse eraldiste alusel, mis lisandub kasumitaotlusega kapitalikogumiskindlustuse või sarnase poliisi väärtuse lunastustähtpäeval. Kasumi- taotlusega kindlustuse korral sisaldavad eraldised kapitalikasumit. 7. 59. Kodumajapidamiste pensionifondide netoväärtuse (AF. 612) korral nende fondide kohustused — ja kodumajapidamiste vara — sõltuvad pensio- niskeemi liigist. Kindlaksmääratud tuluga pensioniskeemid on sellised skeemid, kus osalejatele garanteeritakse kokkulepitud pensioni väljamaksete tase. Kind- laksmääratud tuluga pensioniskeemide kohustus on võrdne lubatud väljamaksete jooksva väärtusega. Kuna see skeem võib ajutuselt olla üle- või alafinantseeritud, siis kindlaksmääratud tuluga pensioniskeem võib omada positiivset või negatiivset netoväärtust. Sissetulekute põhjal määratavad pensioniskeemid on sellised skeemid, kus väljamaksed sõltuvad otseselt fondi aktivatest. Sissetulekute põhjal määratav pensioniskeemi kohustus on võrdne selle fondi aktivate jooksva turuväärtusega. Fondi netoväärtus on alati null. 7. 60. Kindlustuspreemiate ettemaksete väärtuse, mis on osa AF. 62-st, määramisel võetakse riski arvesse proportsionaalselt lepingu üldise kestvuse ja antud hetkel lepingu lõppemiseks jääva ajaperioodi suhtele. Rahuldamata nõuete eraldise väärtus, mis samuti on osa AF. 62-st, on selle summa hetkeväärtus, mis on oodatav nõuete — kaasa arvatud vaieldavate nõuete — rahuldamisel. Muud saada- / makstaolevad arved (AF. 7) 7. 61. Kaubanduskrediidid ja -ettemaksed (AF. 71) või muud saada- / makstaolevad arved (AF. 79) hinnatakse nii kreeditoridele kui deebitoridele selles väärtuses, mida deebitor on lepinguliselt kohustatud kreeditorile maksma lepingu lõppemisel. MEMOKIRJED 7. 62. Selleks, et näidata paremini konkreetsete sektorite jaoks suuremat analüütilist huvi pakkuvaid artikleid, lisatakse bilanssidesse kaks memokir- jet: a) tarbekestvuskaubad (AN. m); b) otsene välisinvesteering (AF. m). Tarbekestvuskaubad (AN. m) 7. 63. Tarbekestvuskaubad on kodumajapidamistes lõpptarbimiseks kasutatavad üle ühe aastase kasutusajaga kestvuskaubad. Nende lisamine bilansi komponendina oleks otstarbekas kui Süsteemis eeldataks, et kestvuskaupu kasutatakse järk-järgult erinevate teenuste loomise protsessis. Tarbe- kestvuskaupu nii aga ei käsitleta. 7. 64. Kodumajapidamiste käes olevad tarbekestvuskaubad — transpordivahendid ning muud masinad ja seadmed — peavad olema kirjendatud jook- sevhindades, nii bruto kui netona ehk põhivara kulumit vastavalt sisse lugedes ja välja jättes. Bilansis memokirjena esitatavad arvud näidatakse netona. 7. 65. Juriidilise isiku õigusteta üksuste omanike käsutuses olevad kestvuskaubad võivad olla osaliselt kasutatud tootmises ja osaliselt kodumajapida- mise liikmete lõpptarbimises. Ettevõtte bilansis kirjendatav väärtus peab näitama proportsionaalselt seda osa, mida kasutatakse ettevõtluses. Otsene välisinvesteering (AF. m) 7. 66. Otsene investeering koosneb finantsvarast, mitte füüsilisest kapitalist, sest otsese investeeringu teinud ettevõtteks on ettevõte või kvaasikorpo- ratiivne ettevõte, mis on teise riigi resident. Finantsvara ja kohustused, mis moodustavad otsese investeeringu, peavad olema kirjendatud vasta- 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 171 valt finantsvara liigile kategooriates aktsiad ja muud osakud, laenud ning muud saada- / makstaolevad arved. Igas üksikus kategoorias näidatav otsene investeering tuleb näidata ka memokirjes eraldi. FINANTSBILANSID 7. 67. (Välismaailma) finantsbilanss näitab oma vasakul poolel finantsvara ja paremal poolel kohustusi. Tasakaalustavaks kirjeks on finantsbilansis netofinantsvara (BF. 90). 7. 68. Sektori finantsbilanss võib olla konsolideeritud või konsolideerimata. Mittekonsolideeritud finantsbilanss näitab sektoris klassifitseeritud insti- tutsionaalsete üksuste finantsvara ja kohustusi. Konsolideeritud finantsbilanss erineb konsolideerimata bilansist selle poolest, et seal on vara ja kohustuste osas sektorisiseste institutsionaalsete üksuste vahelised seosed elimineeritud. Välisvara ja kohustuste konto, s. o välismaailma finants- bilanss (vt lõik 8. 77), on definitsiooni järgi konsolideeritud. 7. 69. (Sektori või välismaailma) deebitoride / kreeditoride järgi jaotatud finantsbilanss on finantsbilansi laiendus, millega näidatakse täiendavalt finantsvara jagunemist deebitori sektoris ja kohustuste jagunemist kreeditori sektoris. Seetõttu annab see informatsiooni deebitori / kreeditori suhetest ja on kooskõlas deebitori / kreeditori finantskontoga (vt lõik 5. 13) 172 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd Lisa 7. 1. Vara kategooriate definitsioonid Vara klassifikaator Definitsioon MITTEFINANTSVARA (AN. ) Vara, mis on institutsionaalsete üksuste individuaalses või kollektiivses omandis ning mille omamisest või kasutamisest võib saada majanduslikku kasu. Mittefi- nantsvara koosneb nii toodetud kui mittetoodetud materiaalsest varast ning ena- mikust immateriaalsest varast, millel ei ole vastavaid kohustusi. Toodetud vara (AN. 1) Mittefinantsvara, mis on tekkinud tootmisprotsessi tulemusena. Toodetud vara koosneb põhivarast, varudest ja väärisesemetest, nagu allpool defineeritud. Põhivara (AN. 11) Toodetud vara, mida kasutatakse tootmisprotsessis korduvalt või pidevalt roh- kem kui üks aasta. Põhivara koosneb materiaalsest ja immateriaalsest põhivarast, nagu allpool defineeritud. Materiaalne põhivara (AN. 111) Põhivara koosnevad eluruumidest, muudest hoonetest ja rajatistest, masinatest ja seadmetest ning kultiveeritavast varast, nagu allpool defineeritud. Eluruumid (AN. 1111) Hooned, mida kasutatakse ainult või põhiliselt elamiseks, koos kõigi sidushoo- netega, nagu garaažid ja kõik jäävalt paigaldatud struktuurid, mis hoone juurde tavapäraselt kuuluvad. Siia kuuluvad ka paatmajad, kaatrid, furgoonelamud ja haagissuvilad, mida kasutatakse kodumajapidamise põhilise elukohana, samuti ajaloolise tähtsusega mälestusehitised, mida põhiliselt siiski kasutatakse eluase- mena. Siia kuuluvad ka eluruumi asukoha puhastamiseks ning remontimiseks kuluvad summad. Näitena võib nimetada eluasemeid nagu ühe- ja kahepereelamud ning muud eluasemed, mis on mõeldud püsivaks kasutamiseks. Pooleliolevad eluruumid võetakse arvesse sellisel määral, kuivõrd lõppkasutaja neid omab omavahenditest ehitamise või ostmüügilepingu tõttu. Siia kuuluvad ka sõjaväelaste eluruumid, sest neid kasutatakse majutusteenuste osutamiseks nagu tsiviilelanike eluruume. Muud hooned ja rajatised (AN. 1112) Mitteeluhooned ja muud rajatised nagu allpool defineeritud. Pooleliolevad mitteeluhooned ja rajatised võetakse arvesse sellisel määral, kui- võrd lõppkasutaja neid omab omavahenditest ehitamise või ostmüügilepingu tõttu. Sõjaväelaste mitteeluhooned ja rajatised kuuluvad siia, kui nad sarnanevad tootmiseks hangitud tsiviilehitistega ning neid ka kasutatakse samal viisil. Mitteeluhooned (AN. 11121) Hooned, mis ei ole eluruumid ja sisaldavad hoonete lahutamatu osana kons- ja seadmeid ning asukoha puhastamiseks ja korrashoiuks truktsioone, rajatisi tehtavaid kulutusi. Siia kuuluvad ka ajaloolise väärtusega ehitised, mida põhili- selt kasutatakse mitteeluruumidena. Näitena võib tuua laohooned ja tööstushooned, ärihooned, meelelahutushooned, hotellid, restoranid, koolimajad, haiglad jne. Muud rajatised (AN. 11122) Rajatised, mis ei ole elu- ega mitteeluhooned, koos teede-, kanalisatsioonikulu- ja korrashoiukulutustega. Samuti kuuluvad siia tuste, koha puhastamise 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 173 Vara klassifikaator Definitsioon Masinad ja seadmed (AN. 1113) ajaloolise väärtusega rajatised, mida ei saa määratleda elu- või mitteeluhoone- tena, šahtid, tunnelid ja muud maavarade kaevandamisega seotud rajatised (maa parandusega seotud kulutused, nagu kaitsetammide ehitamine üleujutuste välti- miseks lisatakse maa hinnale). Näitena võib tuua maanteed, tänavad, raudteed ja lennukite stardi- / maandu- misrajad, sillad, maapinnast kõrgemal kulgevad maanteed, tunnelid ja metroo- teed, veeteed, sadamad, tammid ja muud vee liikumise seadmiseks loodud ehiti- sed, pikamaa veetorustikud, kommunikatsioonid ja vooluvõrk, kohalikud torus- tik ning kaablid. Samuti kaevandamiseks ja tootmiseks vajalikud abirajatised ning spordi- ja meelelahutusrajatised. Transpordivahendid ja muud masinad ning seadmed, nagu allpool defineeritud, mis ei ole kodumajapidamiste poolt omandatud lõpptarbimiseks. Tööriistad, mis on suhteliselt odavad ja mida ostetakse perioodiliselt enam-vähem samades kogustes (nagu käsitööriistad), võib välja jätta. Samuti ei kuulu siia masinad ja seadmed, mis on elu- ja mitteeluhoonete lahutamatud osad. Lõpetamata masinad ja seadmed siia ei kuulu (välja arvatud enda tarbeks toode- tud), sest lõpptarbija saab vara omanikuks alles siis kui see on kohale toodud. Sõjaväe käsutuses olevad masinad ja seadmed kuuluvad siia kui nad sarnanevad tootmise eesmärgil tsiviilüksustele kuuluvate masinate ja seadmetega ning neid kasutatakse tootmiseks. Masinaid ja seadmeid, mis on kodumajapidamise poolt omandatud lõpptarbimi- seks, ei loeta varaks. Need on selle asemel lisatud memokirjesse “tarbekestvus- kaubad” kodumajapidamiste bilansis. Paatmajad, kaatrid, furgoonelamud ja haa- gissuvilad, mida kodumajapidamised kasutavad kui põhilist elukohta, lisatakse eluruumide alla. Transpordivahendid (AN. 11131) Seadmed inimeste ja objektide transportimiseks. Näidetena võib tuua tooted, mis ei ole CPAs (3) alamsektoris DM “transpordivahendid” kirjeldatud: mootor- sõidukid, haagised ja poolhaagised, laevad, rongide ning trammide vedurid ja veerevkoosseis, õhusõidukid ja kosmosesõidukid, mootorrattad ja jalgrattad jne. Muud masinad ja seadmed (AN. 11132) Mujal klassifitseerimata masinad ja seadmed. Siia kuuluvad tooted, millest on maha arvatud osad, installatsiooni-, parandus- ja ülalpidamisteenused, mis kuu- luvad CPA gruppidesse 29. 1 “Mehhaanilise jõu tootmiseks ja kasutamiseks ettenähtud masinad, v. a lennukite, sõidukite ja mootorrataste mootorid”, 29. 2 “Muud üldkasutatavad masinad”, 29. 3 “Põllu- ja metsatöömasinad”, 29. 4 “Masintööpingid”, 29. 5 “Muud erimasinad”, CPA jaotustesse 30 “Kontorimasinad ja arvutid”, 31 “Mujal klassifitseerimata elektrimasinad ja aparaadid”, 32 “Raa- dio-, televisiooni- ja sideseadmed ning -aparatuur” ja 33 “Meditsiini-, täppis- ja optikainstrumendid; ajanäitajad”. Muudeks näideteks on tooted, millest on maha arvatud osad, installatsiooni-, parandus- ja ülalpidamisteenused, mis kuuluvad CPA kategooriasse 23. 30. 2 “Tuumareaktorite kütteelemendid (kassetid), kiirita- mata”, CPA gruppidesse 36. 1 “Mööbel”, 36. 3 “Muusikainstrumendid”, 36. 4 “Spordivahendid”, 28. 3 “Aurugeneraatorid, v. a keskkütte kuumaveeboilerid”. Kultiveeritav vara (AN. 1114) Lüpsi-, tõu-, tööloomad jne, viinamarjakasvatused, puuviljaaiad ning muud kor- duva (mitmeaastase) saagiga puude istandused, mis on institutsionaalse üksuse otsese kontrolli, vastutuse ja juhtimise all, nagu allpool defineeritud. Siia ei kuulu ebaküps kultiveeritav vara, kui see ei ole toodetud enda tarbeks. 174 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd Vara klassifikaator Definitsioon Lüpsi-, tõu-, tööloomad (AN. 11141) Eluskari, mida peetakse, et saada aastast aastasse toodangut. See sisaldab tõu- karja (kaasa arvatud kala- ja linnukasvatus), piimakarja, veoloomi, lambaid või muid loomi villa tootmiseks ning loomi, mida kasutatakse transpordis, võiduaja- mistes või meelelahutuses. Viinamarjakasvatused, puuviljaaiad ning muud korduva (mitmeaastase) saagiga puude istandused (AN. 11142) Immateriaalne põhivara (AN. 112) Mineraalide otsimine (AN. 1121) Arvutitarkvara (AN. 1122) Puud (kaasa arvatud ronitaimed ja põõsad), mida kasvatatakse, et nad annaksid aastast aastasse saaki, kaasa arvatud need taimed, mida kasvatatakse viljade ja pähklite, mahla ja vaigu, koore ning lehtede kujul esineva saagi saamiseks. Põhivara, mis koosneb mineraalide otsimisest, arvutitarkvarast, meelelahutus-, kirjandus- või kunstilistest algupäranditest ning muust immateriaalsest põhiva- rast, nagu allpool defineeritud, mida on mõeldud kasutada kauem kui aasta. Nafta, maagaasi ja muude maavarade leiukohtade otsimiseks tehtavad kulutused. Need kulutused sisaldavad kaevandamisloa saamisele eelnevaid kulusid, litsentsi- ja soetuskulusid, hindamiskulusid ja kulusid testpuurimisele ja -kaevandamisele, samuti kulusid õhu- ja muudele vaatlustele, transpordikulusid ja muid kulusid, mis on tekkinud proovide teostamisega. Arvutiprogrammid, programmi selgitused ja tugimaterjal nii süsteemi- kui rakendustarkvarale. Sisaldab nii ostetud tarkvara kui enda tarbeks toodetud tar- kvara juhul kui kulutused on suured. Samuti on siin rohkem kui aasta kasutata- vate arvutiandmebaaside ostuks, arendamiseks või laiendamiseks — olenemata sellest, kas neid hiljem turustatakse või mitte — tehtud suured kulutused. Meelelahutus-, kirjandus- või kuns- tilised algupärandid (AN. 1123) Algupärased filmid, helikandjad, käsikirjad, lindid, mudelid ja muu taoline, mil- lele on salvestatud või muul moel talletatud teatrietendused, raadio- ja televi- siooniprogrammid, muusikateosed, spordisündmused, kirjanduslik ja kunstiloo- ming. Siia kuuluvad ka enda tarbeks tehtud tööd. Mõnel juhul, näiteks filmide korral, võib olla mitu algupärandit. Muu immateriaalne põhivara (AN. 1129) Siia liigitatakse uued teadmised ja erioskused jms, mis on mujal klassifitseeri- mata ja mille kasutamine tootmises on lubatud nendele üksustele, mis on hanki- nud varale omandusõiguse või kellel on vara kasutamisõigus. Varud (AN. 12) Toodetud vara, mis koosneb kaupadest ja teenustest ning mis on tekkinud jooksval perioodil või eelnevatel perioodidel ja mida hoitakse müügiks, kasuta- miseks tootmises või muuks kasutuseks eeloleval ajal. Nad koosnevad materjali- dest ja varudest, lõpetamata toodangust, valmistoodangust ja toodetest eda- simüügiks, nagu allpool defineeritud. Sisaldab kõiki valitsuse varusid, kaasa arvatud kõiki strateegilisi materjale nagu vili ja muud kaubad, mis omavad riigi seisukohalt erilist tähtsust. Tooraine ja materjalid (AN. 121) Kaubad, mida nende omanikud kavatsevad kasutada vahetarbimisena oma too- dete tootmisel, mitte aga edasimüügiks. Lõpetamata toodang (AN. 122) Kaubad ja teenused, mis on osaliselt valmis, kuid mida ei anta tavaliselt üle teis- tele üksustele ilma edasise töötlemiseta või mis ei ole küpsed ja mille tootmine jätkub sama tootja juures veel mingil järgneval ajaperioodil. Siia ei kuulu lõpli- kult komplekteerimata struktuurid, mis on juba üle läinud lõppomanikule kas enda tarbeks tootmise või olemasoleva ostu / müügi lepingu tõttu. Lõpetamata toodang koosneb lõpetamata kultiveeritavast varast ja muust lõpetamata toodan- gust, nagu allpool defineeritud. Lõpetamata kultiveeritav vara (AN. 1221) Loomad, mida kasvatatakse vaid liha saamise eesmärgil — nagu kommert- seesmärkidel kasvatatav linnukari ja kalad — puud ja muud taimed, mida kõike kasutatakse ainult ühekordseks saagiks ja see korduvalt saaki andev kultiveeritav vara, mille saak ei ole veel valmis. Muu lõpetamata toodang (AN. 1222) Kaubad peale kultiveeritava vara ja teenused, mis on tootja poolt ainult osaliselt töödeldud, viimistletud või kokku pandud, kuid mida tavaliselt ei müüda, trans- pordita ega anta üle enne lisatöötlemist. 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 175 Vara klassifikaator Definitsioon Valmistoodang (AN. 123) Kaubad, mis on tootjapoolselt valmis müügiks või välja saatmiseks. Kaubad edasimüügiks (AN. 124) Kaubad, mis on ettevõtete (nagu hulgi- ja jaemüüjad) poolt ostetud eesmärgiga need edasi müüa edasise töötlemiseta (see tähendab, pole tehtud mingeid muid kulutusi peale tarbijatele esitlemise kulude). Väärisesemed (AN. 13) Toodetud vara, mis ei ole kasutatav esmajärjekorras tootmiseks või tarbimiseks ning millelt oodatakse reaalväärtuse tõusu või vähemalt mitte kahanemist, mis ei rikne normaalsetes tingimustes aja jooksul ja mida hoitakse peamiselt kui väärtuse hoidjat. Väärisesemed koosnevad väärismetallidest ja -kividest, antiike- semetest ja muudest kunstiobjektidest ning muudest väärisesemetest, nagu all- pool defineeritud. Väärismetallid ja -kivid (AN. 131) Väärismetallid ja -kivid, mida ei hoita ettevõtete poolt selleks, et neid kasutada kui tootmisprotsessi sisendeid. Antiikesemed ja muud kunstiobjek- tid (AN. 132) Maalid, skulptuurid jms, mida vaadeldakse kui kunstitöid ja antiikesemeid. Muud väärisesemed (AN. 139) Mujal klassifitseerimata väärisesemed, nagu näiteks kollektsioonid ja väärismetal- lidest valmistatud olulise väärtusega ehted. Mittetoodetud vara (AN. 2) Mittefinantsvara, mis luuakse muul moel kui läbi tootmisprotsessi. Mittetoode- tud vara koosneb materiaalsest ja immateriaalsest varast, nagu allpool defineeri- tud. Samuti kuuluvad siia selle vara omanikuvahetusega seotud kulud ja märki- misväärsed parandused. Materiaalne mittetoodetud vara (AN. 21) Mittetoodetud loodusvarad, mida võib omada ja mille omandiõigust võib üle anda. Siia ei kuulu sellised loodusvarad, mille üle omandiõigust ei ole või ei saa omada (avameri, õhk). Materiaalne mittetoodetud vara koosneb maast, maavara- dest, bioloogilistest looduslikest ressurssidest ja veevarudest, nagu allpool defi- neeritud. Maa (AN. 211) Maa-ala, koos seda katva pinnase ja pinnaveega, mille üle saab rakendada oman- diõigust. Samuti kuuluvad siia märkimisväärsed parandused, mida ei saa füüsili- selt maast eraldada. Siia ei kuulu hooned ja muud struktuurid selle peal või sees, kasvatatavad põllukultuurid, puud ja loomad, maavarad ja bioloogilised loodus- likud ressursid ning maa-alused veevarud. Maa koosneb maast hoonete ja struk- tuuride all, kultiveeritavast maast, puhkealadest koos pinnaveega ning muust maast koos pinnaveega, nagu allpool defineeritud. Hoonete ja rajatiste alune maa (AN. 2111) Maa, millele elamud, mitteeluhooned ja rajatised on ehitatud või millesse nende vundament on kaevatud, kaasa arvatud lahutamatult talupidamiste ja mittetalu- pidamiste juurde kuuluvad õued ja aiad ning talupidamiste juurdesõiduteed. Kultiveeritav maa (AN. 2112) Maa, millel teostatakse ärilise või elatuseesmärgiga põllumajandus- või aiandus- tootmist, kaasa arvatud üldjuhul ka istanduste, viljapuuaedade ja viinamarjais- tanduste all olev maa. Puhkealad koos pinnaveega (AN. 2113) Eraomanduses olevad ajaviitealad, pargimaa, puhkealad ning avaliku sektori omandis olevad pargid ja meelelahutusalad, koos pinnaveega. Muu maa koos pinnaveega (AN. 2119) Mujal klassifitseerimata maa, kaasa arvatud eraaiad ja krundid, mida ei harita ärilise või elatuseesmärgiga, ühiskasutuses olevad rohumaad. Siia kuulub ka elu- maju ümbritsev maa peale lahutamatult talupidamiste ja mittetalupidamiste juurde kuuluvate õuede ja aedade ning nende juurde kuuluv pinnavesi. 176 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd Vara klassifikaator Definitsioon Maavarad (AN. 212) Olemasolevad mineraalide varud maa sees või pinnal, mida tänapäevase tehnika ja suhteliste hindade juures on majanduslikult kasulik kaevandada. Maavarade ja maa enda omandiõigust on võimalik üldjuhul eraldi vaadelda. Maavarad koosne- vad kivisöe-, nafta- ja maagaasivarudest, metallimaagi ja mittemetalsete maakide varudest, nagu allpool defineeritud. Kivisöe-, nafta- ja maagaasivarud (AN. 2121) Antratsiidi, bituminoosse kivisöe ja pruunsöe varud, nafta ja maagaasi varud ning väljad. Metallimineraalide varud (AN. 2122) Mustmetalli, mittemustmetalli ja väärismetalli maakide varud. Mittemetallimineraalide varud (AN. 2123) Kivimurrud, savi- ning liivakaevandused, keemiliste ja väetismineraalide leiuko- had, soolalademed, kvartsivarud, kips, looduslikud vääriskivid, asfalt ja bituu- men, turvas ja muud mittemetallimineraalid peale söe ja nafta. Mittekultiveeritavad bioloogilised ressursid (AN. 213) Loomad ja taimed, mille saak on ühe- või mitmekordne ning millede üle saab rakendada omandiõigust, kuid millede looduslik kasv ja / või taastekkimine ei ole institutsionaalse üksuse otsese kontrolli, vastutuse ja juhtimise all. Siia kuu- luvad riigi territooriumil asuvad põlismetsad ja kalavarud. Siia loetakse vaid need varud, mida käesoleval hetkel või suure tõenäosusega lähitulevikus haka- takse majanduslikel eesmärkidel ekspluateerima. Veevarud (AN. 214) Põhjavett juhtivad kihid ja muud põhjavee varud kui nende vähesus toob kaasa omandi- ja / või kasutusõiguse sisse seadmise, turuväärtuse määramise ja mingil määral ka majandusliku kontrolli rakendamise. Immateriaalne mittetoodetud vara (AN. 22) Mittetoodetud vara, mis on ühiskondlike suhete poolt tekitatud. See on tõestatav juriidiliste või arvepidamislike toimingute alusel, nagu patendi väljaandmine või mingi majandusliku eesõiguse loovutamine kolmandale osapoolele. Osa sellest varast lubab nende omanikel tegeleda teatud kindlate tegevustega, mis on keela- tud teistel institutsionaalsetel üksustel ilma selle vara omaniku loata. Immateri- aalne mittetoodetud vara koosneb patentidest, rendi- ja muudest üleantavatest lepingutest, ostetud ettevõttemaineväärtusest ja muust immateriaalsest mittetoo- detud varast. Patendid (AN. 221) Sellised tehniliste uuenduste valdkonda kuuluvad leiutised, mida seaduse või kohtuotsuse alusel kaitstakse patendiga. Näiteks aine koostis, valmistuskäik, mehhanism, elektrilised ja elektroonilised vooluringid ja seadmed, farmatseutili- sed valemid ning tehislikult alguse saanud eluvormid. Rendi- ja muud üleantavad lepin- gud (AN. 222) Rendi- või muud lepingud, mida rendileandja võib rentijast sõltumata edasi anda kolmandale osapoolele. Näideteks on maa, hoonete ja muude ehitiste rent, kasutusluba või eriõigus ekspluateerida mineraalide leiukohti või kalastuspiir- kondi, sportlaste ja autorite loovutatavad lepingud ja eelisostuõigused veel toot- mata materiaalsele varale. Masinate rent ei kuulu immateriaalse mittefinantsvara hulka. Ostetud ettevõttemaineväärtus (goodwill) (AN. 223) Ettevõtte ostuhinna ja netovara (vara miinus kohustused, millede iga artikkel on identifitseeritud ja hinnatud) vaheline erinevus. Ettevõttemaineväärtuse hind sisaldab seega kogu ettevõtte pikaajalisest tegevusest oodatavat tulu, mida ei ole eraldi identifitseeritud kui vara. Samuti ka seda, et vara vaadeldakse tervikuna, mitte aga üksikute varakomponentide kogumina. 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 177 Vara klassifikaator Definitsioon Muu immateriaalne mittetoodetud vara (AN. 229) Mujal klassifitseerimata immateriaalne mittetoodetud vara. FINANTSVARA JA KOHUSTUSED (AF. ) Finantsvara on majandusvara, mis sisaldab maksevahendeid, finantsnõudeid ja majandusvara, mis on oma olemuselt sarnane finantsnõuetele. Maksevahendid koosnevad rahalisest kullast, arveldusühikutest (SDR), sularahast ja arveldushoiustest. Finantsnõuded annavad õiguse nende omanikele — kreeditoridele — saada makseid või makseseeriaid ilma igasuguse vastuvaidlemisõiguseta teistelt insti- tutsionaalsetelt üksustelt — deebitoridelt — kellel lasuvad vastavad kohustused. Näited majandusvarast, mis on olemuselt sarnased finantsnõuetele, on finantstu- letisinstrumendid ning aktsiad ja muud osakud. Rahaline kuld ja SDRid (AF. 1) Selles kategoorias klassifitseeritud finantsvara on süsteemi ainuke finantsvara, millel ei ole vastanduvaid passivakirjeid. Rahaline kuld (AF. 11) Rahapoliitikat ellu viivate institutsioonide või nende poolt reaalselt kontrollita- vate rahaorganite poolt välisreservide ühe osana hoitav kuld. Arveldusühikud (SDRid) (AF. 12) IMFi poolt loodud ja IMFi liikmetele jaotatud rahvusvaheline reservvara täienda- maks olemasolevat reservvara. Sularaha ja hoiused (AF. 2) Ringluses olev sularaha ning igat liiki hoiused, nii rahvuslikus kui välisvaluutas. Sularaha (AF. 21) Ringluses olevad rahatähed ja mündid, mida tavaliselt kasutatakse maksete soo- ritamiseks. Arveldushoiused (AF. 22) Hoiused (nii rahvuslikus kui välisvaluutas), mis on koheselt muudetavad sulara- haks või mis on ülekantavad tšeki, ülekande, deebetkaardi või muu sarnase vahendi kaudu ja millega ei kaasne märkimisväärseid piiranguid või trahve. Muud hoiused (AF. 29) Kõik muud hoiused (nii rahvuslikus kui välisvaluutas), mis ei ole arveldushoiu- sed. Muid hoiuseid ei saa kasutada suvalisel ajamomendil maksete sooritamiseks ja nad ei ole muudetavad sularahaks või arveldushoiusteks ilma, et see tooks kaasa märkimisväärseid piiranguid või trahve. Väärtpaberid peale aktsiate (AF. 3) Müüdav finantsvara ja ettenäitaja instrumendid, mis on kaubeldavad järelturul ja ei anna selle omanikule omandiõigust neid emiteerinud institutsionaalse üksuse üle. Väärtpaberid peale aktsiate, välja arvatud finantstuletisinstrumendid (AF. 33) Väärtpaberid peale aktsiate, mis annavad nende hoidjale tingimusteta õiguse saada fikseeritud või lepinguga piiritletud muutuva rahalise sissetuleku kupongi- dega maksmise (intressi) kujul ja / või kindlaksmääratud fikseeritud summa maksmise kindlal kuupäeval või kuupäevadel või alates emiteerimisel määratud kuupäevast. Lühiajalised väärtpaberid peale akt- siate, välja arvatud finantstuletisins- trumendid (AF. 331) Pikaajalised väärtpaberid peale akt- siate, välja arvatud finantstuletisins- trumendid (AF. 332) Finantstuletisinstrumendid (AF. 34) Väärtpaberid peale aktsiate, mille lepinguline tähtaeg on aasta või vähem, erand- juhtumitel maksimaalselt kaks aastat. Siia ei kuulu finantstuletisinstrumendid. Väärtpaberid peale aktsiate, millede lepinguline tähtaeg on aasta või enam, erandjuhtudel minimaalselt kaks aastat. Siia ei kuulu finantstuletisinstrumendid. Finantsaktivad, mis põhinevad või on tuletatud erinevast baasinstrumentidest. Baasinstrument on tavaliselt mõni muu finantsvara, kuid võib olla ka tarbekaup või indeks. 178 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd Vara klassifikaator Definitsioon Laenud (AF. 4) Finantsvara, mis tekib kui kreeditor laenab reserve deebitorile, kas otse või läbi maaklerite ja mis on tõestatav mitteüleantavate dokumentidega või ei ole tõesta- tud dokumentidega. Lühiajalised laenud (AF. 41) Laenud, millede lepinguline tähtaeg on aasta või vähem, erandjuhtudel maksi- maalselt kaks aastat ning laenud, mis tuleb tagasi maksta nõude korral. Pikaajalised laenud (AF. 42) Laenud, millede lepinguline tähtaeg on aasta või rohkem, erandjuhtudel mini- maalselt kaks aastat. Aktsiad ja muud osakud (AF. 5) Finantsvara, mis esindab omandiõigust ettevõtetes või kvaasikorporatiivsetes ettevõtetes. Põhiliselt annab see finantsvara selle hoidjale õiguse saada osa ette- võtte või kvaasikorporatiivsete ettevõtte kasumist ning ettevõtte likvideerimisel osa jagamisele kuuluvatest netovarast. Aktsiad ja muud osakud, välja arvatud investeerimisfondide osakud (AF. 51) Finantsvara, peale investeerimisfondide aktsiate, mis esindavad omandiõigust ettevõtetes või kvaasikorporatiivsetes ettevõtetes. Põhiliselt annab see finantsvara selle hoidjale õiguse saada osa ettevõtte või kvaasikorporatiivse ettevõtte kasu- mist ning ettevõtte likvideerimisel osa jagamisele kuuluvatest netovarast. Noteeritud aktsiad, välja arvatud investeerimisfondide osakud (AF. 511) Aktsiad esindavad huvitatust saada osa ettevõtte kapitali kasvikust põhimõtteli- selt turul kaubeldavate väärtpaberite kujul. Noteeritud aktsiate hulka kuuluvad need aktsiad, mille hind on noteeritud tunnustatud väärtpaberiturul või mõnel muul järelturu vormil. Noteerimata aktsiad, välja arvatud investeerimisfondide osakud (AF. 512) Noteerimata aktsiad on need aktsiad, mille hind ei ole noteeritud. Muud osakud (AF. 513) Kõik muud osakute vormid, mis ei ole klassifitseeritud alampositsioonide AF. 511 ja AF. 512 ning alamkategooria AF. 52 all. Investeerimisfondide osakud (AF. 52) Osakud, mis on emiteeritud selliste finantsinstitutsioonide poolt, mille ainutege- vus on rahaturul kogutud reservide investeerimine kapitaliturul või kinnisva- rasse. Kindlustustehnilised eraldised (AF. 6) Kindlustusseltside ja (autonoomsete ning mitteautonoomsete) pensionifondide tehnilised eraldised poliisiomaniku ja soodustatud isiku vastu nagu on sätestatud Nõukogu Direktiivis 91/674/EMÜ 19. detsembril 1991 kindlustusteenuste pak- kujate aastakontodel ja konsolideeritud kontodel. Kodumajapidamiste elukindlustuse- raldiste ja pensionifondide netoväärtus (AF. 61) Ettevõttes kõrvale pandud eraldised, selleks, et maksta — juhul kui teatud tingi- mused on täidetud — ettenähtud nõuded ja toetused. Kodumajapidamiste elukindlustuse- raldiste netoväärtus (AF. 611) Rahuldamata nõuete ja kasumitaotlusega kindlustuse eraldised, mis lisanduvad kasumitaotlusega kapitalikogumiskindlustuse või sarnase poliisi väärtusele selle lunastamistähtajal. Kodumajapidamiste pensionifon- dide netoväärtus (AF. 612) Tööandjate ja / või töötajate või mittepalgaliste töötajate poolt loodud auto- noomsete ja mitteautonoomsete pensionifondide eraldised kindlustamaks tööta- jaid või mittepalgalisi töötajaid pensioniga. Kindlustuspreemiate ettemaksed ja rahuldamata nõuete eraldised (AF. 62) Kindlustusseltside ja (autonoomsete ja mitteautonoomsete) pensionifondide poolt loodud eraldised, et: — määrata see kogus brutopreemiatest, mis läheb jagamisele järgmisel arves- tusperioodil (kindlustuspreemiate ettemaksed), 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 179 Vara klassifikaator Definitsioon — määrata arvestusperioodi lõpuks toimunud kindlustussündmuste maksi- maalne hinnanguline nõuete — teadaolevate ja veel mitte teadaolevate — rahuldamise maksumus miinus need summad, mis on juba välja makstud (rahuldamata nõuete eraldis). Muud saada- / makstaolevad arved (AF. 7) Finantsvara, mis on tekkinud finants- või mittefinantstehingu vastastehinguna seoses ajalise erinevusega tehingu ja selle eest maksmise vahel. Kaubanduskrediidid ja –ettemaksed (AF. 71) Finantsvara, mis on tekkinud seoses ostjapoolse kauba või teenuse ostutehingu sooritamise ja kauba või teenuse pakkuja poolse krediidi avamisega ning avansi- lised maksed tööde eest, mis on pooleli või ette võetud ja seostuvad selliste tehingutega. Muud saada- / makstaolevad arved v. a kaubanduskrediidid ja -ettemak- sed (AF. 79) Finantsaktivad, mis tekivad seoses ajalise erinevusega jaotustehingu või järelturu finantstehingu ja neile vastavate maksete vahel. Siia kuuluvad ka sissetulekutest tekkinud finantsnõuded. Memokirjed Süsteem on välja toonud mitmeid memokirjeid, näitamaks vara, mis ei ole välja toodud põhiraamistikus, kuid mis pakub huvi analüütilisest seisukohast. Tarbekestvuskaubad (AN. m) Kestvuskaubad, soetatud kodumajapidamiste poolt lõpptarbimiseks (s. o need kaubad, mida ei kasutata kodumajapidamises vara säilitamiseks või kaubad, mida ei kasutata kodumajapidamise omanduses olevate juriidilise isiku õigusteta üksuste tootmise eesmärgil). Otsene välisinvesteering (AF. m) Otsene välisinvesteering puudutab pikaajalist suhet peegeldades ühe riigi resi- dendist institutsionaalse üksuse (“otseinvestor”) kestvat huvi teise riigi institutsio- naalse üksuse vastu (“otseinvesteeringu ettevõte”). Otseinvestori eesmärk on avaldada teise riigi residendist ettevõtte juhtimisele märkimisväärset mõju. (1) Toodete klassifikaator tegevusala järgi (CPA), 1993. 180 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd Lisa 7. 2. Kirjed algbilansist lõppbilansini Vara, kohustuste ja omakapitali klassifikaator IV. 1 Algbilanss III. 1 ja III. 2 Tehingud III. 3. 1 Muud mahumuutused Mittefinantsvara AN. P. 5, K. 1, K. 2 Toodetud vara AN. 1 P. 5, K. 1 Põhivara (1) AN. 11 P. 51, K. 1 Materiaalne põhivara AN. 111 P. 511, K. 1 Eluruumid AN. 1111 P. 511, K. 1 Muud hooned ja rajatised AN. 1112 P. 511, K. 1 Masinad ja seadmed AN. 1113 P. 511, K. 1 Kultiveeritav vara AN. 1114 P. 511, K. 1 Immateriaalne põhivara AN. 112 P. 512, K. 1 Varud AN. 12 P. 52 Väärisesemed AN. 13 P. 53 Mittetoodetud vara AN. 2 K. 2, P. 51, K. 1 Materiaalne mittetoodetud vara AN. 21 K. 21, P. 513, K. 1 K. 3, K. 4, K. 5, K. 6, K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 4, K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 4, K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 4, K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 4, K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 4, K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 4, K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 3, K. 5, K. 61, K. 62, K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 2 K. 3, K. 5, K. 61, K. 62, K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 2 III. 3. 2 Kapitalikasum III. 3. 2. 1 Neutraalne kapitalikasum / -kahjum III. 3. 2. 2 Reaalne kapitalikasum / -kahjum IV. 3 Lõppbilanss K. 11. 1 K. 11. 2 AN. K. 11. 1 K. 11. 2 AN. 1 K. 11. 1 K. 11. 2 AN. 11 K. 11. 1 K. 11. 2 AN. 111 K. 11. 1 K. 11. 2 AN. 1111 K. 11. 1 K. 11. 2 AN. 1112 K. 11. 1 K. 11. 1 K. 11. 1 K. 11. 1 K. 11. 1 K. 11. 2 K. 11. 2 K. 11. 2 K. 11. 2 K. 11. 2 AN. 1113 AN. 1114 AN. 112 AN. 12 AN. 13 K. 11. 1 K. 11. 2 AN. 2 K. 11. 1 K. 11. 2 AN. 21 Maa AN. 211 K. 21, P. 513, K. 1 K. 3, K. 62, K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 11. 1 K. 11. 2 AN. 211 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 181 Vara, kohustuste ja omakapitali klassifikaator IV. 1 Algbilanss III. 1 ja III. 2 Tehingud III. 3. 1 Muud mahumuutused Maavarad AN. 212 K. 21, P. 513, Mittekultiveeritavad bioloogilised ressursid AN. 213 K. 21, P. 513, Veevarud AN. 214 K. 21, P. 513, Immateriaalne mittetoodetud vara AN. 22 K. 22, P. 513, Finantsvara / -kohustused (2) AF. F. Rahaline kuld ja SDRid (ainult vara) AF. 1 F. 1 Sularaha ja deposiidid AF. 2 Väärtpaberid peale aktsiate Laenud AF. 3 AF. 4 Aktsiad ja osakud AF. 5 Kindlustustehnilised eraldised Muud saada- / makstaolevad arved AF. 6 AF. 7 F. 2 F. 3 F. 4 F. 5 F. 6 F. 7 K. 3, K. 61, K. 62, K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 3, K. 5, K. 61, K. 62, K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 3, K. 61, K. 62, K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 3, K. 62, K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 7, K. 8, K. 10, K. 12. 1, K. 12. 21, K. 12. 22 K. 7, K. 8, K. 10, K. 12. 1, K. 12. 21, K. 12. 22 K. 7, K. 8, K. 10, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 7, K. 8, K. 10, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 7, K. 8, K. 10, K. 12. 1. K. 12. 22 K. 7, K. 8, K. 10, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 7, K. 8, K. 10, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 7, K. 8, K. 10, K. 12. 1, K. 12. 22 III. 3. 2 Kapitalikasum III. 3. 2. 1 Neutraalne kapitalikasum / -kahjum III. 3. 2. 2 Reaalne kapitalikasum / -kahjum IV. 3 Lõppbilanss K. 11. 1 K. 11. 2 AN. 212 K. 11. 1 K. 11. 2 AN. 213 K. 11. 1 K. 11. 2 AN. 214 K. 11. 1 K. 11. 2 AN. 22 K. 11. 1 K. 11. 2 AF. K. 11. 1 K. 11. 2 AF. 1 K. 11. 1 K. 11. 2 K. 11. 1 K. 11. 2 K. 11. 1 K. 11. 2 K. 11. 1 K. 11. 2 K. 11. 1 K. 11. 2 K. 11. 1 K. 11. 2 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Netoväärtus B. 90 B. 10. 1 B. 10. 2 B. 10. 31 B. 10. 32 B. 90 (1) Memokirje AN. m: Tarbekestvuskaubad. (2) Memokirje AF. m: Otsene välisinvesteering. AN. …, AF. … on vara klassifikaatorist. 182 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd Tasakaalustavad kirjed B. 10. 1 B. 10. 2 B. 10. 31 B. 10. 32 B. 90 Säästmisest ja kapitalisiiretest tingitud muutused netoväärtuses Vara muust mahumuutusest tingitud muutused netoväärtuses Neutraalsest kapitalikasumist / -kahjumist tingitud muutused netoväärtuses Reaalsest kapitalikasumist / -kahjumist tingitud muutused netoväärtuses Netoväärtus Tehingud finantsvara ja -kohustustega F. F. 1 F. 2 F. 3 F. 4 F. 5 F. 6 F. 7 Tehingud finantsvara ja -kohustustega Rahaline kuld ja SDRid Sularaha ja hoiused Väärtpaberid peale aktsiate Laenud Aktsiad ja osakud Kindlustustehnilised eraldised Muud saada- / makstaolevad arved Tehingud toodetes ja teenustes P. 5 P. 51 P. 511 P. 512 P. 513 P. 52 P. 53 Kapitali kogumahutus Kapitali kogumahutus põhivarasse Materiaalse põhivara soetamine miinus realiseerimine Immateriaalse põhivara soetamine miinus realiseerimine Mittetoodetud mittefinantsvara väärtusele lisandumine Varude muutus Väärisesemete soetamine miinus realiseerimine Muud akumulatsioonikirjed K. 1 K. 2 K. 21 K. 22 K. 3 K. 4 K. 5 K. 61 K. 62 K. 7 K. 8 K. 9 K. 10 K. 11 K. 11. 1 K. 11. 2 K. 12 K. 12. 1 Põhivara kulum Mittetoodetud mittefinantsvara soetamine miinus realiseerimine Maa ja muu materiaalse mittetoodetud vara soetamine miinus realiseerimine Immateriaalse mittetoodetud vara soetamine miinus realiseerimine Mittetoodetud vara majanduslik teke Toodetud vara majanduslik teke Mittekultiveeritavate bioloogiliste ressursside looduslik juurdekasv Loodusliku majandusvara kahanemine Mittetoodetud vara muu majanduslik vähenemine Katastroofikahju Hüvituseta võõrandamine Mujal klassifitseerimata mittefinantsvara muud mahumuutused Mujal klassifitseerimata muud finantsvara ja kohustuste mahumuutused Nominaalne kapitalikasum / -kahjum Neutraalne kapitalikasum / -kahjum Reaalne kapitalikasum / -kahjum Muutused klassifitseerimises ja struktuuris Muutused sektori klassifitseerimises ja struktuuris K. 12. 21 Kulla monetariseerimine / demonetariseerimine K. 12. 22 Muud muutused vara või kohustuste klassifitseerimises peale kulla monetariseerimise / demonetariseerimise 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 183 8. PEATÜKK KONTODE JA TASAKAALUSTAVATE KIRJETE KOGUM 8. 01. ESA kajastab voogusid ja vara seisu kontode korrastatud kogumina. Kontod kirjeldavad majandustegevuse tsüklit alates tulude moodustamisest kuni selle jaotamise ja ümberjaotamise ning akumuleerimiseni varana. 8. 02. Iga konto kirjeldab tasakaalustuvaid tehinguid. Viimased on tasakaalus kas definitsiooni kohaselt või seetõttu, et tasakaal kandub edasi järgmi- sele kontole. 8. 03. Majanduselu loogilisel analüüsil põhineva tehingute struktureeritud kajastamise tulemusena saadakse koondnäitajad, mida on vaja tegevusala, lähtuti vajadusest esile tuua kõige olulisem institutsionaalse sektori või allsektori ning kogumajanduse uurimiseks. Kontode liigendamisel majanduslik informatsioon. 8. 04. Kontod jaotatakse kolme rühma: a) b) c) jooksevkontod; akumulatsioonikontod; bilanss. Jooksevkontod kajastavad tulude moodustamist, jaotamist ja ümberjaotamist ning selle kasutamist lõpptarbimises. Samuti on nende põhjal või- malik leida sääste, millel on oluline osa akumulatsioonis. Akumuleerimist kajastavate kontode abil analüüsitakse erinevate üksuste varas ja kohustustes toimunud muutusi ning tehakse võimalikuks omakapitali (vara ja kohustuste vahe) muutuste kirjendamine. Bilanss näitab erinevate üksuste koguvara ja -kohustusi ning omakapitali arvestusperioodi lõpus ja alguses. Akumulatsioonikontol kirjeldatud iga vara või kohustuse näitajaga seotud vood on nähtavad ka bilanssides toimuvate muutustena. 8. 05. Kontode kogum hõlmab, osaliselt või täielikult, institutsionaalseid üksusi, institutsionaalseid sektoreid ja allsektoreid, tegevusalasid ning kogu- majandust. 8. 06. Tasakaalustamiseks kasutatakse nii neto- kui kogunäitajaid. Kogunäitajad on arvutatud enne ning netonäitajad peale põhivara kulumi mahaar- vamist. Tasakaalustavaid kirjeid on olulisem väljendada netokujul. 8. 07. Kontosid esitatakse erineval kujul: a) b) integreeritud kontodena andes ühes tabelis kontosid kõigi institutsionaalsete sektorite, kogumajanduse ja välismaailma kohta; detailsemat informatsiooni andva kontode kogumina. KOGUM”; Iga kontot kirjeldavad tabelid on esitatud käesoleva peatüki osas “KONTODE c) maatriksite kujul, kus iga konto on esitatud rea ja veeru paarina. 8. 08. Järgnevalt on kokkuvõtlikult esitatud kontod, tasakaalustavad kirjed ja peamised koondnäitajad (vt tabel 8. 1). 184 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd / P K S ( t k u d o r p e s u d n a j a m e s i S ) P N S ) T R N , T R K ( l u u t a v h a R l u u t a v h a r v a t a t u s a K k ä ä j e l ü e s u v e g e T s u t r ä ä v d n a s i L e d u u t l e t s a m s E l u u t a j t õ v e t t E l u u t a g e S l u u t v a t a t u s a K s s n a l i b t s ä ä s k i l s u v h a R - a t u s a k d u t i r e e g i r r o K l u u t v a t t s ä ä S - a t i p a k a j t s e s i m t s ä ä S d u t i g n i t t s e t e r i i s i l - u t r ä ä v o t e n d e s u t u u m s e s / i e n m d n a u n e a l o t e N / i e n m d n a u n e a l o t e N i e n m t õ v - i e n m t õ v - - u h a m a r a v t s e d u u M d u t i g n i t t s e t s u t u u m - u t r ä ä v o t e n d e s u t u u m s e s - i l a t i p a k t s e s l a a n m o N i t s i j m u h a k - / t s i m u s a k d e s u t u u m d u t i g n i t - i l a t i p a k t s e s l a a r t u e N t s i j m u h a k - / t s i m u s a k d e s u t u u m d u t i g n i t s e s u t r ä ä v o t e n s e s u t r ä ä v o t e n - u s a k i l a t i p a k t s e s l a a e R - n i t t s i j m u h a k - / t s i m d e s u t u u m d u t i g s e s u t r ä ä v o t e n d a j a t i ä n t a a g e r g a d e s i m a e P d e j r i k d a v a t s u l a a k a s a T s u t i s e k i l t õ v u k k o k e t a j a t i ä n t a a g e r g a e t s i m a e p a j e t e j r i k e t a v a t s u l a a k a s a t , e d o t n o K —. 1 8 l e b a T. 1 B. 2 B. 3 B. 4 B. 5 B. 6 B. 7 B. 8 B e d u u t l e t s a m s e e d u u M. o t n o k e s i m a t o a j. 2 2 1. I I. o t n o k l u u t a j t õ v e t t E. 1 2 1. I I. - a t o a j e d u u t l e t s a m s E. 2 1. I I o t n o k e s i m o t n o k e s i m a t o a j r e b m ü e s i m a t u s a k e d u u T l. 4. I I l u u t e s i l a h a r e t t i M. 3. I I - a t o a j e s e s i e t e d u u T l. 2. I I o t n o k e s i m - a t u s a k l u u t a v a t a t u s a K o t n o k e s i m o t n o k. 1 4. I I e s i m a t s u d o o m e d u u T l o t n o k. 1 1. I I - a t o a j e s a m s e e d u u T l o t n o k s i m t o o T. 1. I I. I d o t n o k e s i m - u s a k a j e s i m a t o a j e d u u T l d o t n o k e s i m a t o t n o k s i m t o o T. I. I I m u g o k e d o t n o k e t i r o t k e s e t e s l a a n o i s t u t i t s n I d o t n o k v e s k o o J d o t n o K. 9 B. 9 B e t s u t u u m e s u t r ä ä v o t e n d u t i g n i t t s e t e r i i s o t n o k - e o s a r a v s t n a n i f e t t i M. 2 1. I I I o t n o k e t s u t. 2 0 1 B. e t s u t u u m e d u u m a r a V d o t n o k. 1 3. I I I. 3 0 1 B. - a k i l a t i p a k e n l a a r t u e N j m u h a k - / m u s. 1 2 3. I I I. 2 3 0 1 B. 1 3 0 1 B. m u s a k i l a t i p a k e n l a a e R. j m u h a k - /. 2 2 3. I I I l s o t n o k s u d n h r e b m Ü i. 2 3. I I I. 1 0 1 B. - i l a t i p a k a j t s e s i m t s ä ä S. 1 1. I I I - u u m u h a m e d u u m a r a V o t n o k e t s u t o t n o k s t n a n i F. 2. I I I. 3. I I I e s i m a t u s a k l u u t a v a t - a t u s a k d u t i r e e g i r r o K. 2 4. I I o t n o k o t n o k i l a t i p a K. 1. I I I d o t n o k i n o o i s t a l u m u k A. I I I - o o i s t a l u m u k A d o t n o k i n 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 185 s e s u k k i r s u k i l s u v h a r d e s u t u u M , s i l a t i p a k a m o s u t u u M 0 1 B. u k k o k s u k k i r k i l s u v h a R s u t r ä ä v o t e N 0 9 B. s u k k i r k i l s u v h a R s u t r ä ä v o t e N 0 9 B. d a j a t i ä n t a a g e r g a d e s i m a e P d e j r i k d a v a t s u l a a k a s a T a j i d r o p s k e e t s u n e e t a j e d a p u a K s s n a l i b i d r o p m i e t s u n e e t i d r o p m i a j a j e d a p u a K i d r o p s k e 1 1 B. d o t n o k i n o o i s t a l u m u k A s s n a l i b - n a j a m s i l ä v v e s k o o J 2 1 B. s s n a l i b s u d - a t i p a k a j t s e s i m t s ä ä S d u t i g n i t t s e t e r i i s i l - u t r ä ä v o t e n d e s u t u u m s e s. 1 0 1 B. - a t i p a k a j t s e s i m t s ä ä S d u t i g n i t t s e t e r i i s i l - u t r ä ä v o t e n d e s u t u u m o t n o k s e s n o o i s t i s o p - s i m i r e e t s e v n i e n i l e h a v s u v h a R - u t r ä ä v o t e n d e s u t u u M 0 1. B n o o i s t i s o p s e s - s i m i r e e t s e v n i e n i l e h a v s u v h a R s u t r ä ä v o t e N 0 9. B s u t r ä ä v o t e N 0 9. B i e n m t õ v - / i e n m d n a u n e a l o t e N / i e n m d n a u n e a l o t e N. 9 B - e o s a r a v s t n a n i f e t t i. M 2 1. I I I. V / i e n m d n a u n e a l o t e N. 9 B i e n m t õ v - i e n m t õ v - o t n o k e t s u t - u h a m a r a v t s e d u u M d u t i g n i t t s e t s u t u u m - u t r ä ä v o t e n d e s u t u u m s e s - i l a t i p a k t s e s l a a n m o N i t s i j m u h a k - / t s i m u s a k d e s u t u u m d u t i g n i t s e s u t r ä ä v o t e n. 2 0 1 B. - u h a m d u u m a r a V d e s u t u u m. 1 3. I I I. V. 3 0 1 B. l i s o t n o k s u d n h r e b m Ü 2 3. I I I. V e t s u t u u m e d u u m a r a V 3. I I I. V o t n o k o t n o k s t n a n i F 2. I I I. V d e s u t u u m i s n a l i B 2 V. I. V s s n a l i b p p õ L 3 V. I. V o t n o k s s n a l i b g l A. 1 V I. V e t s u t s u h o k a j a r a v s i l ä V. V I. V. 1 1. I I I. V o t n o k i l a t i p a K 1. I I I. V - u m u k a a m l i a a m s i l ä V. I I I. V d o t n o k i n o o i s t a l - s i l ä v e t e r i i s e t a v s k o o j o t n o k e s u d n a j a m a j e d u u t l e t s a m s E. I I. V d e s u t u u m i s n a l i B. 2 V. I s s n a l i b p p õ L. 3 V. I ) o t n o k i e t u g n h e t s i l ä v ( o t n o k a m l i a a m s i l ä V o t n o k e t s u n e e t a j e d a p u a K. 0 e t s u n e e t a j e d a p u a K o t n o k s u d n a j a m s i l ä v. I. V o t n o k a m l i a a m s i l ä V. V d o t n o k v e s k o o J d o t n o k e t u g n h e T i e t s u n e e t a j o t n o k e d a p u a K. 0 s s n a l i b g l A. 1 V I d i s n a l i B. V I d i s n a l i B m u g o k e d o t n o k e t i r o t k e s e t e s l a a n o i s t u t i t s n I d o t n o K - s i l ä v v e s k o o J - i b s u d n a j a m s s n a l d i s n a l i B 186 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd KONTODE KOGUM 8. 09. Kontode kogum koosneb nende kolmest põhiliigist: a) jooksevkontod: 1) tootmiskonto (I); 2) tulude jaotamise ja kasutamise kontod (II); b) akumulatsioonikontod (III); c) bilanss (IV). JOOKSEVKONTOD Tootmiskonto (1) (I) 8. 10. Tootmiskonto (I) näitab ainult tootmisprotsessiga seotud tehinguid. Seda koostatakse institutsionaalsete sektorite ja tegevusalade kaupa. Selle konto ressursside poolel kajastub toodang ja kasutamise poolel vahetarbimine. 8. 11. Tootmiskonto võimaldab leida kõige olulisemad tasakaalustavad kirjed — lisandväärtuse või iga tootmistegevusega seotud üksuse poolt loo- dud väärtuse — ja sisemajanduse koguprodukti kui koondnäitaja. Lisandväärtus on majanduslikult oluline nii institutsionaalsete sektorite kui tegevusalade jaoks. 8. 12. Samuti nagu järgnevalt kirjeldatavate kontode tasakaalustavate kirjete puhul võib lisandväärtust, mis on antud konto tasakaalustavaks kirjeks, arvutada enne või pärast põhivara kulumi mahaarvamist, st kogu- või netonäitajana. Eeldusel, et toodang on antud alushindades ja vahetarbi- mine ostjahindades, ei sisalda lisandväärtus tootemaksude ja -subsiidiumide vahet. 8. 13. Kogumajanduse tootmiskonto sisaldab ressursside poolel lisaks toodete ja teenuste väärtusele ka tootemaksude ja -subsiidiumide vahet. See teeb võimalikuks sisemajanduse koguprodukti (turuhindades) kui tasakaalustava kirje leidmise. 8. 14. Kuna kaudselt mõõdetavaid finantsvahendusteenuseid (FISIM) ei jaotata kasutajasektorite vahel, käsitletakse nende teenuste koguväärtust kui tingliku sektori vahetarbimist, mille toodangu väärtus on null ning lisandväärtus on absoluutsummalt võrdne vahetarbimisega, kuid vastupi- dise märgiga (kui vahetarbimine on positiivne siis lisandväärtus on negatiivne). Sellisel viisil vähendatakse kõigi sektorite ja tegevusalade lisandväärtuse võrra. Kontode esituse hõlbustamiseks on võimalik vältida lisandväärtuse summat eespool kirjeldatud viisil omaette veeru lisamist antud tingliku sektori jaoks ning selle asemel võib vastava suuruse arvesse võtta kogumajanduse veerus. leitud FISIMi Tulude jaotamise ja kasutamise kontod (II) 8. 15. Tulude jaotamist ja kasutamist analüüsitakse neljal tasemel: esmane jaotamine, teisene jaotamine, mitterahalise tulu ümberjaotamine ja tulu kasutamine. Esimene tase hõlmab otseselt tootmisprotsessi tulemusena loodavat tulu ja selle jaotamist tootmistegurite (töö, kapital) ning valitsemissektori vahel (tootmis- ja impordimaksude ning subsiidiumide kaudu). See teeb võimalikuks tegevuse ülejäägi (või kodumajapidamiste puhul segatulu) ja esmase tulu määratlemise. Teisel tasemel käsitletakse tulu ümberjaotamist ülekannete kaudu, mis ei hõlma mitterahalisi sotsiaalseid siirdeid. See võimaldab välja tuua kasutatava tulu. Kolmandal tasemel kirjeldatakse ümberjaotamist mitterahaliste sotsiaalsete siirete kaudu ja välja tuuakse korrigeeritud kasutatav tulu. Neljandal tasemel kirjeldatakse tulu tarbimist ja säästmist ning välja tuuakse sääst. (1) Vt 3. peatükk “Tehingud toodetega” 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 187 o t n o k s i m t o o T : I o t n o K —. 2 8. l e b a T d e j r i k d a v a t s a V 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. d e j r i k d a v a t s a V u k k o K a j e d a p u a k e t s u n e e t s o t n o k - s i l ä v a m l i a a m s o t n o k - n a j a m u g o K s u d d I T K T K - a j a m u d o K d e s i m a d p i - s i m e s t i l a V - i t s n i s t n a n i F r o t k e s i d n o o i s t u t a j u p u a K - s t n a n i f e t t i m d i e s u n e e t d a v t o o t d e t t õ v e t t e d e j r i k d a v a t s u l a a k a s a t a j d u g n h e T i a j u p u a K - s t n a n i f e t t i m d i e s u n e e t d a v t o o t d e t t õ v e t t e i d n o o i s t u t r o t k e s - i t s n i s t n a n i F - s i m e s t i l a V - a j a m u d o K d e s i m a d p i d - I T K T K s u d - n a j a m u g o K - s i l ä v a m l i a a m s o t n o k a j e d a p u a k e t s u n e e t s o t n o k u k k o K d i s r u s s e R i e n m a t u s a K 5 9 5 3 8 4 0 3 1 7 1 6 7 3 3 3 1 4 0 9 1 4 0 9 1 5 9 5 3 7 3 9 6 2 1 4 3 4 2 0 1 3 5 7 1 g n a d o o T 8 4 0 3 1 2 9 2 1 1 4 7 2 0 1 2 2 7 1 M I S I F / g n a d o o t u r u T 1 7 1 6 7 3 3 3 1 0 6 1 0 4 1 0 0 1 3 s k e b r a t p p õ l a d n e g n a d o o T 0 6 3 g n a d o o t e n i l ä v u r u t u u M - i i s b u s - s u n i i m d u s k a m e t o o T i d m u d i M I S I F / i i e n m b r a t e h a V 1 P. 1 1 P. 2 1 P. 3 1 P. 5 9 5 3 5 9 5 3 8 4 0 3 8 4 0 3 1 7 1 1 7 1 6 7 3 6 7 3 2 P. 1 8 8 9 2 6 4 2 4 9 6 6 4 0 9 1 4 0 9 1. 1 3 D - 1 2 D. 3 3 1 3 3 1 - a m e s i S / s u t r ä ä v d n a s i l u g o K b * t k u d o r p u g o k e s u d n a j. 1 B / b 1 B. 2 7 8 3 7 8 8 1 5 7 5 1 3 4 2 8 1 - n a j a m e s i S / s u t r ä ä v d n a s i l o t e N n * t k u d o r p o t e n e s u d. 1 B / n 1 B. 5 3 7 m u u k l a r a v i h õ P. 1 K 7 3 1 0 1 3 6 0 3 2 4 3 2 2 2 8 5 1 3 3 5 8 2 2 0 6 1. e l a m m u s ) 8 4 ( i M I S I F a j ) 6 5 8 1 ( e t i r o t k e s e t e s l a a n o i s t u t i t s n i b a t s a v , 4 0 9 1 : s u d n a j a m u g o K. ) 9 1 1 P (. 8 4 M I S I F h s 2 0 1 : i d n o o i s t u t i t s n i s t n a n i F. ) 8 4 ( M I S I F s u n i i m ) 3 3 1 ( e h a v i e d m u d i i i s b u s - a j e d u s k a m e t o o t s s u p l , ) 9 3 7 1 ( a m m u s e t i r o t k e s e t e s l a a n o i s t u t i t s n i n o , 4 2 8 1 : s u d n a j a m u g o K 4 2 8 1 2 2 2 2 0 6 1 1 1 P. 2 P g 1 B. 188 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd Tulu esmase jaotamise kontod (II. 1) Tulude moodustamise konto (II. 1. 1) Tulude moodustamise konto skeem institutsionaalsete sektorite kaupa on esitatud tabelis 8. 3. 8. 16. Tulude moodustamise kontot majandusharude kaupa kirjeldatakse pakkumise ja kasutamise tabelite veergudes. 8. 17. Tulude moodustamise kontoga kirjeldatakse sektoreid, allsektoreid ja majandusharusid, mis on pigem esmase tulu allikad kui selle kasutami- sega seotud. 8. 18. Konto abil analüüsitakse, millises ulatuses katab lisandväärtus hüvitisi töötajatele ning muude tootmismaksude ja -subsiidiumide vahet. Mõõ- detakse tegevuse ülejääki, mis on ülejääk (või defitsiit) tootmistegevuste lõikes enne intresside, renditasude või lõivude arvesse võtmist, mida tootmisüksus: a) peab tasuma finantsvara või materiaalse mittetoodetud vara eest, mis on laenatud või renditud; b) peab saama finantsvara või materiaalse mittetoodetud vara eest, mille omanik ta on; Tegevuse ülejääk on vastavuses tuluga, mida üksused saavad kui nad kasutavad oma tootmisseadmeid ise. See on viimane tasakaalustav kirje, mida on võimalik arvutada nii majandusharude kui institutsionaalsete sektorite ja allsektorite kohta. 8. 19. Kodumajapidamiste sektorisse kuuluvate juriidilise isiku õigusteta üksuste puhul sisaldab tulude moodustamise konto tasakaalustav kirje kaud- selt elementi, mis vastab omaniku või tema pere liikmete töötasule, kuid mida pole võimalik eristada tema kui ettevõtja kasumist. Seda kajas- tatakse kui “segatulu”. 8. 20. Omanik-kasutaja kodumajapidamise poolt enda tarbeks osutatavate majutusteenuste puhul on tulude moodustamise konto tasakaalustavaks kirjeks tegevuse ülejääk. Esmaste tulude jaotamise konto (II. 1. 2) 8. 21. Erinevalt tulude moodustamise kontost puudutab esmaste tulude jaotamise konto residendist üksuseid ja institutsionaalseid sektoreid, mis on pigem esmase tulu saajad kui selle tootjad. 8. 22. “Esmane tulu” on tulu, mida saavad residendist üksused oma otsese osalemise tõttu tootmisprotsessis ja finantsvara või materiaalse mittetoo- detud vara omanikud oma vara teiste institutsionaalsete üksuste käsutusse andmise eest. 8. 23. Esmaste tulude jaotamise kontot (II. 1. 2) on võimalik leida ainult institutsionaalsete sektorite ja allsektorite kaupa. Võimatu on aga osadeks jao- tada mõningaid finantseerimisega (kapitalilaenu andmine ja võtmine) ning varaga seotud voogusid tegevusalati. 8. 24. Kuna kaudselt mõõdetavad finantsvahendusteenused (FISIM) ei ole jaotatud kasutajasektorite vahel, siis on intresside osas näidatud tegelikke makstavaid ja saadavaid intresse. Ressursside osas on parandus tehtud finantsinstitutsioonide veergu (miinusmärgiga) ja tingliku sektori (FISIM) veergu (plussmärgiga). Kontode esituse hõlbustamiseks on võimalik vältida omaette veeru lisamist tingliku sektori jaoks ning selle asemel võib vastava suuruse esitada kogumajanduse veerus. 8. 25. Esmaste tulude jaotamise konto on jaotatud ettevõtjatulu kontoks (II. 1. 2. 1) ja muude esmaste tulude jaotamise kontoks (II. 1. 2. 2). Ettevõtjatulu konto (II. 1. 2. 1) 8. 26. Ettevõtjatulu konto otstarve on sellise tasakaalustava kirje leidmine, mis vastab äriraamatupidamises jaotamata kasumile enne maksude mahaarvamist. 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 189 4 2 8 1 4 2 8 1 1 3 5 7 5 8 8 1 3 7 2 7 8 t k u d o r p u g o k e s u d n a j a m e s i S / s u t r ä ä v d n a s i l u g o K. b * 1 B / b 1 B. d e j r i k d a v a t s a V 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. d e j r i k d a v a t s a V u k k o K a j e d a p u a k e t s u n e e t s o t n o k - s i l ä v a m l i a a m s o t n o k - n a j a m u g o K s u d d I T K T K - a j a m u d o K d e s i m a d p i - s i m e s t i l a V - i t s n i s t n a n i F r o t k e s i d n o o i s t u t a j u p u a K - s t n a n i f e t t i m d i e s u n e e t d a v t o o t d e t t õ v e t t e d e j r i k d a v a t s u l a a k a s a t a j d u g n h e T i a j u p u a K - s t n a n i f e t t i m d i e s u n e e t d a v t o o t d e t t õ v e t t e i d n o o i s t u t r o t k e s - i t s n i s t n a n i F - s i m e s t i l a V - a j a m u d o K d e s i m a d p i d - I T K T K s u d - n a j a m u g o K - s i l ä v a m l i a a m s o t n o k a j e d a p u a k e t s u n e e t s o t n o k u k k o K o t n o k e s i m a t s u d o o m e d u u T l :. 1 1. I I o t n o K —. 3 8. l e b a T d i s r u s s e R i e n m a t u s a K 2 0 6 1 2 0 6 1 8 2 3 3 5 8 5 1 3 6 5 3 7 t k u d o r p o t e n e s u d n a j a m e s i S / s u t r ä ä v d n a s i l o t e N n *. 1 B / n 1 B. 0 0 0 0 e l e t a j a t ö ö t d e s i t i v ü H. 1 D 5 4 5 5 1 0 4 1 9 3 3 2 2 6 7 k l a P 1 1 D. 1 2 4 0 1 7 8 9 3 2 1 9 6 5 a. v , d u v i õ l - a j d u s k a m d r o p m i I 2 1 2 D. T A V d u s k a m i p ü ü t e s u t r ä ä v d n a s i L 1 1 2 D. d u s k a m e t o o T 1 2 D. d e s k a m l a a i s t o s e t a j d n a ö ö T 2 1 D. 4 2 1 d e s k a m l a a i s t o s d u k i l s u t s e v r a e t a j d n a ö ö T 2 2 1 D. 2 1 d u k i l e g e t e t a j d n a ö ö T d e s k a m l a a i s t o s 1 2 1 D. 2 1 1 d u s k a m d r o p m i i a j - s i m t o o T. 2 D 6 8 5 4 1 3 3 5 8 4 5 2 0 0 0 3 1 1 3 9 1 0 1 4 7 1 1 0 9 1 5 3 2 1 4 1 1 2 1 7 1 0 0 0 0 2 6 7 9 6 5 3 9 1 4 7 1 9 1 5 3 2 1 4 1 1 2 1 7 1 190 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd u k k o K a j e d a p u a k e t s u n e e t s o t n o k - s i l ä v a m l i a a m s o t n o k - n a j a m u g o K - a j a m u d o K - s i m e s t i l a V - i t s n i s t n a n i F 0 0 0 0 0 0 0 0 0 s u d d I T K T K d e s i m a d p i r o t k e s i d n o o i s t u t a j u p u a K - s t n a n i f e t t i m d i e s u n e e t d a v t o o t d e t t õ v e t t e d e j r i k d a v a t s u l a a k a s a t a j d u g n h e T i a j u p u a K - s t n a n i f e t t i m d i e s u n e e t d a v t o o t d e t t õ v e t t e i d n o o i s t u t r o t k e s - i t s n i s t n a n i F - s i m e s t i l a V - a j a m u d o K d e s i m a d p i d - I T K T K s u d - n a j a m u g o K - s i l ä v a m l i a a m s o t n o k a j e d a p u a k e t s u n e e t s o t n o k u k k o K d u v i õ l i d r o p m i a j T A V a. v , d u s k a m d r o p m i I 2 2 1 2 D. d u s k a m d r o p m i i a j T A V a. v , d u s k a m e t o o T 4 1 2 D. d u v i õ l i d r o p m I 1 2 1 2 D. d u s k a m s i m t o o t d u u M 9 2 D. 6 8 i d m u d i i i s b u S. 3 D 5 3 – 3 0 2 0 3 1 – i d m u d i i i s b u s e t o o T 1 3 D. i d m u d i i i s b u s i d r o p m I 1 1 3 D. i d m u d i i i s b u s e t o o t d u u M 9 1 3 D. i d m u d i i i s b u s s i m t o o t d u u M 9 3 D. 5 3 – 0 0 1 – k ä ä j e l ü u g o k e s u v e g e T g 2 B. 6 7 2 5 5 6 4 2 9 u k k o k , l u u t a g e S g 3 B. 2 4 4 0 0 0 8 7 1 0 3 4 9 4 4 – 8 – 0 8 – 6 3 – 9 2 4 2 4 4 0 0 0 0 0 0 0 0 0 k ä ä j e l ü o t e n e s u v e g e T n 2 B. 9 3 1 5 4 6 1 0 6 5 7 1 2 o t e n , u l u t a g e S n 3 B. 2 3 4 2 3 4 7 1 0 3 4 9 4 4 – 8 – 0 8 – 6 3 – 9 2 4 2 4 4 7 1 2 2 3 4 d e j r i k d a v a t s a V 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. d e j r i k d a v a t s a V d i s r u s s e R i e n m a t u s a K 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 191 9 2 4 2 4 4 7 1 2 2 3 4 8 6 7 5 7 5 3 9 1 4 7 1 9 1 5 3 2 1 4 1 1 2 1 7 1 u k k o K a j e d a p u a k e t s u n e e t s o t n o k - s i l ä v a m l i a a m s o t n o k - n a j a m u g o K - a j a m u d o K - s i m e s t i l a V - i t s n i s t n a n i F s u d d - I T K T K d e s i m a d p i r o t k e s i d n o o i s t u t a j u p u a K - s t n a n i f e t t i m d i e s u n e e t d a v t o o t d e t t õ v e t t e d e j r i k d a v a t s u l a a k a s a t a j d u g n h e T i a j u p u a K - s t n a n i f e t t i m d i e s u n e e t d a v t o o t d e t t õ v e t t e i d n o o i s t u t r o t k e s - i t s n i s t n a n i F - s i m e s t i l a V - a j a m u d o K d e s i m a d p i d - I T K T K s u d - n a j a m u g o K - s i l ä v a m l i a a m s o t n o k a j e d a p u a k e t s u n e e t s o t n o k u k k o K o t n o k e s i m a t o a j e d u u t l e t s a m s E :. 2 1. I I o t n o K —. 4 8. l e b a T d e j r i k d a v a t s a V 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. d e j r i k d a v a t s a V d i s r u s s e R i e n m a t u s a K 9 2 4 8 2 9 6 4 5 5 6 7 2 k ä ä j e l ü u g o k e s u v e g e T 2 4 4 2 4 4 u k k o k , l u u t a g e S 7 1 2 5 0 6 6 1 5 4 9 3 1 k ä ä j e l ü o t e n e s u v e g e T 2 2 0 0 0 0 0 0 0 2 3 4 6 6 7 3 7 5 3 9 1 4 7 1 9 1 5 3 2 1 4 1 1 2 1 7 1 2 3 4 6 6 7 3 7 5 3 9 1 4 7 1 9 1 5 3 2 1 4 1 1 2 1 7 1 e l e t a j a t ö ö t d e s i t i v ü H o t e n , u l u t a g e S k l a P d e s k a m l a a i s t o s e t a j d n a ö ö T d e s k a m l a a i s t o s d u k i l s u t s e v r a e t a j d n a ö ö T 2 2 1 D. d u k i l e g e t e t a j d n a ö ö T d e s k a m l a a i s t o s 1 2 1 D. d u s k a m d r o p m i i a j - s i m t o o T. 2 D d u s k a m e t o o T 1 2 D. d u s k a m i p ü ü t e s u t r ä ä v d n a s i L 1 1 2 D. a. v , d u v i õ l - a j d u s k a m d r o p m i I 2 1 2 D. T A V g 2 B. g 3 B. n 2 B. n 3 B. 1 D 1 1 D. 2 1 D. 6 6 0 0 0 0 6 6 192 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd u k k o K a j e d a p u a k e t s u n e e t s o t n o k - s i l ä v a m l i a a m s o t n o k - n a j a m u g o K - a j a m u d o K - s i m e s t i l a V - i t s n i s t n a n i F s u d d - I T K T K d e s i m a d p i r o t k e s i d n o o i s t u t a j u p u a K - s t n a n i f e t t i m d i e s u n e e t d a v t o o t d e t t õ v e t t e d e j r i k d a v a t s u l a a k a s a t a j d u g n h e T i a j u p u a K - s t n a n i f e t t i m d i e s u n e e t d a v t o o t d e t t õ v e t t e i d n o o i s t u t r o t k e s - i t s n i s t n a n i F - s i m e s t i l a V - a j a m u d o K d e s i m a d p i d - I T K T K s u d - n a j a m u g o K - s i l ä v a m l i a a m s o t n o k a j e d a p u a k e t s u n e e t s o t n o k u k k o K d e j r i k d a v a t s a V 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. d e j r i k d a v a t s a V d i s r u s s e R i e n m a t u s a K 7 1 0 3 4 9 4 4 – 8 – 0 8 – 6 3 – 6 4 4 2 2 2 0 0 2 1 0 6 0 6 0 0 0 0 0 0 0 0 0 9 3 2 2 7 1 4 1 3 7 1 0 3 4 9 4 4 – 8 – 0 8 – 6 3 – 7 0 4 0 0 2 0 3 0 1 6 4 7 5 5 5 0 0 0 4 3 1 3 3 7 5 3 1 4 4 7 1 0 3 4 9 4 4 – 8 – 0 8 – 6 3 – 0 3 2 1 8 1 5 3 1 0 6 1 5 2 1 8 4 – 5 2 5 2 8 7 5 2 3 3 d u v i õ l i d r o p m I 1 2 1 2 D. a j T A V a. v , d u s k a m d r o p m i I 2 2 1 2 D. d u v i õ l i d r o p m i d u s k a m d r o p m i i a j T A V a. v , d u s k a m e t o o T 4 1 2 D. d u s k a m s i m t o o t d u u M 9 2 D. i d m u d i i i s b u s e t o o T i d m u d i i i s b u S. 3 D 1 3 D. i d m u d i i i s b u s i d r o p m I 1 1 3 D. i d m u d i i i s b u s e t o o t d u u M 9 1 3 D. i d m u d i i i s b u s s i m t o o t d u u M 9 3 D. l u u t i d n a m O. 4 D 5 4 1 8 3 1 d i s s e r t n I 1 4 D. 6 6 7 7 d e s i m i r e e g i r r o k a g i M I S I F 9 1 1 P. l u u t d u t a t o a j e t e t õ v e t t E 2 4 D. 8 4 e t e s v i i t a r o p r o k i s a a v K d a m m u s d u t e õ v a j l ä v t s e d u u t l e t e t õ v e t t e 2 2 4 D. 4 2 i d d n e d i v i D 1 2 4 D. 4 2 6 3 6 3 0 0 0 0 0 0 0 0 0 6 4 9 3 0 4 4 7 1 7 7 0 0 8 3 6 6 6 0 2 6 1 0 4 8 0 6 4 2 6 3 0 6 3 6 4 4 2 2 2 0 0 2 1 0 6 0 6 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 193 u k k o K a j e d a p u a k e t s u n e e t s o t n o k - s i l ä v a m l i a a m s o t n o k 4 1 5 2 5 6 0 0 - n a j a m u g o K - a j a m u d o K - s i m e s t i l a V - i t s n i s t n a n i F 4 1 5 2 5 6 0 0 0 s u d d - I T K T K 3 0 2 1 2 0 0 0 7 0 3 d e s i m a d p i r o t k e s i d n o o i s t u t a j u p u a K - s t n a n i f e t t i m d i e s u n e e t d a v t o o t d e t t õ v e t t e 4 5 1 4 e k i n a m o e d i s i i l o p s u t s u d n K i l 4 4 D. 5 2 5 2 l u u t i d n a m o t n e R 5 4 D. 1 3 0 7 7 2 0 5 6 t l u g n i r e e t s e v n i s i l ä v t l e s e s t o l u u t d u t i r e e t s e v n i e R 3 4 D. 0 0 0 0 0 4 1 4 1 5 2 5 6 d e j r i k d a v a t s u l a a k a s a t a j d u g n h e T i a j u p u a K - s t n a n i f e t t i m d i e s u n e e t d a v t o o t d e t t õ v e t t e i d n o o i s t u t r o t k e s - i t s n i s t n a n i F - s i m e s t i l a V - a j a m u d o K d e s i m a d p i d - I T K T K s u d - n a j a m u g o K - s i l ä v a m l i a a m s o t n o k a j e d a p u a k e t s u n e e t s o t n o k u k k o K / s s n a l i b l e d u u t u g o k e t s a m s E g * l u u t a v h a r u g o K / s s n a l i b e d u l u t o t e n e t s a m s E n * u l u t a v h a r o t e N. 5 B / g 5 B. 5 B / n 5 B. 9 0 2 9 2 1 2 2 0 9 3 1 6 5 5 8 1 5 5 8 1 2 7 9 1 1 9 1 8 4 3 1 3 3 3 6 1 3 3 6 1. a g a m m u s ) 8 4 + ( i r o t k e s u k i l g n i t a j ) 8 4 + ( i r o t k e s i e d n o o i s t u t i t s n i s t n a n i f b u d r õ v e n m i i r e e g i r r o k a g i M I S I F ) 0 ( e s u d n a j a m u g o K d e j r i k d a v a t s a V 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. d e j r i k d a v a t s a V d i s r u s s e R i e n m a t u s a K 194 8. 27. ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd Valitsemissektori ja kodumajapidamisi teenindavate kasumitaotluseta institutsioonide puhul kajastuvad sellel kontol ainult nende turutegevu- sed. 8. 28. Ettevõtjatulu vastab tegevuse ülejäägile või segatulule (ressursside poolel): pluss finantsvaralt ja muult ettevõttele kuuluvalt varalt saadav omanditulu (ressursside poolel) miinus ettevõtte poolt laenudelt makstavad intressid ja maa ning muu mittetoodetud materiaalse vara eest makstavad rendid (kasuta- mise poolel). Ettevõtjatulust ei arvata maha dividendide või otsestesse välisinvesteeringutesse reinvesteeritud tulu vormis makstavat omanditulu. Muude esmaste tulude jaotamise konto (II. 1. 2. 2) 8. 29. Muude esmaste tulude jaotamise konto kaudu pöördutakse ettevõtjatulu kontseptsioonilt tagasi esmase tulu kontseptsiooni juurde. Seetõttu sisaldab see konto esmase tulu elemente, mida ettevõtjatulu konto ei kajasta: a) ettevõtete jaotatud dividendid ja reinvesteeritud tulu välisinvesteeringutelt (kasutamise poolel); b) kodumajapidamiste puhul: 1) tasutav omanditulu, v. a ettevõtlustegevusega seotud rendid ja intressid (kasutamise poolel); 2) hüvitised töötajatele (ressursside poolel); 3) saadav omanditulu, v. a ettevõtlustegevusega seotud rendid ja intressid (ressursside poolel); c) valitsemissektori puhul: 1) makstav omanditulu, v. a turutegevustega seotud rendid ja intressid (kasutamise poolel); 2) tootmis- ja impordimaksude ning subsiidiumide vahe (ressursside poolel); 3) saadav omanditulu, v. a turutegevustega seotud rendid ja intressid (ressursside poolel). Tulude teisese jaotamise konto (II. 2) 8. 30. Tulude teisese jaotamise konto näitab, kuidas jaotub institutsionaalse sektori esmane tulu ümberjaotamise käigus: jooksvad tulumaksud, oman- dimaksud jne, sotsiaalmaksed ja -toetused (v. a mitterahalised sotsiaalsiirded) ning teised jooksvad siirded. 8. 31. Selle konto tasakaalustavaks kirjeks on kasutatav tulu, mis kajastab jooksvaid tehinguid ja jätab arvesse võtmata kapitalisiirded, reaalse kapita- likasumi ja -kahjumi ning niisuguste sündmuste tagajärjed nagu loodusõnnetused. 8. 32. Sotsiaalmaksed kirjendatakse kodumajapidamiste tulude teisese jaotamise konto kasutamise poolel (2) ning sotsiaalkindlustuse juhtimise eest vastutavate institutsionaalsete sektorite tulude teisese jaotamise konto ressursside poolel. Kui sotsiaalmaksed peab töötajate eest kinni tööandja, siis lülitatakse need maksed kõigepealt tööandja tulude moodustamise konto kasutamise poolele kuna nad moodustavad osa hüvitistest tööta- jatele. Sotsiaalmakseid kirjendatakse sel juhul ka kodumajapidamiste tulude esmase jaotamise konto ressursside poolel kuna neid võib käsitleda kodumajapidamiste poolt saadava tuluna. (2) Kodumajapidamiste tulude teisese jaotamise konto kasutamise poolel näidatud sotsiaalmaksed on ilma pensionifondide ja kindlustusseltside teenustasudeta, mille osa või kõik ressursid on moodustunud sotsiaalmaksetest. 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 195 d o t n o K u k k o K e d a p u a k - s i l ä v e t s u n e e t a j a m l i a a m s o t n o k s o t n o k - a m u g o K s u d n a j d - I T K T K - a j a m u d o K - s i m e s t i l a V - o o i s t u t i t - s n i s t n a n i F a j u p u a K - i f e t t i m - e e t s t n a n d i e s u n d a v t o o t d e j r i k d a v a t s u l a a k a s a t a j d u g n h e T i a j u p u a K - i f e t t i m - e e t s t n a n d i e s u n d a v t o o t - s n i s t n a n i F - o o i s t u t i t - s i m e s t i l a V - a j a m u d o K d e s i m a d p i r o t k e s i d n d e t t õ v e t t e d e t t õ v e t t e i d n r o t k e s d e s i m a d p i d - I T K T K - a m u g o K s u d n a j - s i l ä v e d a p u a k s o t n o k s o t n o k a m l i a a m e t s u n e e t a j u k k o K d o t n o K d e j r i k d a v a t s a V 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. d e j r i k d a v a t s a V i e n m a t o a j e d u u t l e t s a m s e e d u u M : d i s r u s s e R. 2 2 1. I I a j l u u t a j t õ v e t t E :. 1 2 1. I I d o t n o K —. 5 8. l e b a T i e n m a t u s a K l u u t a j t õ v e t t E. 1 2 1. I I. 9 2 4 2 4 4 7 1 2 2 3 4 8 6 2 6 6 1 0 2 4 2 4 0 1 1 5 4 4 9 2 4 8 2 9 6 4 5 5 6 7 2 k ä ä j e l ü u g o k e s u v e g e T g 2 B. 2 4 4 2 4 4 u k k o k , l u u t a g e S g 3 B. 7 1 2 5 0 6 6 1 5 4 9 3 1 k ä ä j e l ü o t e n e s u v e g e T n 2 B. 0 1 2 6 1 5 5 0 2 3 4 7 4 2 0 5 1 7 3 7 3 0 1 1 5 4 4 0 0 0 0 0 2 3 4 o t e n , u l u t a g e S n 3 B. 5 0 5 5 0 0 4 0 4 4 0 0 0 0 8 4 – d e s i m i r e e g i r r o k a g i M I S I F 9 1 1 D. 0 0 6 1 8 7 5 2 1 5 2 l u u t i d n a m O. 4 D 7 9 2 0 1 d i s s e r t n I 1 4 D. 6 6 7 7 9 2 7 0 2 2 7 1 2 7 2 7 4 1 3 1 5 2 5 2 0 7 0 3 3 3 0 4 5 1 4 l u u t d u t a t o a j e t e t õ v e t t E 2 4 D. d a m m u s d u t e õ v a j l ä v t s e d u u t l e t e t õ v e t t e e t e s v i i t a r o p r o k i s a a v K 2 2 4 D. t l u g n i r e e t s e v n i s i l ä v t l e s e s t o l u u t d u t i r e e t s e v n i e R 3 4 D. i d d n e d i v i D 1 2 4 D. e d i s i i l o p s u t s u d n K i l 4 4 D. 5 2 l u u t i d n a m o e k i n a m o l u u t u g o k a j t õ v e t t E b 4 B. 7 5 2 5 6 u l u t o t e n a j t õ v e t t E n 4 B. 0 2 1 5 5 t n e R 5 4 D. 1 3 0 7 1 4 1 1 7 2 3 5 0 9 4 0 6 3 5 2 5 4 1 0 9 9 7 6 4 1 4 4 2 0 6 1 0 4 1 5 2 5 4 1 0 9 9 7 6 l u u t a j t õ v e t t E. 1 2 1. I I. 196 d e j r i k d a v a t s a V 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. d e j r i k d a v a t s a V d i s r u s s e R i e n m a t u s a K ET. 2 2 1. I I. Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd - a t o a j e d u u t l e n m i e d u u M e t s a m s e 1 0 9 9 7 6 8 6 7 5 7 5 3 9 1 4 7 1 9 1 5 3 2 1 4 1 1 2 1 7 1 7 1 0 3 4 9 4 4 – 8 – 2 2 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 1 0 9 9 7 6 6 6 7 3 7 5 3 9 1 4 7 1 9 1 5 3 2 1 4 1 1 2 1 7 1 7 1 0 3 4 9 4 4 – 8 – 6 3 2 3 5 1 4 0 9 4 1 1 5 6 5 5 7 5 2 0 2 1 l u u t u g o k a j t õ v e t t E g 4 B. u l u t o t e n a j t õ v e t t E n 4 B. 6 6 7 3 7 5 3 9 1 4 7 1 9 1 5 3 2 1 4 1 1 2 1 7 1 7 1 0 3 4 9 4 4 – 8 – d e s k a m l a a i s t o s e t a j d n a ö ö T 2 1 D. d u k i l s u t s e v r a e t a j d n a ö ö T 2 2 1 D. d e s k a m l a a i s t o s d e s k a m l a a i s t o s d u k i l e g e t e t a j d n a ö ö T 1 2 1 D. e l e t a j a t ö ö t d e s i t i v ü H. 1 D k l a P 1 1 D. d u s k a m d r o p m i i a j - s i m t o o T. 2 D d u s k a m e t o o T 1 2 D. i p ü ü t e s u t r ä ä v d n a s i L 1 1 2 D. d u s k a m , d u v i õ l - a j d u s k a m d r o p m i I 2 1 2 D. a j T A V a. v , d u s k a m d r o p m i I 2 2 1 2 D. d u v i õ l i d r o p m i a j T A V a. v , d u s k a m e t o o T 4 1 2 D. d u s k a m d r o p m i i d u s k a m s i m t o o t d u u M 9 2 D. T A V a. v d u v i õ l i d r o p m I 1 2 1 2 D. i d m u d i i i s b u s e t o o T 1 3 D. i d m u d i i i s b u S. 3 D d o t n o K u k k o K e d a p u a k - s i l ä v e t s u n e e t a j a m l i a a m s o t n o k s o t n o k - a m u g o K s u d n a j d - I T K T K - a j a m u d o K - s i m e s t i l a V - o o i s t u t i t - s n i s t n a n i F a j u p u a K - i f e t t i m - e e t s t n a n d i e s u n d a v t o o t d e j r i k d a v a t s u l a a k a s a t a j d u g n h e T i a j u p u a K - i f e t t i m - e e t s t n a n d i e s u n d a v t o o t - s n i s t n a n i F - o o i s t u t i t - s i m e s t i l a V - a j a m u d o K d e s i m a d p i r o t k e s i d n d e t t õ v e t t e d e t t õ v e t t e i d n r o t k e s d e s i m a d p i d - I T K T K - a m u g o K s u d n a j - s i l ä v e d a p u a k a m l i a a m e t s u n e e t a j s o t n o k s o t n o k u k k o K d o t n o K 6 6 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 6 6 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 - a t o a j e d u u t l e n m i e d u u M e t s a m s e. 2 2 1. I I. 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 197 d o t n o K u k k o K e d a p u a k - s i l ä v e t s u n e e t a j a m l i a a m s o t n o k s o t n o k 0 8 – 6 3 – 8 7 1 6 5 8 7 8 1 0 6 3 0 2 1 2 0 0 0 8 1 6 2 1 9 3 0 8 – 6 3 – 0 6 1 0 5 6 6 9 7 5 3 0 2 1 2 5 5 0 0 0 0 0 0 - a m u g o K s u d n a j d - I T K T K 9 2 1 3 3 2 5 8 4 4 3 0 2 1 2 0 8 – 6 3 – 6 2 2 1 4 1 1 3 1 l u u t d u t a t o a j e t e t õ v e t t E 2 4 D. 8 4 d a m m u s d u t e õ v a j l ä v t s e d u u t l e t e t õ v e t t e e t e s v i i t a r o p r o k i s a a v K 2 2 4 D. 4 2 i d d n e d i v i D 1 2 4 D. 4 2 6 3 6 3 0 t l u g n i r e e t s e v n i s i l ä v t l e s e s t o l u u t d u t i r e e t s e v n i e R 3 4 D. 0 0 e d i s i i l o p s u t s u d n K i l 4 4 D. i d m u d i i i s b u s e t o o t d u u M 9 1 3 D. i d m u d i i i s b u s i d r o p m I 1 1 3 D. i d m u d i i i s b u s s i m t o o t d u u M 9 3 D. l u u t i d n a m O. 4 D 8 4 6 3 d i s s e r t n I 1 4 D. 7 3 7 3 7 3 7 1 5 5 l u u t i d n a m o e k i n a m o l u u t a v h a r u g o K / g *. 5 B s s n a l i b l e d u u t u g o k e t s a m s E / g 5 B. 9 0 2 9 2 1 2 2 0 9 3 1 t n e R 5 4 D. 0 2 0 6 0 2 5 5 8 1 u l u t a v h a r o t e N n *. 5 B / s s n a l i b e d u l u t o t e n e t s a m s E / n 5 B. 2 7 9 1 1 9 1 8 4 3 1 3 3 3 6 1 - a m u g o K s u d n a j 3 6 1 9 5 4 8 0 6 4 2 0 0 0 0 9 3 3 6 3 0 6 3 0 0 0 2 0 2 2 6 0 2 1 0 6 0 6 0 0 2 5 5 8 1 3 3 6 1 d e j r i k d a v a t s a V 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. d e j r i k d a v a t s a V d i s r u s s e R i e n m a t u s a K - a j a m u d o K - s i m e s t i l a V - o o i s t u t i t - s n i s t n a n i F a j u p u a K - i f e t t i m - e e t s t n a n d i e s u n d a v t o o t d e j r i k d a v a t s u l a a k a s a t a j d u g n h e T i a j u p u a K - i f e t t i m - e e t s t n a n d i e s u n d a v t o o t - s n i s t n a n i F - o o i s t u t i t - s i m e s t i l a V - a j a m u d o K d e s i m a d p i r o t k e s i d n d e t t õ v e t t e d e t t õ v e t t e i d n r o t k e s d e s i m a d p i d - I T K T K - s i l ä v e d a p u a k a m l i a a m e t s u n e e t a j s o t n o k s o t n o k u k k o K d o t n o K 198 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd 3 1 2 4 0 2 9 2 2 3 3 0 3 4 7 1 0 6 1 4 1 7 9 5 5 8 1 5 5 8 1 6 0 9 3 1 1 2 2 9 2 9 0 2 / s s n a l i b l e d u u t u g o k e t s a m s E g * l u u t a v h a r u g o K 3 3 6 1 3 3 6 1 3 8 4 3 1 1 9 1 9 1 2 7 / s s n a l i b e d u l u t o t e n e t s a m s E n *. 5 B / g 5 B. 5 B / n 5 B. u k k o K a j e d a p u a k e t s u n e e t s o t n o k - s i l ä v a m l i a a m s o t n o k - n a j a m u g o K - a j a m u d o K - s i m e s t i l a V - i t s n i s t n a n i F s u d d - I T K T K d e s i m a d p i r o t k e s i d n o o i s t u t a j u p u a K - s t n a n i f e t t i m d i e s u n e e t d a v t o o t d e t t õ v e t t e d e j r i k d a v a t s u l a a k a s a t a j d u g n h e T i a j u p u a K - s t n a n i f e t t i m d i e s u n e e t d a v t o o t d e t t õ v e t t e i d n o o i s t u t r o t k e s - i t s n i s t n a n i F - s i m e s t i l a V - a j a m u d o K d e s i m a d p i d - I T K T K s u d - n a j a m u g o K - s i l ä v a m l i a a m s o t n o k a j e d a p u a k e t s u n e e t s o t n o k u k k o K d e j r i k d a v a t s a V 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. d e j r i k d a v a t s a V d i s r u s s e R o t n o k e s i m a t o a j e s e s i e t e d u u T l : 2. I I o t n o K —. 6 8. l e b a T i e n m a t u s a K 2 2 3 1 8 6 2 9 3 4 1 d e s k a m l a a i s t o S 1 6 D. 3 1 2 4 0 2 9 3 1 2 4 0 2 9 3 0 3 4 7 1 0 6 1 4 1 7 9 3 6 2 8 3 5 5 1 8 1 4 4 1 5 1 1 1 3 2 1 1 6 7 0 2 1 d e s k a m l a a i s t o s e t a j a t ö ö T 2 1 1 6 D. e t a j d n a ö ö t d u k i l t h a t a b a V d e s k a m l a a i s t o s d u k i l e g e t 2 1 1 1 6 D. 4 1 7 9 4 1 7 9 e t a j d n a ö ö t d u k i l s u t s u h o K d e s k a m l a a i s t o s d u k i l e g e t 1 1 1 1 6 D. 0 6 1 0 6 1 , d u s k a m u u t l d a v s k o o J e n j d u s k a m d n a m o i u l u t a v h a r o t e N. 5 D 4 2 0 1 8 7 1 2 1 2 1 d e s k a m l a a i s t o s d u k i l e g e T 1 1 6 D. d e s k a m l a a i s t o s d u k i l e g e t e t a j d n a ö ö T 1 1 1 6 D. d u s k a m d a v s k o o j d u u M 9 5 D. 4 d u s k a m u u T l 1 5 D. 0 2 7 3 6 7 1 2 2 2 3 3 0 3 4 7 1 9 2 2 3 3 0 3 4 7 1 3 0 2 1 3 1 2 4 0 2 9 2 2 3 3 0 3 4 7 1 0 6 1 4 1 7 9 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 199 5 8 2 1 2 3 2 2 0 1 9 1 2 3 3 2 3 2 9 2 u k k o K a j e d a p u a k e t s u n e e t s o t n o k - s i l ä v a m l i a a m s o t n o k 5 8 2 1 2 3 2 2 0 1 s u d d - I T K T K d e j r i k d a v a t s a V 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. d e j r i k d a v a t s a V d i s r u s s e R i e n m a t u s a K - n a j a m u g o K - a j a m u d o K - s i m e s t i l a V - i t s n i s t n a n i F d e s i m a d p i r o t k e s i d n o o i s t u t a j u p u a K - s t n a n i f e t t i m d i e s u n e e t d a v t o o t d e t t õ v e t t e d e j r i k d a v a t s u l a a k a s a t a j d u g n h e T i a j u p u a K - s t n a n i f e t t i m d i e s u n e e t d a v t o o t d e t t õ v e t t e i d n o o i s t u t r o t k e s - i t s n i s t n a n i F - s i m e s t i l a V - a j a m u d o K d e s i m a d p i d - I T K T K s u d - n a j a m u g o K - s i l ä v a m l i a a m s o t n o k a j e d a p u a k e t s u n e e t s o t n o k u k k o K 9 1 1 5 1 2 1 d e s k a m l a a i s t o s d u k i l s u t s e v r A 2 1 6 D. d e d r i i s l a a i s t o s d e s i l a h a r e t t i m 2 3 3 2 3 3 a. v , d e s u t e o t l a a i s t o S 2 6 D. 3 1 9 2 9 8 2 1 2 3 3 9 2 9 2 i t s e d d n o f a r e d e s u t e o t l a a i s t o S 2 2 6 D. 1 8 2 2 3 2 2 3 2 d u k i l k i i r d e s i l a h a R 1 2 6 D. 2 3 2 d e s u t e o t s u t s u d n i k l a a i s t o s l 2 3 2 9 2 9 6 5 1 1 e t a j a t ö ö t d u k i l s u t s u h o K 1 2 1 1 6 D. d e s k a m l a a i s t o s 7 5 e t a j a t ö ö t d u k i l t h a t a b a V 2 2 1 1 6 D. d e s k a m l a a i s t o s 2 3 2 2 0 1 e t u k i s i e t a v a t ö ö t e t t i m d e s k a m l a a i s t o s a j e t a j a t ö ö t e t s i l a g l a p e t t i M 3 1 1 6 D. e t s i l a g l a p e t t i m d u k i l s u t s u h o K e t a v a t ö ö t e t t i m a j e t a j a t ö ö t d e s k a m l a a i s t o s e t u k i s i 1 3 1 1 6 D. e t s i l a g l a p e t t i m d u k i l t h a t a b a V e t a v a t ö ö t e t t i m a j e t a j a t ö ö t d e s k a m l a a i s t o s e t u k i s i 2 3 1 1 6 D. 5 8 2 1 2 3 2 2 0 1 9 1 5 8 2 1 2 3 2 2 0 1 9 1 5 8 2 1 2 3 2 2 0 1 9 1 2 3 3 2 3 2 9 2 200 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd 9 1 2 5 u k k o K a j e d a p u a k e t s u n e e t s o t n o k - s i l ä v a m l i a a m s o t n o k 9 1 2 5 s u d d - I T K T K 8 7 2 9 3 9 3 2 6 3 5 4 5 4 6 9 2 3 6 5 3 1 3 1 5 4 2 4 6 9 1 5 5 6 3 1 6 9 1 0 1 4 4 d a v s k o o j d e s u g u s e m t i M 5 7 D. 3 1 d e d r i i s d e d r i i s d a v s k o o j d e s e s i s i r o t k e s s i m e s t i l a V 3 7 D. ö ö t s o o k e n i l e h a v s u v h a R 4 7 D. 6 9 1 3 8 0 4 2 l u u t u g o k v a t a t u s a K g 6 B. 5 8 1 2 3 2 8 3 7 8 1 1 0 4 6 2 8 1 u l u t o t e n v a t a t u s a K n 6 B. 8 4 2 2 2 5 3 5 4 1 1 7 3 4 0 6 1 5 4 5 3 1 6 d e d u õ n l e s u t s u d n i k u h a K j l e s u t s u d n i k u h a K j d a i m e e r p o t e n 2 7 D. 5 4 1 7 D. 8 4 1 3 9 1 2 5 6 3 8 0 1 9 4 0 1 d e d r i i s d a v s k o o j d u u M. 7 D 1 1 6 4 9 3 1 1 7 2 9 6 2 d e s u t e o t i b a l a a i s t o s d e s i l a h a R 4 2 6 D. 2 5 2 5 a t a m i r e e s i l a t i p a K d e s u t e o t l a a i s t o s 3 2 6 D. 2 1 1 5 1 9 1 3 4 5 4 6 9 1 3 4 5 9 2 1 2 9 1 2 5 8 7 2 5 4 5 4 6 9 2 3 6 5 6 2 8 1 4 0 6 1 d e j r i k d a v a t s a V 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. d e j r i k d a v a t s a V d i s r u s s e R i e n m a t u s a K - n a j a m u g o K - a j a m u d o K - s i m e s t i l a V - i t s n i s t n a n i F d e s i m a d p i r o t k e s i d n o o i s t u t a j u p u a K - s t n a n i f e t t i m d i e s u n e e t d a v t o o t d e t t õ v e t t e d e j r i k d a v a t s u l a a k a s a t a j d u g n h e T i a j u p u a K - s t n a n i f e t t i m d i e s u n e e t d a v t o o t d e t t õ v e t t e i d n o o i s t u t r o t k e s - i t s n i s t n a n i F - s i m e s t i l a V - a j a m u d o K d e s i m a d p i d - I T K T K s u d - n a j a m u g o K - s i l ä v a m l i a a m s o t n o k a j e d a p u a k e t s u n e e t s o t n o k u k k o K 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 201 u k k o K a j e d a p u a k e t s u n e e t s o t n o k - s i l ä v a m l i a a m s o t n o k - n a j a m u g o K - a j a m u d o K - s i m e s t i l a V - i t s n i s t n a n i F s u d d - I T K T K d e s i m a d p i r o t k e s i d n o o i s t u t a j u p u a K - s t n a n i f e t t i m d i e s u n e e t d a v t o o t d e t t õ v e t t e d e j r i k d a v a t s u l a a k a s a t a j d u g n h e T i a j u p u a K - s t n a n i f e t t i m d i e s u n e e t d a v t o o t d e t t õ v e t t e i d n o o i s t u t r o t k e s - i t s n i s t n a n i F - s i m e s t i l a V - a j a m u d o K d e s i m a d p i d - I T K T K s u d - n a j a m u g o K - s i l ä v a m l i a a m s o t n o k a j e d a p u a k e t s u n e e t s o t n o k u k k o K d e j r i k d a v a t s a V 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. d e j r i k d a v a t s a V d i s r u s s e R o t n o k e s i m a t o a j r e b m ü l u u t e s i l a h a r e t t i M : 3. I I o t n o K — 7 8. l e b a T i e n m a t u s a K 6 2 8 1 4 0 6 1 9 1 2 2 6 1 8 7 5 6 9 1 7 5 6 2 8 1 0 4 7 8 1 1 2 8 3 2 3 5 8 1 l u u t u g o k v a t a t u s a K g 6 B. 4 0 6 1 7 3 5 4 1 1 2 5 3 2 2 8 4 u l u t o t e n v a t a t u s a K n 6 B. 9 1 2 2 6 1 8 7 5 6 9 1 7 5 9 1 2 2 6 1 8 7 5 6 9 1 7 5 d e d r i i s l a a i s t o s d e s i l a h a r e t t i M 3 6 D. d e s u t e o t l a a i s t o s d e s i l a h a r e t t i M 1 3 6 D. l - e o t s u t s u d n i k l a a i s t o s d u k i l k i i R 1 1 3 6 D. d e s u t i v ü h , d e s u t d u k i l k i i r d e s i l a h a r e t t i m d u u M d e s u t e o t s u t s u d n i k l a a i s t o s l 2 1 3 6 D. i b a l a a i s t o s d e s i l a h a r e t t i M 3 1 3 6 D. d e s u t e o t d e d r i i s e t s u n e e t a j e d a p u a k e t s i l ä v u r u t e t e s l a a u d i v i d n I 2 3 6 D. 6 0 2 2 6 1 8 7 5 6 9 1 4 4 3 1 9 1 2 0 2 6 1 8 7 5 6 0 9 1 3 1 7 5 u l u t o t e n v a t a t u s a k d u t i r e e g i r r o K n 7 B. 8 4 2 2 6 4 1 4 6 3 1 4 2 4 0 6 1 l u u t u g o k v a t a t u s a k d u t i r e e g i r r o K b 7 B. 5 8 1 2 3 6 7 1 6 0 4 1 7 2 6 2 8 1 9 1 2 2 6 1 8 7 5 6 9 1 7 5 6 2 8 1 4 0 6 1 202 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd Mitterahalise tulu ümberjaotamise konto (II. 3) 8. 33. Mitterahalise tulu ümberjaotamise konto annab ulatuslikuma pildi kodumajapidamiste tulust sel viisil, et sinna lülitatakse kodumajapidamiste poolt tasuta saadavaid kaupu ja teenuseid kirjeldavad voonäitajad, st mitterahalised sotsiaaltoetused ja individuaalseks kasutamiseks mõeldud turuvälised kaubad ja teenused. Need kaks voonäitajat on koondatud mõiste “mitterahalised sotsiaalsiirded” alla. Sellega muutub võimalikuks erinevaid ajalisi perioode hõlmavate võrdluste tegemine, määramaks kindlaks majanduslikes ja sotsiaalsetes tingimustes toimunud muutuseid, ning täiendav analüüs valitsemissektori osa kohta tulude ümberjaotamises. 8. 34. Mitterahalisi sotsiaalsiirdeid kirjendatakse kodumajapidamiste puhul mitterahalise tulu ümberjaotamise konto ressursside poolel ning valitse- missektori ja kodumajapidamisi teenindavate kasumitaotluseta institutsioonide puhul sama konto kasutamise poolel. 8. 35. Mitterahalise tulu ümberjaotamise konto tasakaalustavaks kirjeks on korrigeeritud kasutatav tulu. Tulude kasutamise konto (II. 4) 8. 36. Lõpptarbimisega institutsionaalsete sektorite korral näitab tulude kasutamise konto seda kuidas kasutatav tulu (või korrigeeritud kasutatav tulu) jaguneb lõpptarbimiskulutuste (või tegeliku lõpptarbimise) ja säästmise vahel. 8. 37. Süsteemis on lõpptarbimine ainult valitsusel, kodumajapidamisi teenindavatel kasumitaotluseta institutsioonidel ja kodumajapidamistel. Lisaks sellele sisaldab tulude kasutamise konto kodumajapidamiste ja pensionifondide jaoks tasakaalustavat kirjet (D. 8 Kodumajapidamiste pensioni- fondide eraldiste netoväärtuse muutuse korrigeerimine), mida koostatakse sõltuvalt viisist, kuidas registreeritakse kodumajapidamiste ja pensio- nifondide vahelisi tehinguid (3). Kasutatava tulu kasutamise konto (II. 4. 1) 8. 38. Kasutatava tulu kasutamise konto sisaldab lõpptarbimiskulutusi, mida finantseerivad erinevad sektorid: kodumajapidamised, valitsus ja kodu- majapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid. 8. 39. Kasutatava tulu kasutamise konto tasakaalustavaks kirje on sääst. Korrigeeritud kasutatava tulu kasutamise konto (II. 4. 2) 8. 40. Korrigeeritud kasutatava tulu kasutamise konto sisaldab tegelikku lõpptarbimist, mis leitakse kodumajapidamiste lõpptarbimiseks tegelikult kasutuses olevate kaupade ja teenuste väärtuse põhjal, kusjuures nende omandamine võib olla rahastatud valitsemissektori või kodumajapida- misi teenindavate kasumitaotluseta institutsioonide poolt. Seetõttu hõlmab valitsemissektori tegelik lõpptarbimine ainult kollektiivset lõpptar- bimist. Kuna kodumajapidamisi teenindavate kasumitaotluseta institutsioonide tarbimist käsitletakse ainult individuaalsena, siis on nende tege- lik lõpptarbimine null. 8. 41. Kogumajanduse tasemel on lõpptarbimiskulutused ja tegelik lõpptarbimine võrdsed. Erineb ainult nende jaotus institutsionaalsete sektorite vahel. Sama kehtib kasutatava tulu ja korrigeeritud kasutatava tulu kohta. 8. 42. Sääst on tasakaalustavaks kirjeks mõlemat tüüpi tulu kasutamise kontodes. Selle väärtus ei sõltu sellest, kas sääst arvutati kasutatava tulu ja lõpptarbimiskulutuste või korrigeeritud kasutatava tulu ja lõpptarbimise vahena. (3) Vt 4. peatükk “Jaotustehingud”. 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 203 d e j r i k d a v a t s a V 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. d e j r i k d a v a t s a V u k k o K a j e d a p u a k e t s u n e e t s o t n o k - s i l ä v a m l i a a m s o t n o k - n a j a m u g o K s u d d - I T K T K - a j a m u d o K d e s i m a d p i - s i m e s t i l a V - i t s n i s t n a n i F r o t k e s i d n o o i s t u t a j u p u a K - s t n a n i f e t t i m d i e s u n e e t d a v t o o t d e t t õ v e t t e d e j r i k d a v a t s u l a a k a s a t a j d u g n h e T i a j u p u a K - s t n a n i f e t t i m d i e s u n e e t d a v t o o t d e t t õ v e t t e i d n o o i s t u t r o t k e s - i t s n i s t n a n i F - s i m e s t i l a V - a j a m u d o K d e s i m a d p i d - I T K T K s u d - n a j a m u g o K - s i l ä v a m l i a a m s o t n o k a j e d a p u a k e t s u n e e t s o t n o k u k k o K d i s r u s s e R o t n o k e s i m a t u s a k l u u t a v a t a t u s a K :. 1 4. I I o t n o K —. 8 8. l e b a T i e n m a t u s a K 6 2 8 1 4 0 6 1 1 7 3 1 1 7 3 1 5 1 2 1 5 1 2 1 6 5 1 6 5 1 6 2 8 1 0 4 7 8 1 1 2 8 3 2 3 5 8 1 l u u t u g o k v a t a t u s a K g 6 B. 4 0 6 1 7 3 5 4 1 1 2 5 3 2 2 8 4 u l u t o t e n v a t a t u s a K n 6 B. d e s u t u u k s i l i m b r a t p p õ L 3 P. 2 6 3 6 9 9 3 1 1 7 3 1 d e s l a a u d i v i d n I 1 3 P. 6 0 2 6 9 9 3 1 5 1 2 1 d e s u t u u k s i l i m b r a t d e s u t u u k s i l i m b r a t d e s v i i t k e l l o K 2 3 P. 6 5 1 6 5 1 1 1 0 1 1 1 1 e t s i d l a r e i e d d n o f i n o i s n e p e s u t u u m e s u t r ä ä v o t e n e n m i i r e e g i r r o k s s n a l i b s u d n a j a m s i l ä v v e s k o o J 2 1 B. 1 4 – t s ä ä s u g o K g 8 B. 5 8 1 1 2 0 2 2 0 2 7 2 5 5 4 t s ä ä s o t e N n 8 B. 8 4 1 1 0 1 – 0 6 1 4 2 3 3 2 e t s i i m a d p a j a m u d o K. 8 D 0 1 1 0 0 1 1 0 1 7 3 1 5 1 2 1 6 5 1 1 1 5 5 4 3 3 2 1 4 – 204 8. 43. ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd Sääst (positiivne või negatiivne) on jooksvate tehingute põhjal saadud näitaja, mille põhjal luuakse side akumulatsiooniga. Kui sääst on posi- tiivne, siis läheb kulutamata jäänud tulu vara soetamiseks või võlgade kustutamiseks. Kui sääst on negatiivne, siis realiseeritakse teatud vara või suurenevad võlad. AKUMULATSIOONIKONTOD (4) (III) 8. 44. Akumulatsioonikontod on voogusid kirjeldavad kontod. Nendes kajastuvad erinevatel põhjustel üksuste varas ja kohustustes ning omakapitalis toimunud muutused. 8. 45. Varas toimunud muutusi kirjendatakse konto vasakul poolel (plussi või miinusega tähistatult). Muutusi kohustustes ja omakapitalis kirjenda- takse konto paremal poolel (samuti tähistatud plussi või miinusega). Kapitalikonto (III. 1) 8. 46. Kapitalikontol kirjendatakse residendist üksuste mittefinantsvara soetamise ja realiseerimise vahet ning mõõdetakse säästmise ja kapitalisiirete tõttu toimunud muutusi netoväärtuses (lõplik jooksvate kontode tasakaalustav kirje). 8. 47. Kapitalikonto võimaldab kindlaks teha, millises ulatuses on soetamise ja realiseerimise vahe finantseeritud säästudest ning millises ulatuses kapitalisiirete abil. Samuti näidatakse neto laenude ulatust, mida üksus või sektor saab otseselt või kaudselt kasutada teiste üksuste või sekto- rite finantseerimiseks või neto võlgnevusi, mida üksus või sektor on kohustatud teistele üksustele või sektoritele tasuma. Säästmisest ja kapitalisiiretest tingitud netoväärtuse muutuste konto (III. 1. 1) 8. 48. Selle konto abil on võimalik määrata säästmise ja kapitalisiirete tõttu netoväärtuses toimunud muutusi, mis võrduvad netosääst pluss saadavad kapitalisiirded miinus tasumisele kuuluvad kapitalisiirded. Mittefinantsvara soetuste konto (III. 1. 2) 8. 49. Sellel kontol kirjendatakse mittefinantsvara soetamise ja realiseerimise vahet, et liikuda netoväärtuses antud säästmisest ja kapitalisiiretest tingi- tud muutustelt neto laenuandmise ja -võtmise juurde. Finantskonto (III. 2) 8. 50. Finantskontol kirjendatakse finantsinstrumentide kaupa finantsvaras ja -kohustustes toimunud muutusi, mille tulemusena kujuneb neto laenu- andmine või -võtmine. 8. 51. Finantskonto vara ja kohustuste klassifikaator on identne bilansikonto klassifikaatoriga. Vara muude muutuste konto (III. 3) 8. 52. Vara muude muutuste kontos kirjendatakse need muutused üksuste varas ja kohustustes, mis ei ole toimunud säästmise ja vara (rikkuse) vaba- tahtlike siirete tulemusena ning kui muutused on kirjendatud kapitali- ja finantskontodel. Käsitletav konto jagatakse kaheks: vara muude mahumuutuste konto (III. 3. 1) ja ümberhindluskonto (III. 3. 2). (4) !!Text missing 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 205 d e j r i k d a v a t s a V 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. d e j r i k d a v a t s a V u k k o K a j e d a p u a k e t s u n e e t s o t n o k - s i l ä v a m l i a a m s o t n o k - n a j a m u g o K s u d d - I T K T K - a j a m u d o K d e s i m a d p i - s i m e s t i l a V - i t s n i s t n a n i F r o t k e s i d n o o i s t u t a j u p u a K - s t n a n i f e t t i m d i e s u n e e t d a v t o o t d e t t õ v e t t e d e j r i k d a v a t s u l a a k a s a t a j d u g n h e T i a j u p u a K - s t n a n i f e t t i m d i e s u n e e t d a v t o o t d e t t õ v e t t e i d n o o i s t u t r o t k e s - i t s n i s t n a n i F - s i m e s t i l a V - a j a m u d o K d e s i m a d p i d - I T K T K s u d - n a j a m u g o K - s i l ä v a m l i a a m s o t n o k a j e d a p u a k e t s u n e e t s o t n o k u k k o K o t n o k e s i m a t u s a k l u u t a v a t a t u s a k d u t i r e e g i r r o K :. 2 4. I I o t n o K —. 9 8. l e b a T d i s r u s s e R i e n m a t u s a K 6 2 8 1 4 0 6 1 1 7 3 1 1 7 3 1 5 1 2 1 5 1 2 1 6 5 1 6 5 1 1 1 0 1 1 1 1 6 2 8 1 7 2 6 0 4 1 6 7 1 2 3 5 8 1 v a t a t u s a k d u t i r e e g i r r o K g 7 B. l u u t u g o k 4 0 6 1 4 2 4 6 3 1 6 4 1 2 2 8 4 u l u t o t e n v a t a t u s a k d u t i r e e g i r r o K n 7 B. i e n m b r a t i e n v i i t k e l l o k k i l e g e T e t s i i m a d p a j a m u d o K i i e n m b r a t p p õ l k i l e g e T i i e n m b r a t a r e k i l e g e T 4 P. 1 4 P. 2 4 P. 6 5 1 6 5 1 5 1 2 1 5 1 2 1 1 7 3 1 5 1 2 1 6 5 1. 8 D 0 1 1 0 0 1 1 0 e t s i d l a r e i e d d n o f i n o i s n e p e s u t u u m e s u t r ä ä v o t e n e n m i i r e e g i r r o k s s n a l i b s u d n a j a m s i l ä v v e s k o o J 2 1 B. 1 4 – t s ä ä s u g o K g 8 B. 5 8 1 1 2 0 2 2 0 2 7 2 5 5 4 t s ä ä s o t e N n 8 B. 8 4 1 1 0 1 – 0 6 1 4 2 3 3 2 1 7 3 1 5 1 2 1 6 5 1 1 1 5 5 4 3 3 2 1 4 – 206 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd 3 3 2 1 4 – 6 6 2 7 2 7 3 6 6 – 2 – 7 2 – 7 3 – 4 4 1 4 – 2 6 2 3 2 7 3 1 – 5 6 – 3 – 2 – 7 2 – 3 2 3 2 5 – 2 – 6 2 4 3 3 d a v a d a a s , d e d r i i s i l a t i p a K s s n a l i b s u d n a j a m s i l ä v v e s k o o J 3 2 , d e s u t e o t s i m i r e e t s e v n I d a v a d a a s 0 1 d a v a d a a s , d e d r i i s i l a t i p a k d u u M d a v a d a a s , d u s k a m i l a t i p a K 4 3 – 7 – 6 1 – d a v a t s k a m , d e d r i i s i l a t i p a K 7 2 – d a v a t s k a m , d u s k a m i l a t i p a K , d e s u t e o t s i m i r e e t s e v n I d a v a t s k a m 3 3 2 4 2 0 6 1 0 1 – 1 1 8 4 t s ä ä s o t e N n 8 B. 2 1 B. 9 D 1 9 D. 2 9 D. 9 9 D. 9 D 1 9 D. 2 9 D. 1 – 6 3 – 3 – 3 – 7 – 7 – 6 1 – , d e d r i i s i l a t i p a k d u u M 9 9 D. d a v a t s k a m u k k o K a j e d a p u a k e t s u n e e t s o t n o k - s i l ä v a m l i a a m s o t n o k - n a j a m u g o K - a j a m u d o K - s i m e s t i l a V - i t s n i s t n a n i F s u d d - I T K T K d e s i m a d p i r o t k e s i d n o o i s t u t a j u p u a K - s t n a n i f e t t i m d i e s u n e e t d a v t o o t d e t t õ v e t t e d e j r i k d a v a t s u l a a k a s a t a j d u g n h e T i a j u p u a K - s t n a n i f e t t i m d i e s u n e e t d a v t o o t d e t t õ v e t t e i d n o o i s t u t r o t k e s - i t s n i s t n a n i F - s i m e s t i l a V - a j a m u d o K d e s i m a d p i d - I T K T K s u d - n a j a m u g o K - s i l ä v a m l i a a m s o t n o k a j e d a p u a k e t s u n e e t s o t n o k u k k o K d e j r i k d a v a t s a V 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. d e j r i k d a v a t s a V o t n o k e t s u t u u m e s u t r ä ä v o t e n d u t i g n i t t s e t e r i i s i l a t i p a k a j t s e s i m t s ä ä S :. 1 1. I I I o t n o K —. 0 1 8. l e b a T s e s u t r ä ä v o t e n a j s e t s u t s u h o k d e s u t u u M d e s u t u u m a r a V s e s u t r ä ä v o t e n d e s u t u u m d u t i g n i t t s e t e r i i s i l a t i p a k a j t s e s i m t s ä ä S. 1 0 1 B. 5 6 4 8 3 – 8 7 1 1 2 0 3 2 8 3 – 2 9 1 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 207 u k k o K a j e d a p u a k e t s u n e e t s o t n o k - s i l ä v a m l i a a m s o t n o k - n a j a m u g o K - a j a m u d o K - s i m e s t i l a V - i t s n i s t n a n i F s u d d - I T K T K d e s i m a d p i r o t k e s i d n o o i s t u t a j u p u a K - s t n a n i f e t t i m d i e s u n e e t d a v t o o t d e t t õ v e t t e d e j r i k d a v a t s u l a a k a s a t a j d u g n h e T i a j u p u a K - s t n a n i f e t t i m d i e s u n e e t d a v t o o t d e t t õ v e t t e i d n o o i s t u t r o t k e s - i t s n i s t n a n i F - s i m e s t i l a V - a j a m u d o K d e s i m a d p i d - I T K T K s u d - n a j a m u g o K - s i l ä v a m l i a a m s o t n o k a j e d a p u a k e t s u n e e t s o t n o k u k k o K d e j r i k d a v a t s a V 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. d e j r i k d a v a t s a V s e s u t r ä ä v o t e n a j s e t s u t s u h o k d e s u t u u M o t n o k e t s u t e o s a r a v s t n a n i f e t t i M :. 2 1. I I I o t n o K —. 1 1 8. l e b a T d e s u t u u m a r a V 2 9 1 8 3 – 0 3 2 1 2 8 7 1 8 3 – 4 5 6 t s e t e r i i s i l a t i p a k a j t s e s i m t s ä ä S. 1 0 1 B. 6 7 3 6 7 3 3 0 3 3 0 3 5 0 3 5 0 3 1 1 1 1 3 1 – 3 1 – 1 5 1 5 3 5 3 5 6 6 8 – 8 – 2 2 2 2 5 5 7 1 7 1 s e s u t r ä ä v o t e n d e s u t u u m d u t i g n i t e s s a r a v i h õ p s u t u h a m u g o k i l a t i p a K 1 5 P. 0 5 2 a r a v i h õ p e s l a a i r e t a M s u n i i i m e n m a t e o s e n m i i r e e s i l a e r 1 1 5 P. 9 0 2 i e n m a t e o s a r a v i h õ p e s l a a i r e t a m e u U 1 1 1 5 P. 1 1 2 e s l a a i r e t a m d u t a t u s a K i e n m a t e o s a r a v i h õ p 2 1 1 5 P. 4 e n m i i r e e s i l a e r a r a v i h õ p e s l a a i r e t a m d u t a t u s a K 3 1 1 5 P. 6 – s u n i i i m e n m a t e o s e n m i i r e e s i l a e r a r a v i h õ p e s l a a i r e t a m m I 2 1 5 P. 1 2 i e n m a t e o s a r a v i h õ p e s l a a i r e t a m m i e u U 1 2 1 5 P. 1 2 e s l a a i r e t a m m i d u t a t u s a K i e n m a t e o s a r a v i h õ p 2 2 1 5 P. 1 e s l a a i r e t a m m i d u t a t u s a K e n m i i r e e s i l a e r a r a v i h õ p 3 2 1 5 P. 1 – i e n m u d n a s i l e l e s u t r ä ä v a r a v s t n a n i f e t t i m d u t e d o o t e t t i M 3 1 5 P. 0 2 d e s u d n a r a p d e s i l l u o a r a v s t n a n i f e t t i m d u t e d o o t e t t i M 1 3 1 5 P. 3 a r a v s t n a n i f e t t i m d u t e d o o t e t t i M 2 3 1 5 P. 7 1 9 8 7 1 1 1 7 3 1 6 3 2 9 4 9 1 4 1 6 7 3 3 0 3 4 2 0 5 3 1 5 0 3 1 4 1 1 1 2 – 5 – 3 1 – 2 1 2 1 5 1 5 2 1 2 2 – 2 2 9 3 0 1 3 5 6 5 – 8 – 2 2 5 7 1 6 7 3 3 0 3 5 0 3 1 1 3 1 – 1 5 3 5 6 8 – 2 2 5 7 1 e s i i m e n m e l ü i e s u g i õ d n a m o l u u k 208 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd u k k o K a j e d a p u a k e t s u n e e t s o t n o k - s i l ä v a m l i a a m s o t n o k - n a j a m u g o K - a j a m u d o K - s i m e s t i l a V - i t s n i s t n a n i F 8 2 0 1 8 2 0 1 s u d d - I T K T K d e s i m a d p i r o t k e s i d n o o i s t u t a j u p u a K - s t n a n i f e t t i m d i e s u n e e t d a v t o o t d e t t õ v e t t e d e j r i k d a v a t s u l a a k a s a t a j d u g n h e T i a j u p u a K - s t n a n i f e t t i m d i e s u n e e t d a v t o o t d e t t õ v e t t e i d n o o i s t u t r o t k e s - i t s n i s t n a n i F - s i m e s t i l a V - a j a m u d o K d e s i m a d p i d - I T K T K s u d - n a j a m u g o K - s i l ä v a m l i a a m s o t n o k a j e d a p u a k e t s u n e e t s o t n o k u k k o K m u u k l a r a v i h õ P. 1 K 7 3 1 – 0 1 – 0 3 – 2 4 – 3 – 2 2 2 – 2 2 2 – i e n m a t e o s e t e m e s e s i r ä ä V e n m i i r e e s i l a e r s u n i i m 3 5 P. 2 s u t u u m e d u r a V 2 5 P. 6 2 s u n i i i m e n m a t e o s e n m i i r e e s i l a e r a r a v s t n a n i f e t t i m d u t e d o o t e t t i M. 2 K 7 – i e n m a t e o s a r a v d u t e d o o t e t t i m e s l a a i r e t a m u u m a j a a M e n m i i r e e s i l a e r s u n i i m d u t e d o o t e t t i m e s l a a i r e t a m m I 1 2 K. 6 – 2 2 K. 1 – 3 2 2 2 5 4 3 1 1 1 8 2 0 1 8 2 0 1 s u n i i i m e n m a t e o s a r a v e n m i i r e e s i l a e r ) – ( e n i m t õ v - / ) + ( e n i m d n a u n e a l o t e N. 9 B 9 6 – 5 0 5 – 8 4 1 4 8 3 8 3 – d e j r i k d a v a t s a V 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. d e j r i k d a v a t s a V s e s u t r ä ä v o t e n a j s e t s u t s u h o k d e s u t u u M d e s u t u u m a r a V 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 209 u k k o K a j e d a p u a k e t s u n e e t s o t n o k - s i l ä v a m l i a a m s o t n o k - n a j a m u g o K - a j a m u d o K - s i m e s t i l a V - i t s n i s t n a n i F s u d d I T K T K d e s i m a d p i r o t k e s i d n o o i s t u t a j u p u a K - s t n a n i f e t t i m d i e s u n e e t d a v t o o t d e t t õ v e t t e d e j r i k d a v a t s u l a a k a s a t a j d u g n h e T i a j u p u a K - s t n a n i f e t t i m d i e s u n e e t d a v t o o t d e t t õ v e t t e i d n o o i s t u t r o t k e s - i t s n i s t n a n i F - s i m e s t i l a V - a j a m u d o K d e s i m a d p i d I T K T K s u d - n a j a m u g o K - s i l ä v a m l i a a m s o t n o k a j e d a p u a k e t s u n e e t s o t n o k u k k o K d e j r i k d a v a t s a V 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. d e j r i k d a v a t s a V o t n o k s t n a n i F : 2. I I I o t n o K —. 2 1 8. l e b a T s e s u t r ä ä v o t e n a j s e t s u t s u h o k d e s u t u u M d e s u t u u m a r a V 0 8 3 – 8 3 4 8 4 1 0 5 – 5 9 6 – / ) + ( e n i m d n a u n e a l o t e N. 9 B 1 9 6 8 8 3 0 6 8 2 3 3 0 7 1 2 3 2 0 4 1 i e n m t õ v e t s u t s u h o k o t e N i e n m a t e o s o t e n a r a v s t n a n i F ) – ( e n i m t õ v - F F 1 7 7 3 2 0 2 1 1 8 1 2 3 1 4 6 0 5 1 9 6 i ) d R D S ( d u k i h ü s u d l e v r a a j l d u k e n i l a h a R 1 F. 1 – 1 – 1 0 3 1 2 – 2 3 1 2 0 3 1 d e s u o h i a j a h a r a l u S 2 F. 7 1 5 1 8 6 2 1 9 1 1 1 1 0 3 1 7 3 4 6 9 2 3 4 1 4 5 2 6 8 8 6 1 6 4 3 – 2 3 2 5 3 1 – 5 6 2 5 3 3 6 2 3 i d e s u o h s u d l e v r A 2 2 F. 0 1 d e s u o h i d u u M 9 2 F. 2 a h a r a l u S 1 2 F. 5 5 1 0 1 1 4 7 1 2 7 3 4 3 2 6 3 2 0 2 3 2 1 4 6 3 5 6 e t a i s t k a e l a e p d i r e b a p t r ä ä V 3 F. 8 1 3 5 6 2 9 2 2 1 8 3 1 3 2 6 5 7 3 7 1 2 4 2 8 2 4 9 0 1 6 7 7 1 7 2 1 4 1 3 3 4 7 4 1 1 7 1 2 3 2 6 3 1 6 2 d u k a s o d u u m a j d a i s t k A 5 F. 2 3 6 3 1 7 6 1 5 5 d e s i l a j a i h ü L 1 4 F. 6 1 3 6 1 d e s i l a j a a k i P 2 4 F. 1 1 4 0 1 4 4 d u n e a L 4 F. 7 2 7 6 1 5 4 5 3 2 3 4 4 2 0 1 3 8 1 6 1 4 4 3 7 2 7 3 4 6 9 2 3 4 1 4 5 2 6 8 8 6 1 6 4 7 2 4 1 210 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd 6 3 3 3 2 2 1 1 3 2 8 6 3 6 4 u k k o K a j e d a p u a k e t s u n e e t s o t n o k - s i l ä v a m l i a a m s o t n o k - n a j a m u g o K - a j a m u d o K - s i m e s t i l a V - i t s n i s t n a n i F a j u p u a K - s t n a n i f e t t i m d i e s u n e e t d a v t o o t d e t t õ v e t t e d e j r i k d a v a t s u l a a k a s a t a j d u g n h e T i a j u p u a K - s t n a n i f e t t i m d i e s u n e e t d a v t o o t d e t t õ v e t t e i d n o o i s t u t r o t k e s - i t s n i s t n a n i F - s i m e s t i l a V - a j a m u d o K d e s i m a d p i d I T K T K s u d - n a j a m u g o K - s i l ä v a m l i a a m s o t n o k a j e d a p u a k e t s u n e e t s o t n o k u k k o K d e j r i k d a v a t s a V 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. d e j r i k d a v a t s a V s e s u t r ä ä v o t e n a j s e t s u t s u h o k d e s u t u u M d e s u t u u m a r a V 6 3 3 3 2 2 1 1 3 s u d d I T K T K d e s i m a d p i r o t k e s i d n o o i s t u t 6 3 3 3 2 2 1 1 3 d e s i d l a r e d e s i l i n h e t s u t s u d n K i l e t s i d l a r e i e d d n o f i n o i s n e p a j e t s i d l a r e s u t s u d n i k u l e l s u t r ä ä v o t e n e t s i d l a r e s u t s u d n i k u l e l s u t r ä ä v o t e n e t s i d l a r e i e d d n o f i n o i s n e p e t s i i m a d p a j a m u d o K s u t r ä ä v o t e n e t a i m e e r p s u t s u d n K i l e t s i i m a d p a j a m u d o K e t s i i m a d p a j a m u d o K 6 F. 1 6 F. 1 1 6 F. 2 1 6 F. 2 6 F. 6 3 3 3 2 2 1 1 3 6 3 3 3 2 2 1 1 3 0 3 2 5 8 1 8 1 2 1 4 3 5 4 1 0 1 6 4 a t a m a d u h a r l a j d e s k a m e t t e d e s i d l a r e e t e u õ n 7 3 d a v e l o a t s k a m / - a d a a s d u u M 7 F. 7 d e v r a 8 9 2 d d i i i d e r k s u d n a b u a k a. v , d e v r a d a v e l o a t s k a m / - a d a a s d u u M d e s k a m e t t e - a j 9 7 F. 1 d e s k a m e t t e - a j i d d i i d e r k s u d n a b u a K 1 7 F. 6 6 1 5 0 4 8 1 6 1 2 1 1 8 1 8 1 9 2 8 3 4 3 6 3 3 3 2 2 1 1 3 2 8 6 3 6 4 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 211 Vara muude mahumuutuste konto (III. 3. 1) 8. 53. Vara muude mahumuutuste kontol kirjendatud muutused mõjutavad vastavate üksuste, sektorite ja allsektorite bilansikontol kajastatud omaka- pitali. Muudest vara mahumuutustest tingitud omakapitali muutused on konto tasakaalustavaks kirjeks. Ümberhindluskonto (III. 3. 2) 8. 54. Ümberhindluskontol kirjendatakse vara ja kohustuste väärtuses nende hinnamuutuste tagajärjel toimunud teisenemised. Iga vara või kohustuse osas mõõdetakse seda muutust: a) b) arvestusperioodi lõpu ja alguse väärtuse vahega või väärtuse vahega arvestusperioodi lõpus ja kuupäeval, millal vara või kohustus võeti bilansis arvele; väärtuse vahega, mis saadakse lahutades väärtusest kuupäeval, millal vara või kohustus bilansist maha kanti, selle väärtuse arvestuspe- rioodi alguses või kuupäeval, millal vara või kohustus bilansis arvele võeti. See väärtuse vahe on “nominaalne kapitalikasum (või -kahjum)”. Nominaalne kapitalikasum saadakse vara positiivse ümberhindluse või (finants-) kohustuse negatiivse ümberhindluse tulemusena. Nominaalne kapitalikahjum saadakse vara negatiivse või (finants-) kohustuse positiivse ümberhindluse tulemusena. 8. 55. Ümberhindluskontos kirjendatud vood muudavad antud üksuse bilansis kajastatud omakapitali. Nimetatud “nominaalse kapitalikasumi (-kah- jumi) tagajärjel omakapitalis toimunud muutus” on konto tasakaalustavaks kirjeks. Seda kirjendatakse muutusena kohustuste ja omakapitali poolel. 8. 56. Ümberhindluskonto on jagatud kaheks allkontoks: neutraalse kapitalikasumi / -kahjumi konto (III. 3. 2. 1) ja reaalse kapitalikasumi / -kahjumi konto (III. 3. 2. 2). Neutraalse kapitalikasumi / -kahjumi konto (III. 3. 2. 1) 8. 57. Neutraalse kapitalikasumi / -kahjumi kontol registreeritakse vara ja kohustuste väärtuses toimunud muutused vastavalt üldises hinnatasemes toimunud muutustele. See rahuldab ümberhindluse eesmärki, milleks on vara ja kohustuste ostujõu säilitamine. Vajalikeks arvutusteks kasuta- takse kodumaise lõppkasutamise (varudes toimunud muutusi arvesse võtmata) hinnaindeksit. Reaalse kapitalikasumi / -kahjumi konto (III. 3. 2. 2) 8. 58. Reaalse kapitalikasumi ja -kahjumi kaudu mõõdetakse nominaalse kapitalikasumi vahet. ja -kahjumi ning neutraalse kapitalikasumi ja -kahjumi 8. 59. Kui antud vara puhul nominaalse kapitalikasumi ja -kahjumi netosumma on suurem kui neutraalse kapitalikasumi ja -kahjumi netosumma, siis on tegemist seda vara omava üksuse reaalse kapitalikasumi suurenemisega. See suurenemine tuleneb asjaolust, et vara tegelik hind on keskmiselt kasvanud kiiremini kui üldine hinnatase. Vastupidisel juhul tähendab vara reaalne kapitalikahjum seda vara omavale üksusele kah- jumit. Sama loogika järgi põhjustab kohustuse suhtelise hinna tõus reaalset kapitalikahjumit ning suhtelise hinna langus reaalset kapitalikasumit. 212 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd u k k o K a j e d a p u a k e t s u n e e t s o t n o k - s i l ä v a m l i a a m s o t n o k - n a j a m u g o K s u d d - I T K T K - a j a m u d o K d e s i m a d p i - s i m e s t i l a V - i t s n i s t n a n i F r o t k e s i d n o o i s t u t a j u p u a K - s t n a n i f e t t i m d i e s u n e e t d a v t o o t d e t t õ v e t t e d e j r i k d a v a t s u l a a k a s a t g n n i d o o v d u u m , d u g n h e T i a j u p u a K - s t n a n i f e t t i m d i e s u n e e t d a v t o o t d e t t õ v e t t e i d n o o i s t u t r o t k e s - i t s n i s t n a n i F - s i m e s t i l a V - a j a m u d o K d e s i m a d p i d I T K T K s u d - n a j a m u g o K - s i l ä v a m l i a a m s o t n o k a j e d a p u a k e t s u n e e t s o t n o k u k k o K d e j r i k d a v a t s a V 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. d e j r i k d a v a t s a V o t n o k e t s u t u u m u h a m e d u u m a r a V :. 1 3. I I I o t n o K —. 3 1 8. l e b a T s e s u t r ä ä v o t e n a j s e t s u t s u h o k d e s u t u u M d e s u t u u m a r a V k i l s u d n a j a m a r a v d u t e d o o T. 4 K i e n m i k k e t j d u h a k i f o o r t s a t a K. 7 K 5 – a r a v s t n a n i f e t t i M N A 2 1 a r a v d u t e d o o T. 1 N A 2 – 2 – 2 – 3 – 3 4 – i e n m a d n a r õ õ v a t e s u t i v ü H. 8 K 1 – 1 a t a m i r e e s t i f i s s a l k l a j u M d u u m a r a v s t n a n i f e t t i m d e s u t u u m u h a m. 9 K 1 a j s e s i m i r e e s t i f i s s a l k d e s u t u u M 2 1 K. 3 2 – 3 – e t s u t s u h o k a j a r a v d e s u t u u M s e s i m i r e e s t i f i s s a l k e t s u t s u h o k a j a r a v d e s u t u u M a l l u k a. v , s e s i m i r e e s t i f i s s a l k / e n m i i r e e s i t e n o m e n m i i r e e s i t e n o m e d / e n m i i r e e s i t e n o m a l l u K e n m i i r e e s i t e n o m e d s e s i l i r o t k e s d e s u t u u M a j s e s i m i r e e s t i f i s s a l k s i r u u t k u r t s s i r u u t k u r t s. 1 2 1 K. 2 2 1 K. 1 2 2 1 K. 2 2 2 1 K. 3 3 – 2 – 2 – d u r a V. 2 1 N A 1 – : t s e l l i m a r a v i h õ P. 1 1 N A 1 – 3 – 0 1 7 – 3 9 – 1 2 – 2 – 2 – 4 – 1 – 0 1 7 – 3 9 – 1 2 – 2 – 2 – 4 – 1 – 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 213 u k k o K a j e d a p u a k e t s u n e e t s o t n o k - s i l ä v a m l i a a m s o t n o k - n a j a m u g o K - a j a m u d o K - s i m e s t i l a V - i t s n i s t n a n i F s u d d - I T K T K d e s i m a d p i r o t k e s i d n o o i s t u t a j u p u a K - s t n a n i f e t t i m d i e s u n e e t d a v t o o t d e t t õ v e t t e d e j r i k d a v a t s u l a a k a s a t g n n i d o o v d u u m , d u g n h e T i a j u p u a K - s t n a n i f e t t i m d i e s u n e e t d a v t o o t d e t t õ v e t t e i d n o o i s t u t r o t k e s - i t s n i s t n a n i F - s i m e s t i l a V - a j a m u d o K d e s i m a d p i d I T K T K s u d - n a j a m u g o K - s i l ä v a m l i a a m s o t n o k a j e d a p u a k e t s u n e e t s o t n o k u k k o K d e j r i k d a v a t s a V 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. d e j r i k d a v a t s a V s e s u t r ä ä v o t e n a j s e t s u t s u h o k d e s u t u u M d e s u t u u m a r a V e d i s s r u s s e r e t s i l i g o o o b i l v s a k e d r u u j k i l s u d o o l i e n m e n e h ä v k i l s u d n a j a m a r a v d u t e d o o t e t t i M. 6 K 7 – i e n m e n a h a k e d a r a v s u d o o L 1 6 K. 6 – u u m a r a v d u t e d o o t e t t i M i e n m e n e h ä v k i l s u d n a j a m 2 6 K. 1 – j d u h a k i f o o r t s a t a K. 7 K i e n m a d n a r õ õ v a t e s u t i v ü H. 8 K 4 – a t a m i r e e s t i f i s s a l k l a j u M d u u m a r a v s t n a n i f e t t i m d e s u t u u m u h a m. 9 K a j s e s i m i r e e s t i f i s s a l k d e s u t u u M 2 1 K. 1 i e n m i k k e t k i l s u d n a j a m a r a v d u t e d o o t e t t i M. 3 K 4 2 a r a v d u t e d o o t e t t i M. 2 N A 4 1 e t a v a t i r e e v i t l u k e t t i M. 5 K d e m e s e s i r ä ä V. 3 1 N A 2 – e t s u t s u h o k a j a r a v d e s u t u u M s e s i m i r e e s t i f i s s a l k e t s u t s u h o k a j a r a v d e s u t u u M a l l u k a. v , s e s i m i r e e s t i f i s s a l k / e n m i i r e e s i t e n o m e n m i i r e e s i t e n o m e d s e s i l i r o t k e s d e s u t u u M a j s e s i m i r e e s t i f i s s a l k s i r u u t k u r t s s i r u u t k u r t s. 2 2 1 K. 2 2 2 1 K. 1 2 1 K. 1 3 4 2 – 2 – 2 – 4 1 – 1 – 2 – 7 1 4 2 4 9 – 8 – 1 – 2 – 2 – 7 1 4 2 4 9 – 8 – 1 – 2 – 214 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd u k k o K a j e d a p u a k e t s u n e e t s o t n o k - s i l ä v a m l i a a m s o t n o k - n a j a m u g o K - a j a m u d o K - s i m e s t i l a V - i t s n i s t n a n i F d e s i m a d p i r o t k e s i d n o o i s t u t a j u p u a K - s t n a n i f e t t i m d i e s u n e e t d a v t o o t d e t t õ v e t t e d e j r i k d a v a t s u l a a k a s a t g n n i d o o v d u u m , d u g n h e T i a j u p u a K - s t n a n i f e t t i m d i e s u n e e t d a v t o o t d e t t õ v e t t e i d n o o i s t u t r o t k e s - i t s n i s t n a n i F - s i m e s t i l a V - a j a m u d o K d e s i m a d p i d I T K T K s u d - n a j a m u g o K - s i l ä v a m l i a a m s o t n o k a j e d a p u a k e t s u n e e t s o t n o k u k k o K d e j r i k d a v a t s a V 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. d e j r i k d a v a t s a V s e s u t r ä ä v o t e n a j s e t s u t s u h o k d e s u t u u M d e s u t u u m a r a V 2 – 2 – s u d d - I T K T K 1 – 2 3 – d e s u t s u h o K / a r a v s t n a n i F F A 2 a r a v 1 – 1 – 1 1 2 4 – i e n m a d n a r õ õ v a t e s u t i v ü H e t s u t s u h o k a j a r a v s t n a n i f a t a m i r e e s t i f i s s a l k l a j u M d e s u t u u m u h a m d u u m j d u h a k i f o o r t s a t a K. 7 K. 8 K 0 1 K. a j s e s i m i r e e s t i f i s s a l k d e s u t u u M 2 1 K. 2 e t s u t s u h o k a j a r a v d e s u t u u M s e s i m i r e e s t i f i s s a l k / e n m i i r e e s i t e n o m a l l u K e n m i i r e e s i t e n o m e d e t s u t s u h o k a j a r a v d e s u t u u M a l l u k a. v , s e s i m i r e e s t i f i s s a l k / e n m i i r e e s i t e n o m e n m i i r e e s i t e n o m e d s e s i l i r o t k e s d e s u t u u M a j s e s i m i r e e s t i f i s s a l k s i r u u t k u r t s s i r u u t k u r t s. 2 2 1 K. 1 2 1 K. 2. 1 2 2 1 K. 2 2 2 1 K. d u t e d o o t e t t i m e n l a a i r e t a m m I. 2 2 N A d u t e d o o t e t t i m e n l a a i r e t a M. 1 2 N A 4 1 a r a v : t s e l l i m 1 2 2 2 3 – 3 1 3 2 – 2 – 2 2 d e s u o h i a j a h a r a l u S. 2 F A i ) d R D S ( d u k i h ü s u d l e v r a a j l d u k e n i l a h a R. 1 F A 7 : t s e l l i m 7 1 7 1 5 3 2 2 2 7 5 3 2 2 2 7 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 215 4 – 2 s u d d - I T K T K a j u p u a K - s t n a n i f e t t i m d i e s u n e e t d a v t o o t d e t t õ v e t t e d e j r i k d a v a t s u l a a k a s a t g n n i d o o v d u u m e t a i s t k a e l a e p d i r e b a p t r ä ä V , d u g n h e T i u k k o K a j e d a p u a k e t s u n e e t s o t n o k - s i l ä v a m l i a a m s o t n o k - n a j a m u g o K - a j a m u d o K - s i m e s t i l a V - i t s n i s t n a n i F d e s i m a d p i r o t k e s i d n o o i s t u t a j u p u a K - s t n a n i f e t t i m d i e s u n e e t d a v t o o t d e t t õ v e t t e i d n o o i s t u t r o t k e s - i t s n i s t n a n i F - s i m e s t i l a V - a j a m u d o K d e s i m a d p i d I T K T K s u d - n a j a m u g o K - s i l ä v a m l i a a m s o t n o k a j e d a p u a k e t s u n e e t s o t n o k u k k o K 1 – 3 – d u n e a L. 3 F A. 4 F A 4 – 3 – 3 4 – d e j r i k d a v a t s a V 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. d e j r i k d a v a t s a V s e s u t r ä ä v o t e n a j s e t s u t s u h o k d e s u t u u M d e s u t u u m a r a V 7 1 2 2 4 – 7 1 d a v e l o a t s k a m / - a d a a s d u u M d e v r a s e s u t r ä ä v o t e n d e s u t u u m d u t i g n i t t s e t s u t u u m u h a m a r a v t s e d u u M 2 d e s i d l a r e d e s i l i n h e t s u t s u d n K i l. 2 0 1 B. 6 F A. 7 F A 2 2 d u k a s o d u u m a j d a i s t k A. 5 F A 2 2 – 4 – 2 216 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd i - d n h r e b m Ü o t n o k s u l. 2 3. I I I d o t n o K u k k o K e d a p u a k - s i l ä v e t s u n e e t a j a m l i a a m s o t n o k s o t n o k - a m u g o K s u d n a j d - I T K T K l o t n o k s u d n i h r e b m Ü :. 2 3. I I I o t n o K —. 4 1 8. l e b a T d e j r i k d a v a t s a V 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. d e j r i k d a v a t s a V s e s u t r ä ä v o t e n a j s e t s u t s u h o k d e s u t u u M d e s u t u u m a r a V - a j a m u d o K - s i m e s t i l a V - o o i s t u t i t - s n i s t n a n i F a j u p u a K - i f e t t i m - e e t s t n a n d i e s u n d a v t o o t d e j r i k d a v a t s u l a a k a s a t a j d o o v d e s i e T a j u p u a K - i f e t t i m - e e t s t n a n d i e s u n d a v t o o t - s n i s t n a n i F - o o i s t u t i t - s i m e s t i l a V - a j a m u d o K d e s i m a d p i r o t k e s i d n d e t t õ v e t t e d e t t õ v e t t e i d n r o t k e s d e s i m a d p i d - I T K T K - s i l ä v e d a p u a k a m l i a a m e t s u n e e t a j s o t n o k s o t n o k u k k o K d o t n o K 8 7 3 6 7 7 1 5 8 1 d e s u t s u h o k / a r a v s t n a n i F F A 8 i ) d R D S ( d u k i h ü s u d l e v r a a j l d u k e n i l a h a R. 1 F A d e s u o h i a j a h a r a l u S. 2 F A 4 4 4 3 2 2 4 7 4 3 1 e t a i s t k a e l a e p d i r e b a p t r ä ä V. 3 F A 3 0 3 6 1 0 4 4 4 3 7 1 6 1 d u k a s o d u u m a j d a i s t k A. 5 F A 5 6 1 0 1 1 1 3 3 d u n e a L. 4 F A d e s i l i n h e t s u t s u d n K i l. 6 F A d e s i d l a r e m u s a k i l a t i p a k e n l a a n m o N i 1 1 K. j m u h a k - / a r a v s t n a n i f e t t i M N A 4 4 1 a r a v d u t e d o o T. 1 N A 3 6 a r a v i h õ P. 1 1 N A 8 5 d u r a V. 2 1 N A 4 a r a v d u t e d o o t e t t i M. 2 N A 1 8 d e m e s e s i r ä ä V. 3 1 N A 1 d u t e d o o t e t t i m e n l a a i r e t a M. 1 2 N A 0 8 a r a v a r a v d u t e d o o t e t t i m e n l a a i r e t a m m I. 2 2 N A 1 4 2 2 2 1 4 4 0 2 8 1 1 1 3 2 3 2 0 8 5 3 8 2 2 5 5 4 5 4 8 5 5 3 3 7 5 1 1 2 1 6 1 1 - a m u g o K s u d n a j 0 8 2 6 2 1 1 1 1 7 8 4 5 1 2 5 1 2 4 8 2 1 7 0 8 2 6 2 1 1 1 1 7 8 4 5 1 2 5 1 2 1 9 2 1 4 4 4 3 i - d n h r e b m Ü o t n o k s u l. 2 3. I I I 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 217 d o t n o K u k k o K e d a p u a k - s i l ä v e t s u n e e t a j a m l i a a m s o t n o k s o t n o k - a m u g o K s u d n a j d - I T K T K - a j a m u d o K - s i m e s t i l a V - o o i s t u t i t - s n i s t n a n i F a j u p u a K - i f e t t i m - e e t s t n a n d i e s u n d a v t o o t d e j r i k d a v a t s u l a a k a s a t a j d o o v d e s i e T a j u p u a K - i f e t t i m - e e t s t n a n d i e s u n d a v t o o t - s n i s t n a n i F - o o i s t u t i t - s i m e s t i l a V - a j a m u d o K d e s i m a d p i d e v r a d a v e l o a t s k a m / - a d a a s d u u M. 7 F A r o t k e s i d n d e t t õ v e t t e d e t t õ v e t t e i d n r o t k e s d e s i m a d p i d - I T K T K - a m u g o K s u d n a j - s i l ä v e d a p u a k a m l i a a m e t s u n e e t a j s o t n o k s o t n o k u k k o K d o t n o K d e j r i k d a v a t s a V 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. d e j r i k d a v a t s a V s e s u t r ä ä v o t e n a j s e t s u t s u h o k d e s u t u u M d e s u t u u m a r a V e s l a a r t u e N. 1 2 3. I I I 2 9 2 4 8 8 2 0 1 6 9 8 3 0 1 4 3 1 / m u s a k i l a t i p a k e n l a a r t u e N j m u h a k - s e s u t r ä ä v o t e n d e s u t u u m d u t i g n i t t s i m u j h a k - / t s i m u s a k i l a t i p a k t s e s l a a n i m o N. 3 0 1 B. 1 1 1 K. 2 3 2 9 2 1 2 6 2 1 d e s u o h i a j a h a r a l u S. 2 F A 8 2 3 1 6 6 2 1 2 6 4 1 8 6 6 3 d e s u t s u h o k / a r a v s t n a n i F F A 8 1 0 7 i ) d R D S ( d u k i h ü s u d l e v r a a j l d u k e n i l a h a R. 1 F A 4 1 a r a v s t n a n i f e t t i M N A 1 0 1 a r a v d u t e d o o T. 1 N A 0 6 a r a v i h õ P. 1 1 N A 8 5 d u r a V. 2 1 N A 2 a r a v d u t e d o o t e t t i M. 2 N A 1 4 d e m e s e s i r ä ä V. 3 1 N A 1 d u t e d o o t e t t i m e n l a a i r e t a M. 1 2 N A 0 4 a r a v a r a v d u t e d o o t e t t i m e n l a a i r e t a m m I. 2 2 N A 1 3 2 2 1 1 1 1 2 1 2 1 8 2 3 2 3 6 5 0 2 4 3 8 1 8 2 2 4 2 2 2 2 6 5 5 2 2 8 9 1 1 2 1 1 1 1 5 5 8 7 6 7 1 6 3 3 6 3 1 1 1 5 1 7 1 2 0 3 2 8 9 1 1 2 1 1 1 1 5 5 8 7 6 7 1 7 4 1 5 1 2 3 e s l a a r t u e N. 1 2 3. I I I 218 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd - i p a k e s l a a e R i m u s a k i l a t o t n o k. 2 2 3. I I I 8 2 9 2 8 2 8 7 4 1 2 2 1 1 6 8 0 2 8 7 8 6 2 5 2 8 t s i m u s a k i l a t i p a k t s e s l a a r t u e N 1 3 0 1 B. 6 2 9 2 8 2 7 6 1 3 4 7 1 2 1 2 1 e t a i s t k a e l a e p d i r e b a p t r ä ä V. 3 F A 2 4 1 7 8 1 4 1 3 d u k a s o d u u m a j d a i s t k A. 5 F A 4 d u n e a L. 4 F A 1 d e s i l i n h e t s u t s u d n K i l. 6 F A 1 d e s i d l a r e d e v r a d a v e l o a t s k a m / - a d a a s d u u M. 7 F A 3 9 1 4 2 3 1 1 2 4 8 6 1 1 s e s u t r ä ä v o t e n d e s u t u u m d u t i g n i t t s i m u j h a k - / / m u s a k i l a t i p a k e n l a a e R j m u h a k -. 2 1 1 K. a r a v d u t e d o o T. 1 N A 3 d e m e s e s i r ä ä V. 3 1 N A a r a v i h õ P. 1 1 N A d u r a V. 2 1 N A 3 a r a v d u t e d o o t e t t i m e n l a a i r e t a m m I. 2 2 N A d u t e d o o t e t t i m e n l a a i r e t a M. 1 2 N A 0 4 a r a v a r a v d u t e d o o t e t t i M. 2 N A 0 4 1 1 2 1 2 1 1 1 2 2 2 2 2 2 a r a v s t n a n i f e t t i M N A 3 4 1 2 1 4 2 2 d o t n o K u k k o K e d a p u a k - s i l ä v e t s u n e e t a j a m l i a a m s o t n o k s o t n o k - a m u g o K s u d n a j d - I T K T K - a j a m u d o K - s i m e s t i l a V - o o i s t u t i t - s n i s t n a n i F a j u p u a K - i f e t t i m - e e t s t n a n d i e s u n d a v t o o t d e j r i k d a v a t s u l a a k a s a t a j d o o v d e s i e T a j u p u a K - i f e t t i m - e e t s t n a n d i e s u n d a v t o o t - s n i s t n a n i F - o o i s t u t i t - s i m e s t i l a V - a j a m u d o K d e s i m a d p i r o t k e s i d n d e t t õ v e t t e d e t t õ v e t t e i d n r o t k e s d e s i m a d p i d - I T K T K - a m u g o K s u d n a j - s i l ä v e d a p u a k a m l i a a m e t s u n e e t a j s o t n o k s o t n o k u k k o K d o t n o K 5 2 8 2 6 2 7 5 1 8 5 3 2 7 7 6 7 1 3 1 2 1 3 8 2 9 2 8 2 8 7 1 8 5 3 2 7 7 6 7 1 - i p a k e s l a a e R i m u s a k i l a t o t n o k. 2 2 3. I I I d e j r i k d a v a t s a V 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. d e j r i k d a v a t s a V s e s u t r ä ä v o t e n a j s e t s u t s u h o k d e s u t u u M d e s u t u u m a r a V 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 219 d o t n o K u k k o K e d a p u a k - s i l ä v e t s u n e e t a j a m l i a a m s o t n o k s o t n o k - a m u g o K s u d n a j d - I T K T K - a j a m u d o K - s i m e s t i l a V - o o i s t u t i t - s n i s t n a n i F a j u p u a K - i f e t t i m - e e t s t n a n d i e s u n d a v t o o t d e j r i k d a v a t s u l a a k a s a t a j d o o v d e s i e T a j u p u a K - i f e t t i m - e e t s t n a n d i e s u n d a v t o o t - s n i s t n a n i F - o o i s t u t i t - s i m e s t i l a V - a j a m u d o K d e s i m a d p i r o t k e s i d n d e t t õ v e t t e d e t t õ v e t t e i d n r o t k e s d e s i m a d p i d - I T K T K - a m u g o K s u d n a j - s i l ä v e d a p u a k a m l i a a m e t s u n e e t a j s o t n o k s o t n o k u k k o K d o t n o K d e j r i k d a v a t s a V 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. d e j r i k d a v a t s a V s e s u t r ä ä v o t e n a j s e t s u t s u h o k d e s u t u u M d e s u t u u m a r a V 4 5 – 3 – 0 5 – 2 – 6 – 7 – 7 1 – 8 1 – d e s u t s u h o k / a r a v s t n a n i F F A 0 1 – 3 1 – 6 – 0 2 – 2 – 2 5 – 5 – 2 3 – 7 1 9 2 – 6 8 – 7 – 8 7 1 – 0 8 2 9 2 1 5 1 5 / t s i m u s a k i l a t i p a k t s e s l a a e R 2 3 0 1 B. d e s u t u u m d u t i g n i t t s i m u j h a k - s e s u t r ä ä v o t e n 2 – 9 2 – 1 – 2 – 6 2 – 1 – d e s u o h i a j a h a r a l u S. 2 F A 8 – 3 – 7 1 – 2 – 0 3 – 2 – i ) d R D S ( d u k i h ü s u d l e v r a a j l d u k e n i l a h a R. 1 F A 3 – 3 – 1 – 6 – 1 – 2 – 3 – / - a d a a s d u u M. 7 F A 3 – d e v r a d a v e l o a t s k a m d e s i d l a r e 1 – 7 – 6 3 3 d u k a s o d u u m a j d a i s t k A. 5 F A 1 3 7 – d e s i l i n h e t s u t s u d n K i l. 6 F A 1 – 1 – 1 6 1 3 3 1 1 e t a i s t k a e l a e p d i r e b a p t r ä ä V. 3 F A 1 1 1 9 2 – 1 – 3 – 7 – 8 1 – d u n e a L. 4 F A 1 – 4 2 – 2 – 2 2 6 – 1 – 5 1 1 8 2 – 1 – 5 7 – 1 – 5 – 3 – 7 5 – 3 – 2 3 – 7 1 9 2 – 6 8 – 7 – 220 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd BILANSS5 (IV) (5) 8. 60. Bilansi ülesanne on anda pilt üksuste varast, kohustustest ja omakapitalist arvestusperioodi alguses ja lõpus ning nendes toimunud muutustest. Bilanss koosneb järgmistest osadest: a) algbilanss (IV. 1); b) bilansimuutused (IV. 2); c) lõppbilanss (IV. 3). Algbilanss (IV. 1) 8. 61. Algbilansis kirjendatakse üksuste vara ja kohustused arvestusperioodi alguses. Vastavad näitajad rühmitatakse vara ja kohustuste klassifikaatori alusel. Need näitajad on antud arvestusperioodi alguse jooksevhindades. Bilansi tasakaalustav kirje — omakapital — on vara ja kohustuste vahe arvestusperioodi alguses. Bilansimuutused (IV. 2) 8. 62. Sellel kontol kirjendatakse arvestusperioodi jooksul vara ja kohustuste väärtuses toimunud muutused ja agregeeritakse erinevatel akumulat- sioonikontodel kirjendatud muutused, nt säästmisest ja kapitalisiiretest tingitud muutused omakapitalis, muudest vara mahumuutustest tingi- tud muutused omakapitalis, nominaalsest kapitalikasumist / -kahjumist tulenevad muutused omakapitalis. Lõppbilanss (IV. 3) 8. 63. Lõppbilansis kirjendatakse üksuste vara ja kohustuste väärtust arvestusperioodi lõpus. Vastavad näitajad on rühmitatud sama klassifikaatori põhjal, mida kasutatakse algbilansis, ning esitatud arvestusperioodi lõpu jooksevhindades. Vara ja kohustuste vahe on arvestusperioodi lõpu omakapital. 8. 64. Vara või kohustuse väärtus lõppbilansis on võrdne selle algbilansis kajastatud väärtuse ning antud vara või kohustuse kohta bilansis registree- ritud muutuste summaga. VÄLISMAAILMA KONTOD (V) 8. 65. Välismaailma kontodel kirjendatakse residendist üksuste ja mitteresidendist üksuste vahelisi tehinguid. Välismaailm ei moodusta omaette insti- tutsionaalset sektorit, kuid Süsteemi struktuuris on tal viimasega sarnane osa. 8. 66. Välismaailma kontode kogum on sama koostisega kui institutsionaalne sektoriaalne arvepidamine, st sinna kuuluvad: a) jooksevkontod; b) akumulatsioonikontod; c) bilanss. 8. 67. Need kontod on koostatud lähtudes välismaailma vaatepunktist. Seetõttu, mis on välismaailma jaoks ressursiks, on kogumajanduse jaoks kasu- tamiseks ja vastupidi. Sama loogika järgi on välismaailmale kuuluv finantsvara kogumajanduse jaoks kohustuseks ja vastupidi (v. a rahaline kuld ja arveldusühikud (SDRid)). (5) “Text missing”. 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 221 d o t n o K u k k o K e d a p u a k - i l ä v e t s u n e e t a j a m l i a a m s o t n o k s o t n o k - a m u g o K s u d n a j d - I T K T K - a j a m u d o K - s i m e s t i l a V - o o i s t u t i t - s n i s t n a n i F a j u p u a K - i f e t t i m - e e t s t n a n d i e s u n d a v t o o t d a v a t s u l a a k a s a t g n n i d u s i e s a r a v , d o o v d u u m d e j r i k , d u g n h e T i a j u p u a K - i f e t t i m - e e t s t n a n d i e s u n d a v t o o t - s n i s t n a n i F - o o i s t u t i t - s i m e s t i l a V - a j a m u d o K d e s i m a d p i r o t k e s i d n d e t t õ v e t t e d e t t õ v e t t e i d n r o t k e s d e s i m a d p i d - I T K T K - a m u g o K s u d n a j - s i l ä v e d a p u a k a m l i a a m e t s u n e e t a j s o t n o k s o t n o k u k k o K d o t n o K d e j r i k d a v a t s a V 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. d e j r i k d a v a t s a V s u t r ä ä v o t e n a j d e s u t s u h o K d i s n a l i B : V I o t n o K —. 5 1 8. l e b a T d e s u t u u m a r a V. 1 V I 5 9 5 6 7 9 2 8 9 2 6 1 2 1 9 8 2 7 8 6 4 8 3 3 7 1 8 1 d e s u t s u h o K / a r a v s t n a n i F F A 7 9 8 8 0 5 3 6 9 3 9 1 8 1 2 7 1 2 9 7 6 3 7 5 a r a v d u t e d o o t e t t i m e n l a a i r e t a m m I. 2 2 N A 1 5 3 2 1 d u t e d o o t e t t i m e n l a a i r e t a M. 1 2 N A 9 8 9 1 7 3 a r a v a r a v d u t e d o o t e t t i M. 2 N A 0 4 0 2 0 4 d e m e s e s i r ä ä V. 3 1 N A 8 3 5 d u r a V. 2 1 N A 5 8 7 4 1 4 0 9 5 8 7 5 7 9 8 7 1 4 2 1 1 4 2 1 1 2 0 1 1 8 1 8 1 3 2 2 7 2 5 7 3 9 0 8 3 6 6 a r a v s t n a n i f e t t i M N A 1 4 0 5 4 4 1 1 9 5 1 2 2 8 2 4 2 3 2 2 9 9 a r a v d u t e d o o T. 1 N A 1 0 0 3 4 0 1 1 0 0 1 8 9 6 1 3 4 2 7 4 0 6 a r a v i h õ P. 1 1 N A 8 7 8 2 9 9 3 1 9 3 2 4 1 1 3 2 4 4 5 5 s s n a l i b g l A 7 8 5 1 8 8 3 1 4 5 4 1 9 0 4 1 6 9 3 7 7 7 1 3 5 2 6 1 1 1 7 4 1 8 3 1 1 3 1 0 1 2 6 0 4 1 1 7 3 5 7 3 4 1 3 4 9 6 1 2 0 1 2 1 2 8 2 3 4 9 1 3 5 0 1 4 4 e t a i s t k a e l a e p d i r e b a p t r ä ä V. 3 F A 0 9 0 5 9 1 8 2 1 0 4 d e s u o h i a j a h a r a l u S. 2 F A 2 8 3 0 5 1 0 4 8 8 9 1 5 1 7 5 3 3 7 9 8 7 8 6 2 1 d u k a s o d u u m a j d a i s t k A. 5 F A 0 0 2 1 5 6 d e s i d l a r e d e s i l i n h e t s u t s u d n K i l. 6 F A 5 2 0 3 2 1 0 2 1 1 4 1 9 2 d u n e a L. 4 F A 0 5 7 8 1 1 5 1 1 4 2 0 1 1 2 8 4 1 5 0 1 5 2 8 2 2 4 3 6 2 1 5 2 1 4 8 3 1 0 7 6 9 2 1 3 1 1 0 7 3 6 2 i ) d R D S ( d u k i h ü s u d l e v r a a j l d u k e n i l a h a R. 1 F A 0 9 6 0 8 0 7 7 2 2 9 9 7 4 0 6 4 4 5 5 1 3 2 2 7 2 5 7 8 3 9 0 8 3 6 6 0 7 7 5 6 3 7 7 8 5 1 8 8 3 1 4 5 4 1 9 0 4 1 6 9 3 s s n a l i b g l A. 1 V I 222 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd d o t n o K u k k o K e d a p u a k - i l ä v e t s u n e e t a j a m l i a a m s o t n o k s o t n o k - a m u g o K s u d n a j d - I T K T K - a j a m u d o K - s i m e s t i l a V - o o i s t u t i t - s n i s t n a n i F a j u p u a K - i f e t t i m - e e t s t n a n d i e s u n d a v t o o t d a v a t s u l a a k a s a t g n n i d u s i e s a r a v , d o o v d u u m d e j r i k , d u g n h e T i a j u p u a K - i f e t t i m - e e t s t n a n d i e s u n d a v t o o t - s n i s t n a n i F - o o i s t u t i t - s i m e s t i l a V - a j a m u d o K d e s i m a d p i r o t k e s i d n d e t t õ v e t t e d e t t õ v e t t e i d n r o t k e s d e s i m a d p i d - I T K T K - a m u g o K s u d n a j - s i l ä v e d a p u a k a m l i a a m e t s u n e e t a j s o t n o k s o t n o k u k k o K d o t n o K d e j r i k d a v a t s a V 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. d e j r i k d a v a t s a V s u t r ä ä v o t e n a j d e s u t s u h o K d e s u t u u m a r a V 2 9 6 0 1 6 7 2 6 1 4 0 1 5 7 3 2 5 3 4 0 0 3 1 8 6 2 1 2 1 4 s u t r ä ä v o t e N 0 9 B. 1 6 3 9 5 2 0 3 5 3 8 0 1 2 2 7 3 1 / - a d a a s d u u M. 7 F A 0 5 1 9 1 5 5 3 7 2 2 4 3 1 1 6 3 d e v r a d a v e l o a t s k a m - u t u u m i s n a l i B d e s 0 3 1 7 8 1 2 – 2 2 2 3 1 5 6 1 2 1 7 0 3 1 7 8 7 e t a i s t k a e l a e p d i r e b a p t r ä ä V. 3 F A 1 2 i ) d R D S ( d u k i h ü s u d l e v r a a j l d u k e n i l a h a R. 1 F A d e s u o h i a j a h a r a l u S. 2 F A 7 1 7 1 5 1 0 8 1 7 9 2 8 6 5 3 2 1 3 1. 2 V. I 7 6 7 1 9 7 7 6 8 2 3 3 6 7 1 5 8 2 5 5 1 d e s u t s u h o K / a r a v s t n a n i F F A 1 8 4 9 2 3 2 1 9 9 1 3 3 / u k k o k d e s u t u u m a r a V : d e s u t s u h o K a r a v s t n a n i f e t t i M N A 0 9 2 1 a r a v d u t e d o o T. 1 N A 2 8 1 1 – d u r a V. 2 1 N A 9 2 a r a v i h õ P. 1 1 N A 0 5 1 1 d e m e s e s i r ä ä V. 3 1 N A 3 2 – d u t e d o o t e t t i m e n l a a i r e t a M. 1 2 N A 8 0 1 a r a v a r a v d u t e d o o t e t t i M. 2 N A 8 0 1 2 1 a r a v d u t e d o o t e t t i m e n l a a i r e t a m m I. 2 2 N A 6 5 5 2 0 2 1 4 0 3 0 3 0 1 1 1 6 7 4 4 0 1 9 4 8 4 1 5 2 1 2 1 2 4 4 2 8 4 9 8 2 9 3 2 4 3 6 1 3 9 1 1 9 1 2 0 3 7 8 1 9 1 1 8 7 1 7 5 1 1 1 9 2 8 4 9 8 2 9 3 2 4 3 6 1 3 9 1 1 9 1 2 7 8 7 9 1 0 3 1 7 8 1 - u u m i s n a l i B d e s u t. 2 V. I 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 223 0 5 2 0 8 8 3 2 8 1 0 5 2 9 1 7 1 2 9 2 4 1 2 8 7 7 3 3 3 1 2 7 7 8 3 4 2 4 - a m u g o K s u d n a j d - I T K T K 8 2 3 9 0 3 2 5 4 3 – 5 3 5 8 3 – 0 3 2 1 3 1 2 5 6 7 2 8 7 1 0 1 2 0 3 8 3 0 1 8 3 – 4 4 6 1 – 0 8 8 0 2 8 2 7 8 6 2 9 2 1 7 1 8 8 2 0 1 2 6 9 2 8 3 4 – 0 1 5 5 8 6 2 4 7 3 6 1 2 5 6 7 1 4 3 1 2 8 1 5 d u k a s o d u u m a j d a i s t k A. 5 F A 9 d u n e a L. 4 F A 7 2 d e s i l i n h e t s u t s u d n K i l. 6 F A 3 6 1 9 1 5 4 4 3 5 3 1 8 3 1 : d e d r i i s i l a t i p a k a j e n i m t s ä ä S d e s u t u u m u h a m d u u m a r a V / m u s a k i l a t i p a k e n l a a n i m o N m u j h a k - t s e t s i m g r ä j t l a v e n e l u t : t s e d u g o o v. 1 0 1 B. 2 0 1 B. 3 0 1 B. / m u s a k i l a t i p a k e n l a a r t u e N 1 3 0 1 B. / m u s a k i l a t i p a k e n l a a e R 2 3 0 1 B. j m u h a k - j m u h a k - d e v r a d a v e l o a t s k a m u k k o k , s i l a t i p a k a m o s u t u u M 0 1 B. d e s i d l a r e / - a d a a s d u u M. 7 F A 7 6 0 4 8 1 6 1 2 0 4 2 5 7 8 3 - a m u g o K s u d n a j 0 1 5 - a j a m u d o K - s i m e s t i l a V - o o i s t u t i t - s n i s t n a n i F a j u p u a K - i f e t t i m - e e t s t n a n d i e s u n d a v t o o t d a v a t s u l a a k a s a t g n n i d u s i e s a r a v , d o o v d u u m d e j r i k , d u g n h e T i a j u p u a K - i f e t t i m - e e t s t n a n d i e s u n d a v t o o t - s n i s t n a n i F - o o i s t u t i t - s i m e s t i l a V - a j a m u d o K d e s i m a d p i r o t k e s i d n d e t t õ v e t t e d e t t õ v e t t e i d n r o t k e s d e s i m a d p i d - I T K T K 0 5 2 0 8 8 3 2 8 d o t n o K u k k o K e d a p u a k - i l ä v e t s u n e e t a j a m l i a a m s o t n o k s o t n o k - s i l ä v e d a p u a k a m l i a a m e t s u n e e t a j s o t n o k s o t n o k u k k o K d o t n o K d e j r i k d a v a t s a V 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. d e j r i k d a v a t s a V s u t r ä ä v o t e n a j d e s u t s u h o K d e s u t u u m a r a V 224 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd d o t n o K u k k o K e d a p u a k - i l ä v e t s u n e e t a j a m l i a a m s o t n o k s o t n o k - a m u g o K s u d n a j d - I T K T K - a j a m u d o K - s i m e s t i l a V - o o i s t u t i t - s n i s t n a n i F a j u p u a K - i f e t t i m - e e t s t n a n d i e s u n d a v t o o t d a v a t s u l a a k a s a t g n n i d u s i e s a r a v , d o o v d u u m d e j r i k , d u g n h e T i a j u p u a K - i f e t t i m - e e t s t n a n d i e s u n d a v t o o t - s n i s t n a n i F - o o i s t u t i t - s i m e s t i l a V - a j a m u d o K d e s i m a d p i r o t k e s i d n d e t t õ v e t t e d e t t õ v e t t e i d n r o t k e s d e s i m a d p i d - I T K T K - a m u g o K s u d n a j - s i l ä v e d a p u a k a m l i a a m e t s u n e e t a j s o t n o k s o t n o k u k k o K d o t n o K d e j r i k d a v a t s a V 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. d e j r i k d a v a t s a V s u t r ä ä v o t e n a j d e s u t s u h o K d e s u t u u m a r a V. 3 V. I 2 6 3 7 8 8 3 5 7 9 6 9 4 1 2 2 3 3 6 8 9 6 6 3 2 7 9 1 d e s u t s u h o K / a r a v s t n a n i F F A 8 7 9 2 0 8 3 9 1 5 8 1 0 2 5 0 2 2 2 5 7 0 3 6 d u t e d o o t e t t i m e n l a a i r e t a M. 1 2 N A 7 9 0 2 8 3 a r a v a r a v d u t e d o o t e t t i M. 2 N A 8 4 1 2 2 4 d e m e s e s i r ä ä V. 3 1 N A 1 4 3 d u r a V. 2 1 N A 4 1 1 8 4 5 4 0 2 6 8 0 6 1 0 1 8 8 1 2 0 1 5 6 2 8 8 2 3 7 1 1 5 8 8 6 0 4 2 7 1 1 5 8 0 0 0 4 a r a v i h õ P. 1 1 N A 8 2 0 3 0 0 1 3 3 9 0 7 4 1 2 5 2 3 8 7 5 a r a v d u t e d o o t e t t i m e n l a a i r e t a m m I. 2 2 N A 1 5 3 2 1 1 8 6 a r a v s t n a n i f e t t i M N A 1 3 3 5 5 4 1 7 4 6 1 2 3 9 2 9 4 3 4 0 4 0 1 a r a v d u t e d o o T. 1 N A 3 8 1 3 3 0 1 6 2 0 1 9 5 7 1 4 6 2 6 3 3 6 3 9 1 1 1 2 4 2 1 5 9 0 1 6 0 4 8 2 6 4 2 0 3 1 8 7 2 7 3 3 4 s u t r ä ä v o t e N 0 9 B. 4 1 1 3 0 6 1 8 3 6 7 4 1 0 1 2 1 1 4 1 0 4 d e s u o h i a j a h a r a l u S. 2 F A 9 9 3 5 1 7 5 1 0 4 1 1 1 5 e t a i s t k a e l a e p d i r e b a p t r ä ä V. 3 F A 1 1 1 0 3 0 1 9 2 8 0 9 3 3 2 s s n a l i b p p õ L 7 1 7 1 5 7 5 1 4 0 7 1 9 8 4 1 4 3 4 3 4 4 9 8 4 5 3 5 3 3 1 1 2 3 9 9 4 5 6 5 2 9 0 4 3 8 4 1 4 5 0 5 6 1 7 6 7 9 1 4 0 1 3 8 2 1 2 4 4 9 1 5 4 7 3 7 3 5 6 9 9 2 7 2 1 4 7 1 i ) d R D S ( d u k i h ü s u d l e v r a a j l d u k e n i l a h a R. 1 F A 7 0 7 1 8 8 8 7 d u k a s o d u u m a j d a i s t k A. 5 F A 9 0 2 0 7 6 d e s i l i n h e t s u t s u d n K i l. 6 F A 5 2 0 3 6 4 0 2 4 2 4 9 2 3 d u n e a L. 4 F A 7 7 0 5 3 1 0 6 1 9 2 d e s i d l a r e d e v r a d a v e l o a t s k a m / - a d a a s d u u M. 7 F A 7 5 1 5 2 5 9 1 1 8 8 2 5 5 1 3 4 4 2 2 1 1 0 6 1 6 1 1 8 3 8 3 2 4 1 4 4 1 4 3 1 4 2 6 1 0 8 1 7 1 8 1 1 8 0 4 6 2 4 0 4 0 1 6 3 3 6 3 8 7 5 5 6 2 8 8 2 8 6 0 4 0 0 0 4 8 6 8 8 7 2 5 1 8 7 1 7 1 5 7 5 1 4 0 7 1 9 8 4 1 4 3 4 s s n a l i b p p õ L. 3 V. I 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 225 JOOKSEVKONTOD Kaupade ja teenuste välismajanduskonto (V. I) 8. 68. Kaupade ja teenuste importi kirjendatakse konto ressursside poolel ning eksport kasutamise poolel. Ressursside ja kasutamise vahe on konto tasakaalustavaks kirjeks ning seda nimetatakse “kaupade ja teenuste välisbilansiks”. Kui see tasakaalustav kirje on positiivne, siis on välis- maailma jaoks tegemist ülejäägiga ja kogumajanduse jaoks defitsiidiga ning vastupidise olukorraga on tegemist kui see kirje on negatiivne. 8. 69. Saavutamaks kooskõla residentüksuste toodangu mõõtmisviisiga arvestatakse import samuti alushinnas, st ilma impordimaksudeta, kuid arvesse võttes impordisubsiidiume. Kaupade ja teenuste kontol kirjendatud kaupade import hinnatakse FOB, st väärtuses, mis kaubal on seda eksportiva maa piiril. Eksport hinnatakse samuti FOB. Kui imporditud kaupade FOB väärtuses sisaldub transpordi ja kindlustusteenuste maksumus (st eksportiva maa tehasest piirini osutatavate tee- nuste maksumus) ja need teenused on osutatud residendist üksuste poolt, tuleb nende teenuste maksumus lülitada kaupu importiva maa tee- nuste ekspordi väärtusesse. Vastupidisel juhul, kui transpordi- ja kindlustusteenuste maksumus on lülitatud kaupade ekspordi FOB väärtusesse ja neid teenuseid osutavad mitteresidendist üksused, tuleb nende teenuste maksumus lülitada kaupu eksportiva maa teenuste impordi hulka. Esmaste tulude ja jooksvate siirete välismajanduskonto (V. II) 8. 70. Esmaste tulude ja jooksvate siirete välismajanduskonto otstarbeks on kindlaks teha jooksev välismajandusbilanss, mis süsteemi üldises struk- tuuris vastab institutsionaalsete sektorite säästmisele. See konto kujutab endast lühendatud vormi institutsionaalse sektori kontode kogumist, millega jõutakse esmaste tulude jaotamise konto juurest tulude kasutamise kontoni. 8. 71. Ressursside poolel näidatakse esmaste tulude ja jooksvate siirete konto abil kaupade ja teenuste ekspordi ning impordi bilanssi. Samuti kajasta- takse, kas ressursside või kasutamise poolel, kõiki ümberjaotamisega seotud tehinguid (v. a kapitalisiirded), milles osaleb välismaailm. VÄLISTEHINGUTE AKUMULATSIOONIKONTOD (V. III) Kapitalikonto (V. III. 1) 8. 72. Välismaailma kapitalikontol kirjendatakse mitteresidendist üksuste mittetoodetud mittefinantsvara soetamise ja realiseerimise vahet ning näida- takse säästmisest ja kapitalisiiretest tingitud netoväärtuse muutusi. 8. 73. Kapitalikonto tasakaalustavaks kirjeks on välismaailma neto laenuandmine või -võtmine. See kirje on absoluutväärtuselt võrdne residendist institutsionaalsete sektorite neto laenuandmise või -võtmise summaga, kuid vastupidise märgiga. Finantskonto (V. III. 2) 8. 74. Välismaailma finantskonto struktuur on identne institutsionaalse sektori vastava kontoga. Vara muude muutuste konto (V. III. 3) 8. 75. Samuti nagu institutsionaalsete sektorite korral, määratakse selle konto abil kindlaks muutused omakapitalis, mis tulenevad muudest mahu- muutustest ning nominaalsest kapitalikasumist / -kahjumist. Sealjuures on kapitalikasumist / -kahjumist tingitud muutused omakorda jagatud neutraalseks ja reaalseks kapitalikasumiks ja -kahjumiks. 8. 76. Toodetud vara puudumine välismaailma akumulatsioonikontol ja bilansis on seotud kokkuleppega, mille kohaselt luuakse tinglik institutsio- naalne üksus, mille finantsvara nagu oleks soetanud välismaailm — ning vastupidi, laenanud nende juhtudel kui residendist üksustel on vara välismaal. 226 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd BILANSS (V. IV) 8. 77. Välismaailma bilanss hõlmab finantsvara ja kohustusi. Vara poolel kirjendatakse mitteresidendist ja residendist üksuste vahelise rahalise kulla ning arveldusühikute (SDR) soetamise ja realiseerimise kogusummade vahet. Tabel 8. 16. — Välismaailma kontode kogum (välistehingute konto) V. I: Kaupade ja teenuste välismajanduskonto Kasutamine Ressursid P. 6 P. 61 P. 62 B. 11 Kaupade ja teenuste eksport Kaupade eksport Teenuste eksport 536 462 P. 7 Kaupade ja teenuste import P. 71 Kaupade import 74 P. 72 Teenuste import 497 392 105 Kaupade ja teenuste ekspordi ja impordi bilanss – 39 V. II: Esmaste tulude ja jooksvate siirete välismajanduskonto Kasutamine Ressursid D. 1 Hüvitised töötajatele D. 11 Palk D. 2 D. 21 Tootmis- ja impordimaksud Tootemaksud D. 211 Lisandväärtuse tüüpi maksud D. 212 Impordimaksud ja -lõivud, v. a VAT D. 2121 Impordilõivud D. 2122 Impordimaksud, v. a VAT ja impordilõivud D. 21 D. 214 Tootemaksud Tootemaksud, v. a VAT ja impordimaksud D. 29 Muud tootmismaksud D. 3 Subsiidiumid D. 31 Tootesubsiidiumid D. 311 Impordisubsiidiumid D. 319 Muud tootesubsiidiumid D. 39 Muud tootmissubsiidiumid D. 4 D. 41 D. 42 Omanditulu Intressid Ettevõtete jaotatud tulu 6 6 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 66 16 36 B. 11 Kaupade ja teenuste ekspordi ja impordi bilanss – 39 D. 1 D. 11 D. 12 Hüvitised töötajatele Palk Tööandjate sotsiaalmaksed D. 121 Tööandjate tegelikud sotsiaalmaksed D. 122 Tööandjate arvestuslikud sotsiaalmaksed D. 2 Tootmis- ja impordimaksud D. 211 Lisandväärtuse tüüpi maksud D. 212 Impordimaksud ja -lõivud, v. a VAT D. 2121 Impordilõivud D. 2122 Impordimaksud, v. a VAT ja impordilõivud D. 214 Tootemaksud, v. a VAT ja impordimaksud D. 29 Muud tootmismaksud D. 3 Subsiidiumid D. 31 Tootesubsiidiumid D. 311 Impordisubsiidiumid D. 319 Muud tootesubsiidiumid 2 2 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 227 Kasutamine Ressursid D. 421 Dividendid 0 D. 39 Muud tootmissubsiidiumid D. 422 D. 43 D. 5 D. 51 D. 59 Kvaasikorporatiivsete ettevõtete tuludest väljavõetud summad Reinvesteeritud tulu otseselt välisinvesteeringult 36 14 Jooksvad tulumaksud, omandimaksud jne Tulumaksud Muud jooksvad maksud D. 61 Sotsiaalmaksed D. 611 Tegelikud sotsiaalmaksed D. 6111 Tööandjate tegelikud sotsiaalmaksed D. 61111 Kohustuslikud tööandjate tegelikud sotsiaalmaksed D. 61112 Vabatahtlikud tööandjate tegelikud sotsiaalmaksed D. 6112 Töötajate sotsiaalmaksed D. 61121 Kohustuslikud töötajate sotsiaalmaksed D. 61122 Vabatahtlikud töötajate sotsiaalmaksed D. 612 Arvestuslikud sotsiaalmaksed D. 62 Sotsiaaltoetused, v. a mitterahalised sotsiaalsiirded D. 622 Sotsiaaltoetused erafondidest D. 623 Kapitaliseerimata sotsiaaltoetused D. 7 D. 71 D. 74 Muud jooksvad siirded Kahjukindlustuse netopreemiad Rahvusvaheline koostöö D. 75 Mitmesugused jooksvad siirded D. 8 Kodumajapidamiste pensionifondide eraldiste netoväärtuse muutuse korrigeerimine D. 4 Omanditulu D. 41 Intressid D. 42 Ettevõtete jaotatud tulu D. 421 Dividendid D. 422 Kvaasikorporatiivsete ettevõtete tuludest väljavõetud summad D. 43 Reinvesteeritud tulu otseselt välisinves- teeringult D. 44 Kindlustuspoliiside omanike omanditulu D. 5 Jooksvad tulumaksud, omandimaksud jne D. 51 Tulumaksud D. 59 Muud jooksvad maksud D. 61 Sotsiaalmaksed D. 611 Tegelikud sotsiaalmaksed D. 6111 Tööandjate tegelikud sotsiaalmaksed D. 61111 Kohustuslikud tööandjate tegelikud sot- siaalmaksed D. 61112 Vabatahtlikud tööandjate tegelikud sotsiaalmaksed D. 6112 Töötajate sotsiaalmaksed D. 61121 Kohustuslikud töötajate sotsiaalmaksed D. 61122 Vabatahtlikud töötajate sotsiaalmaksed D. 612 Arvestuslikud sotsiaalmaksed D. 62 Sotsiaaltoetused, v. a mitterahalised sotsiaalsiirded D. 621 Rahalised riiklikud sotsiaalkindlustustoetused D. 622 Sotsiaaltoetused erafondidest D. 624 Rahalised sotsiaalabi toetused 1 1 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 9 2 1 2 0 0 39 22 17 14 3 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 D. 7 Muud jooksvad siirded 39 228 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd Kasutamine Ressursid D. 72 Kahjukindlustuse nõuded D. 74 Rahvusvaheline koostöö D. 75 Mitmesugused jooksvad siirded D. 8 Kodumajapidamiste pensionifondide eraldiste netoväärtuse muutuse korrigeerimine 3 31 1 0 B. 12 Jooksev välismajandusbilanss – 41 V. III: Akumulatsioonikontod V. III. 1: Kapitalikontod V. III. 1. 1: S ä ä s t m i s e s t j a k a p i t a l i s i i r e t e s t t i n g i t u d n e t o v ä ä r t u s e m u u t u s t e k o n t o Kasutamine Ressursid B. 10. 1 Säästmisest ja kapitalisiiretest tingitud muutused netoväärtuses – 38 B. 12 Jooksev välismajandusbilanss – 41 D. 9 Kapitalisiirded, saadavad D. 91 Kapitalimaksud D. 92 Investeerimistoetused D. 99 Muud kapitalisiirded D. 9 Kapitalisiirded, makstavad D. 91 Kapitalimaksud D. 92 Investeerimistoetused D. 99 Muud kapitalisiirded 4 0 4 0 – 1 0 0 – 1 V. III. 1. 2: M i t t e f i n a n t s v a r a s o e t u s t e k o n t o Vara muutused Muutused kohustustes ja netoväärtuses B. 10. 1 Säästmisest ja kapitalisiiretest tingitud muutused netoväärtuses – 38 K. 2 K. 21 K. 22 B. 9 Mittetoodetud mittefinantsvara soetamine miinus realiseerimine Maa ja muu materiaalse mittetoodetud vara soetamine miinus realiseerimine Immateriaalse mittetoodetud vara soetamine miinus realiseerimine Neto laenuandmine (+)/ -võtmine (–) 0 0 0 – 38 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 229 V. III. 2: Finantskonto Vara muutused Muutused kohustustes ja netoväärtuses F Finantsvara netosoetamine 50 F Neto kohustuste võtmine 88 F. 1 Rahaline kuld ja arveldusühikud (SDRid) 1 F. 2 F. 21 F. 22 F. 29 Sularaha ja hoiused 11 F. 2 Sularaha ja hoiused Sularaha Arveldushoiused Muud hoiused 3 2 6 F. 21 Sularaha F. 22 Arveldushoiused F. 29 Muud hoiused F. 3 Väärtpaberid peale aktsiate 5 F. 3 Väärtpaberid peale aktsiate F. 4 F. 41 F. 42 Laenud Lühiajalised Pikaajalised 10 F. 4 Laenud 3 7 F. 41 Lühiajalised F. 42 Pikaajalised F. 5 Aktsiad ja muud osakud 2 F. 5 Aktsiad ja muud osakud F. 6 F. 61 F. 611 F. 62 Kindlustustehnilised eraldised 0 F. 6 Kindlustustehnilised eraldised Kodumajapidamiste elukindlustuseraldiste ja pensionifondide eraldiste netoväärtus Kodumajapidamiste elukindlustuseraldiste netoväärtus Kindlustuspreemiate ettemaksed ja rahuldamata nõuete eraldised 0 0 0 F. 61 Kodumajapidamiste elukindlustuseraldiste ja pensionifondide eraldiste netoväärtus F. 612 Kodumajapidamiste pensionifondide eraldiste netoväärtus F. 7 Muud makstavad arved F. 7 Muud saadaolevad arved 21 F. 71 Kaubanduskrediidid ja -ettemaksed F. 71 Kaubanduskrediidid ja -ettemaksed 18 F. 79 Muud makstavad arved, v. a kaubanduskrediidid ja -ettemaksed F. 79 Muud saadaolevad arved, v. a kaubanduskrediidid ja -ettemaksed 3 – 2 2 – 1 – 3 20 37 10 27 3 0 0 0 30 18 12 B. 9 Neto laenuandmine (+)/ -võtmine (–) – 38 230 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd V. III. 3: Vara muude muutuste kontod V. III. 3. 1: V a r a m u u d e m a h u m u u t u s t e k o n t o Vara muutused AN AN. 2 K. 8 K. 12 Mittefinantsvara Mittetoodetud vara Hüvituseta võõrandamine Muutused klassifitseerimises ja struktuuris K. 12. 2 Muutused vara ja kohustuste klassifitseerimises K. 12. 22 Muutused vara ja kohustuste klassifitseerimises, v. a kulla monetiseerimine / demonetiseerimine Materiaalne mittetoodetud vara millest: AN. 21 Muutused kohustustes ja netoväärtuses 0 0 0 0 0 0 0 AF K. 7 K. 8 K. 10 K. 12 Kohustused Katastroofikahjud Hüvituseta võõrandamine Mujal klassifitseerimata finantsvara ja kohustuste muud mahumuutused Muutused klassifitseerimises ja struktuuris K. 12. 1 Muutused sektorilises klassifitseerimises ja struktuuris K. 12. 2 Muutused vara ja kohustuste klassifit- seerimises K. 12. 22 Muutused vara ja kohustuste klassifitseerimises, v. a kulla monetiseerimine / demonetiseerimine AN. 22 Immateriaalne mittetoodetud vara 0 millest: Sularaha ja hoiused AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 Väärtpaberid peale aktsiate Laenud Aktsiad ja muud osakud Kindlustustehnilised eraldised AF. 7 Muud makstavad arved AF K. 7 K. 8 K. 10 K. 12 Finantsvara Katastroofikahjud Hüvituseta võõrandamine Mujal klassifitseerimata finantsvara ja kohustuste muud mahumuutused Muutused klassifitseerimises ja struktuuris K. 12. 2 Muutused vara ja kohustuste klassifitseerimises K. 12. 22 Muutused vara ja kohustuste klassifitseerimises, v. a kulla monetiseerimine / demonetiseerimine millest: AF. 1 Rahaline kuld ja arveldusühikud (SDRid) AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Sularaha ja hoiused Väärtpaberid peale aktsiate Laenud Aktsiad ja muud osakud Kindlustustehnilised eraldised Muud saadaolevad arved 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 B. 10. 2 Muudest vara mahumuutustest tingitud muutused netoväärtuses V. III. 3. 2: Ü m b e r h i n d l u s k o n t o Vara muutused Muutused kohustustes ja netoväärtuses K. 11 Nominaalne kapitalikasum (+) / -kahjum (–): K. 11 Nominaalne kapitalikasum (+) / -kahjum (–): AN. 2 Mittetoodetud vara 0 AF Kohustused 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 3 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 231 Vara muutused Muutused kohustustes ja netoväärtuses AN. 21 Materiaalne mittetoodetud vara AN. 22 Immateriaalne mittetoodetud vara AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Finantsvara Rahaline kuld ja arveldusühikud (SDRid) Sularaha ja hoiused Väärtpaberid peale aktsiate Laenud Aktsiad ja muud osakud Kindlustustehnilised eraldised Muud saadaolevad arved V. III. 3. 2. 1: Neutraalse kapitalikasumi / -kahjumi konto Vara muutused K. 11. 1 Neutraalne kapitalikasum (+) / -kahjum (–): AN. 2 Mittetoodetud vara AN. 21 Materiaalne mittetoodetud vara AN. 22 Immateriaalne mittetoodetud vara 0 0 7 0 0 4 0 3 0 0 0 0 AF. 2 Sularaha ja hoiused AF. 3 Väärtpaberid peale aktsiate AF. 4 Laenud AF. 5 Aktsiad ja muud osakud AF. 6 Kindlustustehnilised eraldised AF. 7 Muud makstavad arved 0 2 0 0 0 0 B. 10. 3. Nominaalsest kapitalikasumist / -kahjumist tingitud muutused netoväärtuses 4 Muutused kohustustes ja netoväärtuses K. 11. 1 Neutraalne kapitalikasum (+) / -kahjum (–): AF Kohustused AF. 2 Sularaha ja hoiused AF. 3 Väärtpaberid peale aktsiate AF. 4 Laenud AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Finantsvara 11 AF. 5 Aktsiad ja muud osakud AF. 6 Kindlustustehnilised eraldised AF. 7 Muud makstavad arved Rahaline kuld ja arveldusühikud (SDRid) Sularaha ja hoiused Väärtpaberid peale aktsiate Laenud Aktsiad ja muud osakud Kindlustustehnilised eraldised Muud saadaolevad arved 0 2 3 1 2 1 3 B. 10. 31 Neutraalsest kapitalikasumist / -kahjumist tingitud muutused netoväärtuses 6 2 2 0 0 1 1 6 232 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd V. III. 3. 2. 2: Reaalse kapitalikasumi / -kahjumi konto Vara muutused Muutused kohustustes ja netoväärtuses K. 11. 2 Reaalne kapitalikasum (+) / -kahjum (–): K. 11. 2 Reaalne kapitalikasum (+) / -kahjum (–): AN. 2 Mittetoodetud vara AN. 21 Materiaalne mittetoodetud vara AN. 22 Immateriaalne mittetoodetud vara 0 0 0 AF Kohustused AF. 2 Sularaha ja hoiused AF. 3 Väärtpaberid peale aktsiate AF. 4 Laenud Finantsvara – 5 AF. 5 Aktsiad ja muud osakud Rahaline kuld ja arveldusühikud (SDRid) 0 AF. 6 Kindlustustehnilised eraldised Sularaha ja hoiused – 2 AF. 7 Muud makstavad arved AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Väärtpaberid peale aktsiate Laenud Aktsiad ja muud osakud Kindlustustehnilised eraldised Muud saadaolevad arved B. 10. 32 Reaalsest kapitalikasumist / -kahjumist tingitud muutused netoväärtuses 4 1 – 1 0 – 1 – 3 0 0 0 0 V. IV: Välisvara ja kohustuste konto V. IV. 1: Algbilanss Vara AN Mittefinantsvara AN. 2 Mittetoodetud vara AN. 21 Materiaalne mittetoodetud vara AN. 22 Immateriaalne mittetoodetud vara Kohustused ja netoväärtus AF Kohustused AF. 2 Sularaha ja hoiused AF. 3 Väärtpaberid peale aktsiate AF. 4 Laenud AF. 5 Aktsiad ja muud osakud AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 Finantsvara 573 AF. 6 Kindlustustehnilised eraldised Rahaline kuld ja arveldusühikud (SDRid) Sularaha ja hoiused Väärtpaberid peale aktsiate 0 105 125 AF. 7 Muud makstavad arved – 3 – 2 1 0 0 – 1 – 1 297 116 77 17 3 25 59 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 233 Kohustused ja netoväärtus Vara AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Laenud Aktsiad ja muud osakud Kindlustustehnilised eraldised Muud saadaolevad arved 70 113 26 134 B. 90 Netoväärtus 276 V. IV. 2: Bilansimuutused Vara Kohustused ja netoväärtus Vara muutused kokku Kohustuste muutused kokku AN Mittefinantsvara AN. 2 Mittetoodetud vara AN. 21 Materiaalne mittetoodetud vara AN. 22 Immateriaalne mittetoodetud vara 0 0 0 0 AF Kohustused AF. 2 Sularaha ja hoiused AF. 3 Väärtpaberid peale aktsiate AF. 4 Laenud AF. 5 Aktsiad ja muud osakud AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Finantsvara 57 AF. 6 Kindlustustehnilised eraldised AF. 7 Muud makstavad arved Rahaline kuld ja arveldusühikud (SDRid) Sularaha ja hoiused Väärtpaberid peale aktsiate Laenud Aktsiad ja muud osakud Kindlustustehnilised eraldised Muud saadaolevad arved 1 11 9 10 5 0 21 91 – 2 22 37 3 0 30 B. 10 Muutus omakapitalis, kokku tulenevalt järgmistest voogudest: B. 10. 1 Säästmine ja kapitalisiirded B. 10. 2 Vara muud mahumuutused B. 10. 3 Nominaalne kapitalikasum / -kahjum B. 10. 31 Neutraalne kapitalikasum / -kahjum – 34 – 38 0 4 6 B. 10. 32 Reaalne kapitalikasum / -kahjum – 1 234 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd V. IV. 3: Lõppbilanss Vara AN Mittefinantsvara AN. 2 Mittetoodetud vara AN. 21 Materiaalne mittetoodetud vara AN. 22 Immateriaalne mittetoodetud vara 0 0 0 0 Kohustused ja netoväärtus AF Kohustused AF. 2 Sularaha ja hoiused AF. 3 Väärtpaberid peale aktsiate AF. 4 Laenud AF. 5 Aktsiad ja muud osakud AF Finantsvara 630 AF. 6 Kindlustustehnilised eraldised AF. 7 Muud makstavad arved AF. 1 Rahaline kuld ja arveldusühikud (SDRid) AF. 2 Sularaha ja hoiused AF. 3 Väärtpaberid peale aktsiate AF. 4 Laenud AF. 5 Aktsiad ja muud osakud AF. 6 Kindlustustehnilised eraldised AF. 7 Muud saadaolevad arved 0 116 134 80 118 26 155 388 114 99 54 6 25 89 B. 90 Netoväärtus 242 Kaupade ja teenuste konto (0) 8. 78. Kaupade ja teenuste konto ülesandeks on näidata kaupade kasutamist nii kaubagruppide lõikes kui kogumajanduses. 8. 79. Seetõttu näidatakse nii kaubagruppide kaupa kui kogumajanduse kohta ressursse (toodang ja import) ning kaupade ja teenuste kasutamist (vahetarbimine, lõpptarbimine, kapitali kogumahutus põhivarasse, varude muutus, väärisesemete soetamise ja realiseerimise vahe, eksport). 8. 80. Arvestades seda, et toodangut mõõdetakse alushindades ning kasutamist ostjahindades, tuleb ressursside osas väärtusesse lülitada ka tootemak- sude ja -subsiidiumide vahe. 8. 81. Kaupade ja teenuste kontol kirjendatakse kasutamist paremal poolel ja ressursse vasakul poolel, st vastupidiselt institutsionaalsete sektorite jooksevkontodega. Põhjuseks on asjaolu, et toodete vood on vastandiks rahavoogudele. 8. 82. Kaupade ja teenuste konto on definitsiooni kohaselt tasakaalus ning seetõttu puudub ka tasakaalustav kirje. Ressursid P. 1 P. 11 P. 12 P. 13 Tabel 8. 17. — Konto 0: Kaupade ja teenuste konto Kasutamine 3 595 P. 2 Vahetarbimine 3 048 Toodang Turutoodang Toodang enda tarbeks 171 P. 3/P. 4 Lõpptarbimiskulutused / Tegelik lõpptarbimine 1 904 1 371 Muu turuväline toodang 376 P. 31/P. 41 Individuaalsed tarbimiskulutused / 1 215 Tegelik eratarbimine 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 235 Ressursid Kasutamine D. 21 Tootemaksud 141 P. 32/P. 42 Kollektiivsed tarbimiskulutused / 156 Tegelik kollektiivne tarbimine D. 31 Tootesubsiidiumid – 8 P. 7 Kaupade ja teenuste import 497 P. 511 Materiaalse põhivara soetamine miinus realiseerimine P. 51 Kapitali kogumahutus põhivarasse P. 71 P. 72 Kaupade import Teenuste import 392 105 P. 5111 Uue materiaalse põhivara soetamine P. 5112 P. 5113 P. 512 Kasutatud materiaalse põhivara soetamine Kasutatud materiaalse põhivara realiseerimine Immateriaalse põhivara soetamine miinus realiseerimine P. 5121 Uue immateriaalse põhivara soetamine P. 5122 Kasutatud immateriaalse põhivara soetamine P. 5123 Kasutatud immateriaalse põhivara realiseerimine P. 513 Mittetoodetud mittefinantsvara väärtusele lisandumine P. 5131 Mittetoodetud mittefinantsvara olulised parendused P. 5132 Mittetoodetud mittefinantsvara omandiõiguse üleminemise kulu P. 52 P. 53 P. 6 P. 61 P. 62 Varude muutus Väärisesemete soetamine miinus realiseerimine Kaupade ja teenuste eksport Kaupade eksport Teenuste eksport 376 303 305 11 – 13 51 53 6 – 8 22 5 17 28 10 536 462 74 MAJANDUSE INTEGREERITUD KONTOD 8. 83. Majanduse integreeritud kontod annavad kokkuvõtliku ülevaate majandust kirjeldavatest kontodest: jooksevkontodest, akumulatsioonikonto- dest ja bilansist. Need kontod võimaldavad tuua ühte tabelisse kõigi institutsionaalsete sektorite, kogumajanduse ja välismaailma kontosid ning tasakaalustada kõiki voogusid, vara ja kohustusi. Nende kontode abil on võimalik saada otsest ülevaadet kõigist koondnäitajatest. 8. 84. Majanduse integreeritud kontode tabelites kirjendatakse kasutamine, vara ja muutused varas vasakul pool ning ressursid, kohustused, muutu- sed kohustustes ja omakapitalis paremal pool. 8. 85. Tabeli loetavuse huvides on kogu majandusprotsess kirjeldatud kõige kõrgema agregeerituse astmega näitajate abil. 8. 86. Tabeli veergudes kirjeldatakse järgmiseid institutsionaalseid sektoreid: kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted, finantsinstitutsioonid, valitsemissektor, kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid ja kodumajapidamised. Samuti on tabelis vastav veerg kogu- majanduse ja välismaailma kohta ning kaupade ja teenuste ressursside ning kasutamise tasakaalustamiseks. 8. 87. Tabeli veerud kirjeldavad erinevat tüüpi tehinguid, vara ja kohustusi, tasakaalustavaid kirjeid ning mõningaid koondnäitajaid. 236 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd / i e n m t o o T. I 7 9 4 7 9 4 - a m u g o K s u d n a j d - I T K T K d e s - i m a d p a j i d o t n o K u k k o K a j d a b u a K d e s u n e e t ). t u s a k ( - s i l ä V m l i a a m - a m u d o K - e s t i l a V r o t k e s s i m - t n a n i F - t u t i t s n i s i d n o o i s a j u p u a K - i f e t t i m - e e t s t n a n d i e s u n d a v t o o t d e t t õ v e t t e g n n i d u s i e s a r a v , d o o v d u u m , d u g n h e T i d e j r i k d a v a t s u l a a k a s a t t r o p m i e t s u n e e t a j e d a p u a K t r o p s k e e t s u n e e t a j e d a p u a K - s i l ä v e t s u n e e t a j e d a p u a K - s u d n a j a m o t n o k e s i m a t s u d o o m o t n o k e d u u T l. 1 1. I I 6 3 5 6 3 5 5 9 5 3 5 9 5 3 7 3 9 6 2 1 4 3 4 2 0 1 3 5 7 1 g n a d o o T 4 0 9 1 4 0 9 1 i i e n m b r a t e h a V 3 3 1 3 3 1 s u n i i m d u s k a m e t o o T i d m u d i i i s b u s - 4 2 8 1 4 2 8 1 1 3 5 7 5 8 8 1 3 7 2 7 8 t k u d o r p u g o k e s u d n a j a m e s i S / s u t r ä ä v d n a s i l u g o K. 1 3 D - 1 2 D. g * 1 B / g 1 B. 2 7 8 3 7 8 8 1 5 7 5 1 3 4 2 8 1 4 2 8 1 3 3 1 3 3 1 d o o K a j u p u a K - i f e t t i m - e e t s t n a n d i e s u n d a v t o o t d e t t õ v e t t e - t n a n i F - t u t i t s n i s i d n o o i s - e s t i l a V r o t k e s s i m - a m u d o K - i m a d p a j i d e s d - I T K T K - a m u g o K s u d n a j - s i l ä V m l i a a m a j d a b u a K d e s u n e e t ) d i s r u s s e r ( u k k o K d o t n o K 2 P. 1 8 8 9 2 6 4 2 4 9 6 6 4 0 9 1 4 0 9 1 7 P. 6 P. 1 P. 6 3 5 6 3 5 7 9 4 7 9 4 5 9 5 3 5 9 5 3 / i e n m t o o T. I a j e d a p u a K - s i l ä v e t s u n e e t - s u d n a j a m o t n o k e t s a m s E. 2 1. I I 8 6 7 - a t o a j e d u u t l o t n o k e s i m 1 9 1 3 3 1 8 5 9 2 4 2 0 0 0 6 6 7 1 9 1 3 3 1 8 5 9 2 4 8 2 9 6 4 5 5 6 7 2 k ä ä j e l ü u g o k e s u v e g e T g 2 B. 9 7 2 5 5 6 4 2 9 1 9 1 3 3 1 8 5 d u s k a m d r o p m i i a j - s i m t o o T i d m u d i i i s b u s s u n i i m s u n i i m d u s k a m e t o o T i d m u d i i i s b u s - a j e d u s k a m e t o o t e d u u M e h a v i e d m u d i i i s b u s -. 3 D - 2 D. 1 5 3 2 2 0 1 9 1. 1 3 D - 1 2 D. 9 3 D - 9 2 D. 1 5 3 2 2 0 8 3 3 1 8 5 9 2 4 6 6 7 e l e t a j a t ö ö t d e s i t i v ü H. 1 D 5 4 5 5 1 0 4 1 9 3 3 2 2 6 7 9 3 – 9 3 – s s n a l i b i d r o p m i a j i d r o p s k e e t s u n e e t a j e d a p u a K 1 1 B. 2 0 6 1 2 0 6 1 8 2 3 3 5 8 5 1 3 6 5 3 7 t k u d o r p o t e n e s u d n a j a m e s i S / s u t r ä ä v d n a s i l o t e N. n * 1 B / n 1 B. 5 3 7 3 6 8 5 1 3 3 5 8 2 2 0 6 1 m u u k l a r a v i h õ P. 1 K 7 3 1 0 1 0 3 2 4 3 2 2 2 9 3 – 9 3 – 2 2 2 2 0 6 1 6 0 0 0 8 6 7 e d u u T l. 1 1. I I 1 9 1 3 3 1 8 5 9 2 4 e s i m a t s u d o o m o t n o k 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. d i s r u s s e R d o t n o k d u t i r e e r g e t n i e s u d n a j a M —. 8 1 8. l e b a T D O T N O K V E S K O O J i e n m a t u s a K 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 237 3 1 2 2 2 3 2 3 3 0 0 0 d o t n o K u k k o K a j d a b u a K d e s u n e e t ). t u s a k ( - s i l ä V m l i a a m - a m u d o K - a m u g o K s u d n a j d - I T K T K d e s - i m a d p a j i - e s t i l a V r o t k e s s i m - t n a n i F - t u t i t s n i s i d n o o i s a j u p u a K - i f e t t i m - e e t s t n a n d i e s u n d a v t o o t d e t t õ v e t t e g n n i d u s i e s a r a v , d o o v d u u m , d u g n h e T i d e j r i k d a v a t s u l a a k a s a t d o o K a j u p u a K - i f e t t i m - e e t s t n a n d i e s u n d a v t o o t d e t t õ v e t t e - t n a n i F - t u t i t s n i s i d n o o i s - e s t i l a V r o t k e s s i m - a m u d o K - i m a d p a j i d e s d - I T K T K - a m u g o K s u d n a j - s i l ä V m l i a a m a j d a b u a K d e s u n e e t ) d i s r u s s e r ( u k k o K d o t n o K 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. d i s r u s s e R ) k t ä j ( d o t n o k d u t i r e e r g e t n i e s u d n a j a M —. 8 1 8. l e b a T D O T N O K V E S K O O J i e n m a t u s a K 2 4 4 7 1 2 2 3 4 2 4 4 2 4 4 u k k o k , l u u t a g e S g 3 B. 2 4 4 2 4 4 7 1 2 5 0 6 6 1 5 4 9 3 1 k ä ä j e l ü o t e n e s u v e g e T n 2 B. 9 3 1 5 4 6 1 0 6 5 7 1 2 2 3 4 2 3 4 o t e n , u l u t a g e S n 3 B. 2 3 4 2 3 4 2 4 4 7 1 2 2 3 4 6 4 4 9 3 7 0 4 5 4 3 1 0 3 0 6 1 8 7 l u u t i d n a m O. 4 D 5 4 1 8 3 1 6 4 4 4 7 0 8 3 6 6 6 4 4 - a t o a j e s e s i e t o t n o k e s i m l u u t a v h a r u g o K / 3 3 6 1 3 3 6 1 3 8 4 3 1 1 9 1 9 1 2 7 / s s n a l i b e d u l u t o t e n e t s a m s E. n * 5 B / n 5 B. 2 7 9 1 1 9 1 8 4 3 1 3 3 3 6 1 e d u u T l. 2. I I 5 5 8 1 5 5 8 1 6 0 9 3 1 1 2 2 9 2 9 0 2 s s n a l i b l e d u u t u g o k e t s a m s E g 5 B. 9 0 2 9 2 1 2 2 0 9 3 1 6 5 5 8 1 5 5 8 1 3 3 6 1 3 1 2 3 1 2 , d u s k a m u u t l d a v s k o o J e n j d u s k a m d n a m o i u l u t a v h a r o t e N. 5 D 4 2 0 1 0 8 7 1 0 2 1 2 1 3 1 2 2 2 3 1 0 8 6 2 9 3 4 1 d e s k a m l a a i s t o S 1 6 D. 2 2 3 2 2 3 0 2 2 3 - s a m s E. 2 1. I I - o a j e d u u t l e t o t n o k e s i m a t - a t o a j e s e s i e t o t n o k e s i m e d u u T l. 2. I I 8 7 2 9 3 9 3 2 6 3 6 3 8 0 1 9 4 0 1 d e d r i i s d a v s k o o j d u u M. 7 D 1 1 6 4 9 3 1 1 7 2 3 3 2 3 3 a. v , d e s u t e o t l a a i s t o S 2 6 D. 3 1 9 2 9 8 2 0 d e s i l a h a r e t t i m d e d r i i s l a a i s t o s 1 2 2 3 3 0 2 3 3 9 6 2 9 8 7 2 238 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd d o t n o K u k k o K a j d a b u a K d e s u n e e t ). t u s a k ( - s i l ä V m l i a a m - a m u d o K - a m u g o K s u d n a j d - I T K T K d e s - i m a d p a j i - e s t i l a V r o t k e s s i m - t n a n i F - t u t i t s n i s i d n o o i s a j u p u a K - i f e t t i m - e e t s t n a n d i e s u n d a v t o o t d e t t õ v e t t e g n n i d u s i e s a r a v , d o o v d u u m , d u g n h e T i d e j r i k d a v a t s u l a a k a s a t d o o K a j u p u a K - i f e t t i m - e e t s t n a n d i e s u n d a v t o o t d e t t õ v e t t e - t n a n i F - t u t i t s n i s i d n o o i s - e s t i l a V r o t k e s s i m - a m u d o K - i m a d p a j i d e s d - I T K T K - a m u g o K s u d n a j - s i l ä V m l i a a m a j d a b u a K d e s u n e e t ) d i s r u s s e r ( u k k o K d o t n o K 6 2 8 1 6 2 8 1 0 4 7 8 1 1 2 8 3 2 3 5 8 1 l u u t u g o k v a t a t u s a K g 6 B. 4 0 6 1 4 0 6 1 7 3 5 4 1 1 2 5 3 2 2 8 4 u l u t o t e n v a t a t u s a K n 6 B. - a r e t t i M. 3. I I 6 2 8 1 6 2 8 1 0 4 7 8 1 1 2 8 3 2 3 5 8 1 l u u t u g o k v a t a t u s a K g 6 B. 5 8 1 2 3 2 8 3 7 8 1 1 0 4 6 2 8 1 - a t o a j r e b m ü o t n o k e s i m l u u t e s i l a h 4 0 6 1 4 0 6 1 7 3 5 4 1 1 2 5 3 2 2 8 4 u l u t o t e n v a t a t u s a K n 6 B. 8 4 2 2 2 5 3 5 4 1 1 7 3 4 0 6 1 6 2 8 1 4 0 6 1 e s i m a t u s a k o t n o k e d u u T l. 4. I I 6 2 8 1 6 2 8 1 7 2 6 0 4 1 6 7 1 2 3 5 8 1 v a t a t u s a k d u t i r e e g i r r o K g 7 B. 5 8 1 2 3 6 7 1 6 0 4 1 7 2 6 2 8 1 l u u t u g o k 4 0 6 1 4 0 6 1 4 2 4 6 3 1 6 4 1 2 2 8 4 v a t a t u s a k d u t i r e e g i r r o K n 7 B. 8 4 2 2 6 4 1 4 6 3 1 4 2 4 0 6 1 u l u t o t e n 6 2 8 1 4 0 6 1 9 1 2 9 1 2 9 1 2 d e s i l a h a r e t t i M d e d r i i s l a a i s t o s 3 6 D. 6 0 2 3 1 9 1 2 9 1 2 - a r e t t i M. 3. I I - a t o a j r e b m ü o t n o k e s i m l u u t e s i l a h e d u u T l. 4. I I e s i m a t u s a k o t n o k 1 7 3 1 1 7 3 1 1 7 3 1 1 7 3 1 i i e n m b r a t p p õ l k i l e g e T 4 P. 6 5 1 5 1 2 1 1 7 3 1 1 7 3 1 d e s u t u u k s i l i m b r a t p p õ L 3 P. 2 6 3 6 9 9 3 1 1 7 3 1 1 7 3 1 1 1 0 1 1 1 1 e t s i d l a r e i e d d n o f i n o i s n e p e s u t u u m e s u t r ä ä v o t e n e t s i i m a d p a j a m u d o K e n m i i r e e g i r r o k. 8 D 0 1 1 0 0 1 1 0 1 1 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. d i s r u s s e R ) k t ä j ( d o t n o k d u t i r e e r g e t n i e s u d n a j a M —. 8 1 8. l e b a T D O T N O K V E S K O O J i e n m a t u s a K 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 239 d o t n o K u k k o K a j d a b u a K d e s u n e e t ). t u s a k ( - s i l ä V m l i a a m - a m u d o K - a m u g o K s u d n a j d - I T K T K d e s - i m a d p a j i - e s t i l a V r o t k e s s i m - t n a n i F - t u t i t s n i s i d n o o i s a j u p u a K - i f e t t i m - e e t s t n a n d i e s u n d a v t o o t d e t t õ v e t t e - t s ä ä S. 1 1. I I I 3 3 2 3 3 2 4 2 0 6 1 0 1 – 1 1 8 4 s e s u t r ä ä v o t e n a j s e t s u t s u h o k d e s u t u u M g n n i d u s i e s a r a v , d o o v d u u m , d u g n h e T i d e j r i k d a v a t s u l a a k a s a t d o o K a j u p u a K - i f e t t i m - e e t s t n a n d i e s u n d a v t o o t d e t t õ v e t t e - t n a n i F - t u t i t s n i s i d n o o i s - e s t i l a V r o t k e s s i m - a m u d o K - i m a d p a j i d e s d - I T K T K - a m u g o K s u d n a j - s i l ä V m l i a a m a j d a b u a K d e s u n e e t ) d i s r u s s e r ( u k k o K d o t n o K s s n a l i b s u d n a j a m s i l ä v v e s k o o J 2 1 B. 1 4 – 1 4 – t s ä ä s u g o K g 8 B. 5 8 1 1 2 0 2 2 0 2 7 2 5 5 4 t s ä ä s o t e N n 8 B. 8 4 1 1 0 1 – 0 6 1 4 2 3 3 2 5 5 4 3 3 2 I D O T N O K N O O I S T A L U M U K A d e s u t u u m a r a V - i p a k a j t s e s i m t s e t e r i i s i l a t 1 4 – e s u t r ä ä v o t e n d u t i g n i t e t s u t u u m o t n o k 6 6 1 4 – - i f e t t i M. 2 1. I I I 2 9 1 8 3 – 0 3 2 1 2 8 7 1 8 3 – 4 5 6 t s e t e r i i s i l a t i p a k a j t s e s i m t s ä ä S. 1 0 1 B. 6 6 – 1 – 5 6 – 3 – 5 – 4 3 – 7 – 6 1 – d a v a t s k a m , d e d r i i s i l a t i p a K. 9 D ) – ( 4 2 6 0 3 2 6 0 3 3 d a v a d a a s , d e d r i i s i l a t i p a K. 9 D s s n a l i b s u d n a j a m s i l ä v t s ä ä s o t e N v e s k o o J n 8 B. 2 1 B. 5 6 4 8 3 – 8 7 1 1 2 0 3 2 8 3 – 2 9 1 - e r i i s i l a t i p a k d u t i g n i t t s e t e s u t r ä ä v o t e n a j t s e s i m e t s u t u u m o t n o k - t s ä ä S. 1 1. I I I - e o s a r a v s t n a n o t n o k e t s u t d e s u t u u m d u t i g n i t s e s u t r ä ä v o t e n 6 7 3 6 7 3 s u t u h a m u g o k i l a t i p a K 1 5 P. 0 5 2 9 7 3 1 6 9 1 6 7 3 6 7 3 - i f e t t i M. 2 1. I I I ) – ( m u u k l a r a v i h õ P. 1 K 7 3 1 – 0 1 – 0 3 – 2 4 – 3 – 2 2 2 – 2 2 2 – e s s a r a v i h õ p - e o s a r a v s t n a n o t n o k e t s u t 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. d i s r u s s e R ) k t ä j ( d o t n o k d u t i r e e r g e t n i e s u d n a j a M —. 8 1 8. l e b a T D O T N O K V E S K O O J i e n m a t u s a K 240 ) k t ä j ( d o t n o k d u t i r e e r g e t n i e s u d n a j a M —. 8 1 8. l e b a T s e s u t r ä ä v o t e n a j s e t s u t s u h o k d e s u t u u M 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. I D O T N O K N O O I S T A L U M U K A d e s u t u u m a r a V Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd ET d o t n o K u k k o K a j d a b u a K d e s u n e e t ). t u s a k ( - s i l ä V m l i a a m - a m u d o K 8 2 0 1 8 2 0 1 - a m u g o K s u d n a j d - I T K T K d e s - i m a d p a j i - e s t i l a V r o t k e s s i m - t n a n i F - t u t i t s n i s i d n o o i s a j u p u a K - i f e t t i m - e e t s t n a n d i e s u n d a v t o o t d e t t õ v e t t e i e n m a t e o s e t e m e s e s i r ä ä V e n m i i r e e s i l a e r s u n i i m 3 5 P. 2 s u t u u m e d u r a V 2 5 P. 6 2 0 0 - s t n a n i f e t t i m d u t e d o o t e t t i M s u n i i i m e n m a t e o s a r a v e n m i i r e e s i l a e r. 2 K 7 – 0 0 3 2 2 5 4 0 0 1 8 2 0 1 0 0 8 2 0 1 0 0 g n n i d u s i e s a r a v , d o o v d u u m , d u g n h e T i d e j r i k d a v a t s u l a a k a s a t d o o K a j u p u a K - i f e t t i m - e e t s t n a n d i e s u n d a v t o o t d e t t õ v e t t e - t n a n i F - t u t i t s n i s i d n o o i s - e s t i l a V r o t k e s s i m - a m u d o K - i m a d p a j i d e s d - I T K T K - a m u g o K s u d n a j - s i l ä V m l i a a m a j d a b u a K d e s u n e e t ) d i s r u s s e r ( u k k o K d o t n o K - s t n a n i F. 2. I I I o t n o k 8 3 – 8 3 4 8 4 1 0 5 – 5 9 6 – / ) + ( e n i m d n a u n e a l o t e N. 9 B 9 6 – 5 0 5 – 8 4 1 4 8 3 8 3 – ) – ( e n i m t õ v - 0 3 1 2 – 2 3 1 0 3 4 1 0 2 3 2 1 0 0 0 2 0 3 1 0 d e s u o h i a j a h a r a l u S 2 F. 7 1 5 1 7 8 6 2 1 9 1 1 1 1 0 3 1 i ) d R D S ( d u k i h ü s u d l e v r a a j l d u k e n i l a h a R 1 F. 1 – 0 1 – 1 0 4 6 3 5 6 e t a i s t k a e l a e p d i r e b a p t r ä ä V 3 F. 8 1 3 5 6 2 9 2 2 1 8 3 1 5 3 4 1 4 5 2 7 3 7 1 2 4 2 8 2 4 9 0 1 7 d u n e a L 4 F. 7 2 7 6 1 5 4 6 4 3 3 4 4 0 3 1 6 2 d u k a s o d u u m a j d a i s t k A 5 F. 2 3 6 3 5 3 0 0 4 4 2 0 1 4 5 2 4 4 2 6 4 1 9 6 8 8 3 0 6 8 2 3 3 0 7 1 2 3 2 0 4 1 i e n m t õ v e t s u t s u h o k o t e N F / i e n m a t e o s o t e n a r a v s t n a n i F F 1 7 7 3 2 0 2 1 1 8 1 2 3 1 4 6 0 5 1 9 6 - s t n a n i F. 2. I I I o t n o k 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 241 - u h a m e d u u m e t s u t u u m o t n o k a r a V. 1 3. I I I 6 3 2 8 0 6 3 0 3 2 5 - a m u g o K s u d n a j 2 – 0 2 – 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 5 0 0 0 d - I T K T K d e s - i m a d p a j i d o t n o K u k k o K a j d a b u a K d e s u n e e t ). t u s a k ( - s i l ä V m l i a a m - a m u d o K 0 1 1 – 0 2 7 3 3 – 0 0 0 0 0 0 2 – 0 2 – 0 0 0 2 4 – 0 6 3 0 d e s i l i n h e t s u t s u d n K i l d e v r a d a v e l o a t s k a m / - a d a a s d u u M d e s i d l a r e 6 F. 0 7 F. 7 0 0 k i l s u d n a j a m a r a v d u t e d o o T. 4 K 0 i e n m i k k e t e t a v a t i r e e v i t l u k e t t i M. 5 K 0 i e n m i k k e t k i l s u d n a j a m a r a v d u t e d o o t e t t i M. 3 K 4 2 e d i s s r u s s e r e t s i l i g o o o b i l v s a k e d r u u j k i l s u d o o l i e n m e n e h ä v k i l s u d n a j a m a r a v d u t e d o o t e t t i M. 6 K 7 – j d u h a k i f o o r t s a t a K. 7 K 5 – 0 0 0 0 0 d e s u t u u m u h a m d u u M a j 0 1 - 3 K. 4 1 2 – u k k o k 2 1 K. i e n m a d n a r õ õ v a t e s u t i v ü H. 8 K 5 – 3 – a t a m i r e e s t i f i s s a l k l a j u M d u u m a r a v s t n a n i f e t t i m d e s u t u u m u h a m e t s u t s u h o k a j a r a v s t n a n i f a t a m i r e e s t i f i s s a l k l a j u M d e s u t u u m u h a m d u u m. 9 K 1 0 1 K. 0 0 1 0 6 1 0 3 4 2 – 6 – 8 0 0 6 3 0 4 2 0 0 0 0 0 0 0 2 0 8 0 0 0 0 0 0 0 0 0 6 3 0 1 6 1 2 5 1 4 2 3 4 9 – 1 1 – 0 1 3 0 0 0 6 3 2 8 5 1 4 2 3 4 9 – 1 1 – 0 1 3 - u h a m e d u u m e t s u t u u m o t n o k a r a V. 1 3. I I I ) k t ä j ( d o t n o k d u t i r e e r g e t n i e s u d n a j a M —. 8 1 8. l e b a T s e s u t r ä ä v o t e n a j s e t s u t s u h o k d e s u t u u M 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. I D O T N O K N O O I S T A L U M U K A d e s u t u u m a r a V - e s t i l a V r o t k e s s i m - t n a n i F - t u t i t s n i s i d n o o i s a j u p u a K - i f e t t i m - e e t s t n a n d i e s u n d a v t o o t d e t t õ v e t t e g n n i d u s i e s a r a v , d o o v d u u m , d u g n h e T i d e j r i k d a v a t s u l a a k a s a t d o o K a j u p u a K - i f e t t i m - e e t s t n a n d i e s u n d a v t o o t d e t t õ v e t t e - t n a n i F - t u t i t s n i s i d n o o i s - e s t i l a V r o t k e s s i m - a m u d o K - i m a d p a j i d e s d - I T K T K - a m u g o K s u d n a j - s i l ä V m l i a a m a j d a b u a K d e s u n e e t ) d i s r u s s e r ( u k k o K d o t n o K 242 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd 0 0 0 0 0 1 – 0 1 s e s i m i r e e s t i f i s s a l k d e s u t u u M 2 1 K. 6 0 6 – 0 0 0 0 0 d o t n o K u k k o K a j d a b u a K d e s u n e e t ). t u s a k ( - s i l ä V m l i a a m - a m u d o K - a m u g o K s u d n a j d - I T K T K d e s - i m a d p a j i - e s t i l a V r o t k e s s i m - t n a n i F - t u t i t s n i s i d n o o i s a j u p u a K - i f e t t i m - e e t s t n a n d i e s u n d a v t o o t d e t t õ v e t t e g n n i d u s i e s a r a v , d o o v d u u m , d u g n h e T i d e j r i k d a v a t s u l a a k a s a t d o o K a j u p u a K - i f e t t i m - e e t s t n a n d i e s u n d a v t o o t d e t t õ v e t t e - t n a n i F - t u t i t s n i s i d n o o i s - e s t i l a V r o t k e s s i m - a m u d o K - i m a d p a j i d e s d - I T K T K - a m u g o K s u d n a j - s i l ä V m l i a a m a j d a b u a K d e s u n e e t ) d i s r u s s e r ( u k k o K d o t n o K ) k t ä j ( d o t n o k d u t i r e e r g e t n i e s u d n a j a M —. 8 1 8. l e b a T s e s u t r ä ä v o t e n a j s e t s u t s u h o k d e s u t u u M 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. I D O T N O K N O O I S T A L U M U K A d e s u t u u m a r a V - r e b m Ü. 2 3. I I I o t n o k s u d n h i l 2 – 7 1 8 7 2 9 2 0 0 3 4 2 – 7 1 0 0 0 2 1 – 2 3 – d e s u t s u h o K / a r a v s t n a n i F F A 2 a r a v d u t e d o o t e t t i M. 2 N A 4 1 2 4 – 7 1 t s e t s u t u u m u h a m a r a v t s e d u u M d e s u t u u m d u t i g n i t s e s u t r ä ä v o t e n. 2 0 1 B. / m u s a k i l a t i p a k e n l a a n m o N i 1 1 K. j m u h a k - a r a v s t n a n i f e t t i M N A 4 4 1 a r a v d u t e d o o t e t t i M. 2 N A 1 8 a r a v d u t e d o o T. 1 N A 3 6 0 0 4 2 2 8 8 2 0 1 6 9 8 3 0 1 4 3 1 t s i m u s a k i l a t i p a k t s e s l a a n i m o N d u t i g n i t ) – ( t s i m u j h a k - / ) + ( s e s u t r ä ä v o t e n d e s u t u u m. 3 0 1 B. 6 7 0 0 7 1 5 8 1 d e s u t s u h o K / a r a v s t n a n i F F A 8 7 5 2 6 1 3 1 0 0 0 2 4 4 0 8 0 2 5 3 3 2 5 4 0 0 0 0 8 5 3 1 0 1 0 7 – 7 1 5 0 0 0 8 2 0 6 2 1 4 5 1 4 8 0 7 0 1 7 – 7 1 5 0 8 2 6 2 1 4 5 1 1 9 - r e b m Ü. 2 3. I I I o t n o k s u d n h i l s i r u u t k u r t s a j : t s e l l i m a r a v s t n a n i f e t t i M N A 2 1 2 – 0 a r a v d u t e d o o T. 1 N A 2 – 2 – 3 – 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 243 d o t n o K u k k o K a j d a b u a K d e s u n e e t ). t u s a k ( - s i l ä V m l i a a m - a m u d o K - a m u g o K s u d n a j d - I T K T K d e s - i m a d p a j i - e s t i l a V r o t k e s s i m - t n a n i F - t u t i t s n i s i d n o o i s a j u p u a K - i f e t t i m - e e t s t n a n d i e s u n d a v t o o t d e t t õ v e t t e g n n i d u s i e s a r a v , d o o v d u u m , d u g n h e T i d e j r i k d a v a t s u l a a k a s a t d o o K a j u p u a K - i f e t t i m - e e t s t n a n d i e s u n d a v t o o t d e t t õ v e t t e - t n a n i F - t u t i t s n i s i d n o o i s - e s t i l a V r o t k e s s i m - a m u d o K - i m a d p a j i d e s d - I T K T K - a m u g o K s u d n a j - s i l ä V m l i a a m a j d a b u a K d e s u n e e t ) d i s r u s s e r ( u k k o K d o t n o K 2 9 1 8 3 – 0 3 2 1 2 8 7 1 8 3 – 4 5 6 d e d r i i s i l a t i p a k a j e n i m t s ä ä S. 1 0 1 B. 2 9 6 0 1 6 7 2 6 1 4 0 1 5 7 3 2 5 3 4 0 0 3 1 8 6 2 1 2 1 4 s u t r ä ä v o t e N 0 9 B. 5 9 5 6 7 9 2 8 9 2 6 1 2 1 9 8 2 7 8 6 4 8 3 3 7 1 8 1 d e s u t s u h o K / a r a v s t n a n i F F A 7 9 8 8 0 5 3 6 9 3 9 1 8 1 2 7 1 2 9 7 6 3 7 5 5 6 3 7 a r a v d u t e d o o t e t t i M. 2 N A 0 4 0 2 0 4 0 9 5 4 2 1 1 1 8 5 7 8 3 0 5 7 8 3 s s n a l a r a v d u t e d o o T. 1 N A 1 0 0 3 4 0 1 1 0 0 1 8 9 6 1 3 4 2 7 4 0 6 7 4 0 6 s s n a l - i s n a l i B. 2 V. I d e s u t u u m u k k o k d e s u t u u m a r a V a r a v s t n a n i f e t t i M N A 0 9 2 1 6 5 0 1 1 5 2 2 8 4 0 a r a v d u t e d o o T. 1 N A 2 8 1 1 – 5 2 1 6 1 2 9 8 2 a r a v d u t e d o o t e t t i M. 2 N A 8 0 1 2 0 3 9 4 4 3 9 1 0 1 0 5 4 3 – 5 3 5 1 3 6 7 2 2 0 1 6 1 2 u k k o k , s i l a t i p a k a m o s u t u u M 0 1 B. 7 6 7 1 9 7 7 6 8 2 3 3 6 7 1 5 8 2 5 5 1 d e s u t s u h o K / a r a v s t n a n i F F A 1 8 4 9 2 3 2 1 9 9 1 3 3 0 3 7 7 5 2 8 4 9 8 2 3 9 1 7 8 7 - i s n a l i B. 2 V. I d e s u t u u m - i b g l A. 1 V I a r a v s t n a n i f e t t i M. N A 1 4 0 5 4 4 1 1 9 5 1 2 2 8 2 4 2 3 2 2 9 9 0 2 2 9 9 - i b g l A. 1 V I ) k t ä j ( d o t n o k d u t i r e e r g e t n i e s u d n a j a M —. 8 1 8. l e b a T d e s u t s u h o K 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. D I S N A L I B a r a V 244 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd d o t n o K u k k o K a j d a b u a K d e s u n e e t ). t u s a k ( - s i l ä V m l i a a m - a m u d o K - a m u g o K s u d n a j d - I T K T K d e s - i m a d p a j i - e s t i l a V r o t k e s s i m - t n a n i F - t u t i t s n i s i d n o o i s a j u p u a K - i f e t t i m - e e t s t n a n d i e s u n d a v t o o t d e t t õ v e t t e g n n i d u s i e s a r a v , d o o v d u u m , d u g n h e T i d e j r i k d a v a t s u l a a k a s a t d o o K a j u p u a K - i f e t t i m - e e t s t n a n d i e s u n d a v t o o t d e t t õ v e t t e - t n a n i F - t u t i t s n i s i d n o o i s - e s t i l a V r o t k e s s i m - a m u d o K - i m a d p a j i d e s d - I T K T K - a m u g o K s u d n a j - s i l ä V m l i a a m a j d a b u a K d e s u n e e t ) d i s r u s s e r ( u k k o K d o t n o K - i b p p õ L. 3 V. I s s n a l 7 1 2 9 2 0 4 7 1 0 2 2 4 – 7 1 d e s u t u u m u h a m d u u m a r a V 8 8 2 0 1 6 9 8 3 0 1 4 3 1 ) + ( m u s a k i l a t i p a k e n l a a n i m o N ) – ( m u j h a k - /. 2 0 1 B. 3 0 1 B. a r a v d u t e d o o t e t t i M. 2 N A 8 4 1 2 2 4 0 2 6 3 7 1 1 5 8 8 6 0 4 0 8 6 0 4 a r a v s t n a n i f e t t i M N A 1 3 3 5 5 4 1 7 4 6 1 2 3 9 2 9 4 3 4 0 4 0 1 0 a r a v d u t e d o o T. 1 N A 3 8 1 3 3 0 1 6 2 0 1 9 5 7 1 4 6 2 6 3 3 6 6 3 3 6 - i b p p õ L. 3 V. I s s n a l 3 9 1 1 1 2 4 2 1 5 9 0 1 6 0 4 8 2 6 4 2 0 3 1 8 7 2 7 3 3 4 s u t r ä ä v o t e N 0 9 B. 2 6 3 7 8 8 3 5 7 9 6 9 4 1 2 2 3 3 6 8 9 6 6 3 2 7 9 1 d e s u t s u h o K / a r a v s t n a n i F F A 8 7 9 2 0 8 3 9 1 5 8 1 0 2 5 0 2 2 2 5 7 0 3 6 2 5 1 8 ) k t ä j ( d o t n o k d u t i r e e r g e t n i e s u d n a j a M —. 8 1 8. l e b a T d e s u t s u h o K 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. D I S N A L I B a r a V 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 245 KOONDNÄITAJAD 8. 88. Koondnäitajad esitavad summaarselt kogumajandust iseloomustavaid suurusi ning on majandusanalüüsis ja erinevaid ajaperioode ning geo- graafilisi piirkondi hõlmavates võrdlustes olulise tähtsusega. SISEMAJANDUSE KOGUPRODUKT TURUHINDADES (SKP) 8. 89. Definitsioon: Sisemajanduse koguprodukt turuhindades on residendist tootmisüksuste tootmistegevuse lõpptulemus. Seda on võimalik määrata kolmel viisil: a) b) c) SKP on erinevate institutsionaalsete sektorite või majandusharude kogulisandväärtus, millele on liidetud maksud ja millest on lahutatud subsiidiumid (viimased ei ole jaotatud sektorite ja tegevusalade vahel). SKP on samuti kogumajanduse tootmiskonto tasakaalustavaks kir- jeks; SKP on residendist institutsionaalsete üksuste kaupade ja teenuste lõppkasutuse summa (tegelik lõpptarbimine ja kapitali kogumahutus), millele on liidetud kaupade ning teenuste eksport ja millest on lahutatud nende import; SKP on kogumajanduse tulude moodustamise konto kasutamise poole summa (hüvitised töötajatele, tootmis- ja impordimaksude ning -subsiidiumide vahe tegevuse ülejääk ja segatulu kogumajanduses). 8. 90. Lahutades SKPst põhivara kulumi saame sisemajanduse netoprodukti turuhindades (SNP). KOGUMAJANDUSE TEGEVUSE ÜLEJÄÄK 8. 91. Tegevuse kogu- (või neto-) ülejääkide summa. (või neto-) ülejääk kogumajanduses on erinevate majandusharude või institutsionaalsete sektorite tegevuse kogu- KOGUMAJANDUSE SEGATULU 8. 92. Kogumajanduse kogu- (või neto-) segatulu on võrdne kodumajapidamise sektori kogu (või neto-) segatuluga. KOGUMAJANDUSE ETTEVÕTJATULU 8. 93. Kogumajanduse kogu- (või neto-) ettevõtjatulu on erinevate sektorite ettevõtjatulu summa. RAHVATULU (TURUHINDADES) 8. 94. Kogu- (või neto-) rahvatulu (turuhindades) on residendist institutsionaalsete üksuste poolt saadav esmane tulu kokku: hüvitised töötajatele, tootmis- ja impordimaksude ning subsiidiumide vahe, omanditulu (saadav tulu miinus omandi eest tasumisele kuuluvad summad), (kogu- või neto-) tegevuse ülejääk ja (kogu- või neto-) segatulu. Kogurahvatulu (turuhindades) võrdub SKP miinus residendist üksuste poolt mitteresidendist üksustele makstav esmane tulu pluss residendist üksuste poolt välismaailmast saadav esmane tulu. Kogurahvatulu (turuhindades) on kontseptuaalselt samane rahvusliku koguproduktiga (RKP) (turuhindades), nagu seda üldiselt tänapäeval rah- vamajanduslikus arvepidamises mõistetakse. 246 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd Samas, RKPd arvutati 1979. a ESAs erinevalt (6). Rahvatulu ei ole tootmisega seotud mõiste vaid tuludega seotud mõiste, mida on parem väljendada netokujul, st lahutades põhivara kulumi. KASUTATAV RAHVATULU 8. 95. Kasutatav kogu- (või neto-) rahvatulu on institutsionaalsete sektorite kasutatavate kogu- (või neto-) tulude summa. Kasutatav kogu- (või neto-) rahvatulu võrdub kogu- (või neto-) rahvatulu (turuhindades) miinus jooksvad siirded (jooksvad tulumaksud, omandimaksud jne, sotsiaalmak- sed ja -toetused ning teised jooksvad siirded), mida tuleb maksta mitteresidendist üksustele, pluss residendist üksuste poolt välismaailmast saa- davad jooksvad siirded. SÄÄST 8. 96. Selle koondnäitajaga mõõdetakse kasutatava rahvatulu seda osa, mida ei kasutata lõpptarbimiseks. Rahvuslik kogu- (või neto-) sääst on erine- vate institutsionaalsete sektorite kogu (või neto) säästude summa. JOOKSEV VÄLISMAJANDUSBILANSS 8. 97 Esmaste tulude ja jooksvate siirete välismajanduskonto tasakaalustav kirje näitab kogumajanduse välismaailmaga toimuvate jooksvate tehingu- tega (kaupade ja teenustega kauplemine, esmased tulud ja jooksvate siirded) tekkivat ülejääki (kui see kirje on negatiivne) või defitsiiti (kirje on positiivne). KOGUMAJANDUSE NETO LAENUANDMINE (+) VÕI -VÕTMINE (–) 8. 98. Kogumajanduse neto laenuandmine (+) või -võtmine (–) on kõigi institutsionaalsete sektorite neto laenuandmise või -võtmise summa. Selle näitajaga kirjeldatakse neto ressursse, mida kogumajanduse poolt antakse välismaailma käsutusse (kui see näitaja on positiivne) või saadakse välismaailmast (näitaja on negatiivne). Neto laenuandmine (+) või -võtmine (–) kogumajanduses on absoluutväärtuselt võrdne välismaailma neto laenuvõtmise või -andmisega, kuid vastupidise märgiga. KOGUMAJANDUSE NETOVÄÄRTUS 8. 99. Kogumajanduse netoväärtus on institutsionaalsete sektorite netoväärtuste summa. See näitab kogumajanduse mittefinantsvara väärtust, millest on maha arvatud välismaailma finantsvara ja kohustuste bilanss. MAATRIKSESITUS 8. 100. Selle peatüki eelmistes osades esitati (T-) kontode kogum. Süsteemi mõisted ja definitsioonid võimaldavad samal ajal aga ka teiste esitusmeeto- dite kasutamist. See võimaldab täiendada vaatlusviisi ja loob eeldused erinevat tüüpi analüüsiks. 8. 101. Sisend-väljundtabel on levinud maatriksvorm, mille abil on võimalik saada detailset ja seostatud teavet kaupade ja teenuste voogude ning toot- miskulude struktuuri kohta. See maatriks sisaldab rohkem teavet kui kaupade ja teenuste, tootmise ja tulude moodustamise (T-) kontod. (6) ESA 1979. a variandis arvutati RKP (turuhindades) nii, et sisemajanduse koguproduktile (turuhindades) lisati välismaalt saadud hüvitised töötajatele ja omanditulu ning lahutati välismaailmale makstud sama liiki tulud. 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 247 Näiteks esitatakse lõpptarbimiskulutused tootegrupiti või päritolumajandusharu järgi ning vahetarbimine tootegrupiti või päritolumajandus- haru järgi ja tootegrupiti või sihtmajandusharu järgi. Nende kontode vahelisi disagregeeritud seoseid on edasi käsitletud ESA pakkumise ja kasutamise tabelites näidates tootegruppide toodangut majandusharuti. 8. 102. Selle alajaotuse ülejäänud osas näidatakse, esiteks, et kogu kontode ja tasakaalustavate kirjete kogumi saab esitada samuti maatriksi kujul. Sel- les tabelis esitatakse kõik tehingud nii kogumajanduse kui välismaailma kohta. Samuti lisatakse agregeeritud kaupade ja teenuste konto. 8. 103. Järgnevalt kirjeldatakse arvestusmaatriksi üldist otstarvet. Erilise tähtsusega on arvukad võimalused seda tüüpi maatriksi laiendamiseks või lühendamiseks, sõltuvalt konkreetsetest asjaoludest või vajadustest. Lõpuks näidatakse kuidas maatriksit saab praktiliselt kasutada. Eriti pööra- takse tähelepanu seostele pakkumise ja kasutamise tabelite vahel ning selleks, et jõuda Sotsiaalse Arvepidamise Maatriksini (SAM), luuakse tööjõuarvepidamise sisestamise kaudu sektoriaalne arvepidamine. SAM võimaldab muuhulgas analüüsida majandus- ja sotsiaalpoliitika pro- bleeme, sh tööpuudust. ESA KONTODE MAATRIKSESITUS 8. 104. Kontode kogumist ja tasakaalustavatest kirjetest koosnev maatriks on esitatud tabelis 8. 19. Tulu esmase jaotamise, tulu kasutamise ja vara muude muutuste kontod pole siin peenemalt lahti jaotatud. Sealjuures on jäetud võimalus omavahel ühildada mitterahalise tulu ümberjaota- mise konto ja tulu teisese jaotamise konto. Lisatud on netoväärtuses toimunud muutusi kajastav konto. 8. 105. Selle alajaotuse tabelites esitatud arvud on samad, mis sama peatüki eelmises osas esitatud numbrilises näites. Kõigis maatriksites on tasakaa- lustavat kirjet sisaldavad lahtrid raamistatud rasvase joonega. 8. 106. Maatriksesitus võimaldab anda iga tehingu ühe sissekandega ning tehingu iseloom on määratud selle sissekande paiknemisega. Iga konto on esitatud rea ja veeru paariga ning kokkuleppeliselt on ressursid näidatud reana ja kasutamine veeruna. Näiteks on sisemajanduse netoprodukt (1602) loodud antud majanduse tootjate poolt ning läheb tulu esmase jaotamise kontole. Tabelis 8. 19 näitab seda lahter (3,2), st tegemist on reaga 3 ja veeruga 2. Kuna selles tabelis on eraldi kontol välja toodud tehingud välismaailmaga, siis sisaldavad tabeli diagonaalil asuvad lahtrid (3,3), (4,4), (5,5), (6,6), (7,7) ja (8,8) ainult residendist institutsionaalsete üksuste omavahelisi tehinguid. 8. 107. Ridade ja veergude summadele pole nimetusi antud. Nende põhiline ülesanne maatriksis on tagada, et tõepoolest oleks tegemist täieliku bilan- siga selles mõttes, et sisendite (ridade) summa võrduks väljundite (veergude) summaga. Sisulise tähendusega erinevaid järjestikuseid kontosid ühendavate tasakaalustavate kirjete tuletamine on võimalik ainult selle tingimuse täidetuse korral. 8. 108. Reas 1 on näidatud antud kaupade ja teenuste kasutamine ostjahindades: vahetarbimine (1904) veerus 2, lõpptarbimine (1371) veerus 5, kapi- tali kogumahutus (414) veerus 7 ja eksport (536) veerus 14. 8. 109. Rea 1 elemendid annavad liidetuna kaupade ja teenuste kasutamise kokku, ostjahindades (4225). Veerg 1 annab kaupade ja teenuste pakku- mise (mis samuti on 4225). Toodang (alushindades) pluss tootemaksud miinus -subsiidiumid (3728) on näidatud ristumiskohas reaga 2. Imp- ort (497) on pärit kaupade ja teenuste välismajanduskontolt (rida 14). 8. 110. Rida 2 näitab toodangut (alushindades) pluss tootemaksud miinus -subsiidiumid. Hindamisviisi tõttu sisaldavad rea 2 summa (3728) ja vastav summa veerust 2 tootemaksude ja -subsiidiumide vahet. See tagab, et konto 2 tasakaalustav kirje, milleks on sisemajanduse netoprodukt (SNP), sisaldab neid makse, vt lahter (3,2). Enamust tasakaalustavatest kirjetest võib arvutada nii kogu- kui netonäitajana. Selles maatriksis on kõik tasakaalustavad kirjed netokirjetena. Põhivara kulum (222) on paigutatud otse kapitalikonto mittefinantsvara soetamise allkontole (rida 7 ja veerg 2). 248 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd 8. 111. Rida 3 näitab esmast tulu kogumajandusest: sisemajanduse netoprodukti lahtris (3,2), omanditulu muudest residendist sektoritest (341) diago- naalil ja esmast tulu välismaailmast (72) lahtris (3,15). Kuna selles maatriksis ei liigendata tulu esmase jaotamise kontot osadeks, ei ole võima- lik välja tuua tootjate poolt makstava lisandväärtuse erinevaid liike nagu tehakse tulude moodustamise kontol. 8. 112. Lisaks diagonaalil esitatud näitajale sisaldab veerg 3 välismaailmale makstavat esmast tulu (41) lahtris (15,3) ja tasakaalustavat kirjet, milleks on seda ja järgmist kontot ühendav netorahvatulu (1633). 8. 113. Selles maatriksis on jäetud lahti võimalus, kas omavahel ühildada mitterahalise tulu ümberjaotamise kontot ja tulu teisese jaotamise kontot. Kui mitterahalise tulu ümberjaotamist pole näidatud, siis sisaldab diagonaalil asuv lahter residendist sektorite vahelisi jooksvaid siirdeid, millest on maha arvatud mitterahalised sotsiaalsiirded (1096). Need siirded sisaldavad jooksvaid tulumakse, omandimakse jne, sotsiaalmakseid ja -toe- tuseid, v. a mitterahalised sotsiaalsiirded, ning muid jooksvaid siirdeid. Kui mitterahalise tulu ümberjaotamine on sisse lülitatud, siis kajastab konto 4 diagonaal ka mitterahalisi sotsiaalsiirdeid. Agregeerides seda muude jooksvate siiretega saame 1315. Mõlemal juhul annab rida 4 netorahvatulu. Jooksvad siirded välismaailmast (10) on kirjendatud lahtris (4,15). Veerg 4 annab, lisaks diagonaalil esitatud näitajale, jooksvad siirded välismaailmale (39) lahtris (15,4). Samal ajal on tasakaalustav kirje, (korrigeeritud) kasutatav netotulu (1604), paigutatud (korrigeeritud) kasutatava tulu konto kasutamise poolele. 8. 114. Kui mitterahalise tulu ümberjaotamine on sisse lülitatud, siis on konto 5 korrigeeritud kasutatava tulu kasutamise konto. Vastasel juhul on see kasutatava tulu kasutamise konto. Agregeeritud tasemel on see ainult terminoloogia küsimus, sest kogu kasutatav tulu on võrdne kogu korri- geeritud kasutatava tuluga ja kogu lõpptarbimiskulutus võrdub kogu tegeliku lõpptarbimisega. Lahus kasutatavast tulust, salvestab selle konto rida kodumajapidamiste netoväärtuse muutuse korrigeerimise residendist pensionifondide eraldistes (11) diagonaalil ja kodumajapidamiste netoväärtuse muutuse korrigeerimise mitteresidendist pensionifondide eraldistes (0) veerus 15. Veerg sisaldab, lisaks lõpptarbimisele (1371) ja diagonaalil asuvale elemendile, ka mitteresidendist kodumajapidamiste netoväärtuse muutuse korrigeerimise residendist pensionifondide eral- distes (0), vt lahter (15,5), ja tasakaalustava kirje netosäästu (233), mis läheb esimesse kapitali allkontosse (konto 6). 8. 115. Kapitalikonto puhul eristatakse kahte allkontot. Esiteks, säästmisest ja kapitalisiiretest tingitud muutused netoväärtuse konto real, kus netosäästu on suurendatud residendist sektoritest ja välismaailmast saadavate kapitalisiirete võrra, vastavalt (61), lahter (6,6) ja (1), lahter (6,16). Selle konto veerus on näidatud residendist sektoritele ja välismaailmale makstavad kapitalisiirded (4), lahter (16,6). Siit saame tasakaalustava kirje säästmisest ja kapitalisiiretest tingitud muutused netoväärtuses (230), mis kantakse üle kontole muutused bilansis (konto 11). 8. 116. Järgmine rida, mittefinantsvara soetamine, annab põhivara kulumi (lahter 7,2), residendist üksuste mittetoodetud mittefinantsvara soetuste ja realiseerimise vahe (0), vt lahter (7,7), ja sama mitteresidendist üksuste kohta (0), vt lahter (7,17), ning säästmisest ja kapitalisiiretest tingitud muutused varas (833), vt lahter (7,12). Siit saame kogusumma, mida residentidel on võimalik kasutada vara soetamiseks. Soetamist on näida- tud kahes osas: esiteks, selle konto veerus on näidatud mittefinantsvara soetamist ning järgmise konto veerus finantsvara soetamist (kaasa arvatud välismaine finantsvara) Seega sisaldab selle konto veerg kapitali kogumahutuse (lahter 1,7), eespool kirjeldatud diagonaalil asuva näitaja (7,7), säästmisest ja kapitalisiiretest tingitud muutused kohustustes (603), vt lahter (12,7), ja tasakaalustav kirje kogumajanduse neto laenuandmine (38). Viimane on paigutatud järgmisele, finantstehingute kontole. 8. 117. Konto 8, finantsvara, algab neto laenuandmisega kogumajanduses (lahter 8,7), millele lisanduvad residendist sektorite vahelised finantstehin- gud (553) diagonaalil ja samuti väliskohustuste võtmine, neto (50), vt lahter (8,18). Veerg sisaldab diagonaalil esitatud näitajat ja välismaise finantsvara netosoetusi (88), lahtris (18,8). Kuna väliskohustuste netovõtmine pluss kogumajanduse neto laenuandmine võrdub teatavasti välise finantsvara netosoetustega, siis on ka selle konto puhul säilitatud tasakaal rea ja veeru summade vahel. 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 249 8. 118. Vara muude muutuste konto numbriga 9 kirjendab real muudest muutustest tingitud vara muutusi (379), vt lahter (9,12). Veerus on kirjenda- tud muudest muutustest tingitud muutused kohustustes (74), vt lahter (12,9), ja tasakaalustav kirje, milleks on muudest muutustest tingitud muutused omakapitalis (305), vt lahter (11,9). 8. 119. Viimased neli kontot kogumajanduse kohta on bilanss ja nendel kajastatakse muutuseid vastavates näitajates. Esiteks, algbilanss annab real vara algseisu (16714), vt lahter (10,12), ja veerus kohustuste algseisu (6298), vt lahter (12,10) ja algomakapitali (10416), vt lahter (13. 10). Tei- seks kirjeldatakse bilansi muutuste konto real nende muutuste mõlemat elementi, vt lahtrid (11,6) ja (11,9), ning veerus omakapital toimunud muutuseid omakapitalis, kokku (535), vt lahter (13,11). Edasi, lõppbilanss kirjendab real kohustuste algseisu (lahter 12,10), mõlemat kohustus- tes toimuvate muutuste elementi (lahtrid 12,7 ja 12,9), ning lõplikku omakapitali (10951), vt lahter (12,13). Nende elementide summa võrdub vara lõppseisuga, mis samuti on arvutatud selle konto veerus: vara algseis (lahter 10,12) pluss mõlemad varas toimunud muutuste elemendid, vt lahtrid (7,12) ja (9,12). Lõpuks, eraldi lisatud omakapitali konto annab algomakapitali (lahter 13,10) ja muutused omakapitalis, kokku (lah- ter 13,11) real ja lõpliku omakapitali veerus (lahter 12,13). 8. 120. Välismaailma jaoks kasutatakse samu kontosid, mida kogumajanduse jaoks, kuigi agregeerituna veidi erinevas vormis. Esiteks, kaupade ja tee- nuste välismajanduskonto esitab real kogumajanduse importi (lahter 14,1) ja veerus eksporti (lahter 1,14) ning tasakaalustavat kirjet (lahter 15,14), milleks on kaupade ja teenuste ekspordi ja impordi bilanss (–39). Olgu märgitud, et välismaailma kontode tasakaalustavad kirjed on antud välismaailma seisukohast lähtudes. Seega on nendest tuletatud koondnäitajaid kogumajanduse kohta vastupidise märgiga. 8. 121. Teiseks, esmaste tulude ja jooksvate siirete välismajanduskonto jäädvustab eelmise konto tasakaalustava kirje ja samuti välismaailmast tulevad ja sinna minevad esmased tulud, jooksvad siirded ja kodumajapidamiste pensionifondide eraldiste netoväärtuse muutuse korrigeerimise. Neid näitajaid käsitleti juba eespool. Siit saadakse jooksev välismajandusbilanss (-41), mida on näidatud lahtris (16,15). 8. 122. Kolmandaks, välismaailma kapitalikonto on samuti jaotatud kaheks allkontoks: üks kirjeldab jooksvat välismajandusbilanssi, mõlemasuunalisi kapitalisiirdeid välismaailmaga ning tasakaalustavat kirjet, milleks on jooksvast välismajandusbilansist ja kapitalisiiretest tingitud muutused rahvusvahelises netoinvesteerimispositsioonis (–38), vt lahter (21,16); teine allkonto kirjeldab muutusi varas tingituna jooksvast välisbilansist ja kapitalisiiretest (50), vt lahter (17,22), mitteresidendist üksuste mittetoodetud mittefinantsvara soetamise ja realiseerimise vahet, vt lahter (7,17), jooksvast välismajandusbilansist ja kapitalisiiretest tingitud muutusi väliskohustustes (88), vt lahter (22,17), ning tasakaalustavat kirjet, milleks on järgmisse kontosse ülekanduv välismaailma neto laenuvõtmine (–38), vt lahter (18,17). 8. 123. Neljandaks, välismaailma finantskonto annab real välise finantsvara netosoetused (lahter 18,8) ja välismaailma neto laenuvõtmise (lahter 18,17) ning veerus väliskohustuste netovõtmise (lahter 8,18). Viiendaks, vara muude muutuste konto esitab real vastavad muutused varas (7), vt lahter (19,22), ja veerus vastavad muutused kohustustes (3), vt lahter (22,19), ning samuti tasakaalustava kirje, milleks on muudest muutus- test tingitud muutused rahvusvahelises neto investeerimispositsioonis (4), vt lahter (21,19). 8. 124. Lõpuks, välismaailma bilanss on analoogiline vastava kogumajanduse bilansiga. Eespool nimetamata elemendid on järgmised: välisvara algseis (573), vt lahter (20,22); väliskohustuste algseis (297), vt lahter (22,20); välismaailma algne rahvusvaheline neto investeerimispositsioon kogu- majanduse suhtes (276), vt lahter (23,20); kokku muutused välismaailma rahvusvahelises neto investeerimispositsioonis (–34), vt lahter (23,21); ja välismaailma lõplik rahvusvaheline investeerimispositsioon kogumajanduse suhtes (242), vt lahter (22,23). 8. 125. Järgmise sammuna võib selle vähendatud formaadiga maatriksi disagregeerida näitamaks kontode täielikku kogumit, k. a detailid tehingute sooritajate ja tehinguliikide kohta. Siiski realiseerub maatriksarvestuse potentsiaal täielikult eelkõige juhul, kui kõiki kontosid ei 250 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd detailiseerita samal viisil, vaid selle asemel valitakse iga konto jaoks kõige kasulikum rühmitusviis. Seda probleemi käsitletakse pikemalt järgmises allosas. ARVESTUSMAATRIKSI OMADUSED 8. 126. Iga sissekannet agregeeritud maatriksisse, nagu seda on tabel 8. 19, tuleb käsitleda kui allmaatriksi üldist kokkuvõtet, kus on esitatud vaadelda- vate tehingute jada alustavad ja lõpetavad tehingute sooritajad. Kontode maatriksesituse väga kasulikuks omaduseks on see, et erinevat tüüpi tehingute sooritajad ja nende rühmad on iga konto jaoks võimalik valida sellisel viisil, et säilub kogu arvestussüsteemi järjepidevus ja integree- ritus. See tähendab, et tegevusi ja sektoreid on võimalik rühmitada erinevalt valides iga konto puhul üksused ja nende rühmitamisviisi, mis on kõige sobivam uuritavate majandustegevuse voogude puhul. 8. 127. Põhimõtteliselt võib iga konto osadeks jagada kahel üsna erineval viisil: rühmitades kogumajanduse üksuste kaupa või jagades kontol esitatud tehingud erinevate allkontode vahel. Näiteks võib kogumajanduse jaotamine esimese viie konto kaudu toimuda järgmiselt: a) kaupade ja teenuste kontol eristatakse tooteid ning rühmitatakse need tooterühmade kaupa; b) tootmiskontol eristatakse kohalikke tegevusalaüksuseid ning rühmitatakse need majandusharude kaupa; c) tulu esmase ja teisese jaotamise ning tulu kasutamise kontol eristatakse institutsionaalseid üksuseid ja rühmitatakse need institutsionaal- sete (all)sektorite kaupa. 8. 128. Nendest alljaotustest tuleneb kaks olulist järeldust. Esiteks, iga nendes kontodes omaette lahtrina esitatud tehingute rühma jaoks on selge, mida ükskõik milline tasu maksvate üksuste rühm on vahetanud ükskõik millise tasu saavate üksuste rühmaga. Teiseks, erinevate majanduste- gevust kirjeldavate voogude vastastikused seosed tuuakse esile detailsete kattuvate klassifikaatoritega. Eelmises lõigus kirjeldatud näites on lihtne tuluringlus esitatud vahetasemel (mesotasandil) järgmiste seoste kaupa: a) allmaatriks (3,2) näitab, milline institutsionaalne allsektor saab millistest majandusharudest netolisandväärtust; b) allmaatriksid (4,3) ja (5,4) näitavad, millised institutsionaalsed allsektorid saavad millistest allsektoritest esmase ja kasutatava tulu (loomuli- kult võib tulu jaotamise ja tulu kasutamise kontodel rakendada erinevaid klassifikaatoreid ning need allmaatriksid ei paikne diagonaalil); c) allmaatriks (1,5) näitab, millist toodete rühma milline institutsionaalne allsektor tarbib; d) allmaatriks (2,1) näitab, millist toodete rühma milline majandusharu valmistab. 8. 129. Niisuguse maatriksi koostamisel on sobiv alustada sellise arvestusstruktuuri loomisest, mis on vastavuses kavandatud rakendustega. Järgnevalt valitakse iga konto jaoks kõige sobivamad üksused ja nende rühmitamise viisid. Tegelikult on need kaks sammu omavahel seotud. Oletame näiteks, et tehingute liigi kohta on teada ainult tehingu sooritajate saadavate ja tasutavate maksete summad (allmaatriksi rea ja veeru sum- mad), kuid mitte see, kes kellele tasus (allmaatriksi sisemine struktuur). Seda probleemi saab lahendada tingliku konto sisseviimisega. 8. 130. Kontode maatriksesituse üldised omadused on järgmised: a) detailne maatriksesitus on sobiv maatriksalgebrat kasutava matemaatilise lähenemise jaoks; sellest võib samuti kasu olla kontode tasakaa- lustamisel; b) detailne maatriks esitab tasu maksvate ja saavate üksuste vastastikku seotud tehingud samaaegsetena. Seetõttu on see sobivaks vormiks majandustegevust kirjeldavate voogude vastastikuse seotuse esile toomiseks kesktasemel. Maatriks sisaldab neid voogusid, millega on seo- 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 251 tud kahte erinevat tüüpi üksused (st erinevate kaupade ja teenuste rühmade lõpptarbimiskulutused teatud arvu kodumajapidamiste allsek- torite lõikes); c) kontode hulga kirjeldamiseks, mida kasutatakse tehingute jaotamiseks makseid tasuvate ja saavate üksuste vahel, on maatriksesitus kokku- võtlikum kui teised meetodid. 8. 131. Kogumajanduse agregeeritud maatriksit saab kasutada järgnevate detailsemate tabelitega võrdlemiseks. Niipea kui lugejat on tutvustatud süsteemi osade detailse esitusega (pakkumise ja kasutamise tabelid, sektoriaalne arvepidamine jne), on süsteemi koodi kaudu kohe selged ka detailsete allmaatriksite ja agregeeritud maatriksi suhted. Maatriksvorm on eriti kasulik siis kui kõigi kontode puhul pole võimalik või soovitav rakendada ühtse detailiseeritusega rühmitamist. 8. 132. Maatriksesitus on sobiv vahend uurimaks süsteemi paindlikkust. Näiteks on võimalik edasi arendada vastastikuseid seoseid süsteemi sotsiaalse ja majandusliku osa vahel ning välja jõuda Sotsiaalse Arvepidamise Maatriksini (SAM). SAMi ülesehitust on kirjeldatud ja näitlikustatud selle peatüki järgmises osas. VÄHENDATUD FORMAADIGA MAATRIKSI KOHANDAMINE ERINEVAT TÜÜPI ANALÜÜSIKS 8. 133. Pakkumise ja kasutamise tabelid võimaldavad ridade ja veergude rühmitamist analüüsitava majandusprotsessi, toodete tootmise ja kasutamise, kirjeldamiseks sobivaimal viisil. Siiski ei hõlma need maatriksid seoseid lisandväärtuse ja lõppkulutuse vahel. Laiendades pakkumise ja kasuta- mise tabelit või sisend-väljund tabelit näitamaks tulu täielikku ringlust vahetasemel, jõuamegi Sotsiaalse Arvepidamise Maatriksi (SAM) võima- luste juurde. 8. 134. SAM on defineeritud siin järgmiselt: see on ESA kontode esitamine maatriksis, mis arendab edasi seoseid pakkumise ja kasutamise tabelite ning sektoriaalse arvepidamise vahel. SAM-s keskendutakse tavaliselt inimeste rollile majanduses, mida muuhulgas peegeldab kodumajapida- mise sektori täiendav liigendamine ja tööjõuturgu puudutavate üksikasjade disagregeeritud esitus (st erinevate töötajate rühmade esiletoo- mine). 8. 135. Tähtsaks sotsiaalseks probleemiks on tööhõive ja töötuse tase ning struktuur. SAM annab selle probleemi kohta täiendavat informatsiooni jao- tades töötajatele makstava hüvitise erinevat liiki hõivatud isikute vahel. See jaotamine puudutab nii töötajate rakendamist majandusharuti, mida on näidatud pakkumise ja kasutamise tabelites, kui ka tööjõu pakkumist sotsiaal-majanduslike allrühmade poolt, mida on näidatud kodumajapidamiste esmase tulu jaotamise kontol. See tähendab, et maatriks ei kirjelda ainult erinevat tüüpi tooterühmade pakkumist ja kasu- tamist, vaid ka erinevat tüüpi tööjõuteenuste pakkumist ja kasutamist. 8. 136. Töötajate ja mittepalgaliste isikute rühmitamine võib põhineda tausta kirjeldavate ja (põhilise) töökohaga seotud tunnuste kombinatsioonil. Nendeks võivad olla sugu, haridustase, vanus ja elukoht, üheltpoolt, ning elukutse, töölepingu tüüp (täis- või osaajaga, alaline või ajutine) ja piirkond ning tööhõive allsektor, teiseltpoolt. Lisaks tuleb arvesse võtta ka asjaolu, et suhteliste palkade muutumises on grupisisesed variat- sioonid väiksemad kui gruppidevahelised. Tööhõive klassifitseerimine majandusharude lõikes on vähem tähtis, kuna seda on juba näidatud SAMis lisandväärtuse jaotumist kirjeldava klassifikaatori abil. 8. 137. Nii mitteresidendist ettevõtetes töötavad residendist isikud kui residendist ettevõtetes töötavad mitteresidendid ja ajutiselt välismaal töötavad isikud tuleb kõrvale jätta. Sel viisil saab hinnata tööhõivet loendades (riigis) hõivatud töötajaid. Ilmselt sisalduvad sel viisil saadud tööhõives ka mittepalgalised töötajad, kelle tööpanus ja saadud tulu tuleks SAMis eraldada muust netosegatulust. 252 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 253 Kontod 0. Kaubad ja tee- nused I. Tootmine II. 1 Tulude esmane jaotamine II. 2/3 Mitterahalise tulu teisene (ümber)jaota- mine II. 4 (Korrigeeritud) kasutatava tulu kasutamine I-IV KOGUMAJANDUS III. 1. 1 Säästmine ja kapitalisiirded III. 1. 2 Mittefinants- vara soetused III. 2 Finantskonto III. 3 Vara muud muutused IV. 1 Algbilanss IV. 2 Bilansimuutu- sed IV. 3 Lõppbilanss Netoväärtus V. 1 Kaupade ja tee- nuste eksport ja import V. 2 Välismaailma esmased tulud ja jooksvad siirded V. VÄLISMAAILM V. 3. 1. 1 Säästmine ja kapitalisiirded V. 3. 1. 2 Mittefinants- vara soetused V. 3. 2 Finantskonto V. 3. 3 Vara muud muutused V. 4. 1 Algbilanss V. 4. 2 Bilansimuutu- sed V. 4. 3 Lõppbilanss Netoväärtus Kokku 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 Tabel 8. 19. — Kogumajanduse kontode täiskogumi ja tasakaalustavate kirjete maatriksesitus 0. Kaubad ja teenused 1 Kaubandusli- kud juurde- hindlused ja transpordimar- ginaalid Vahetarbimine Lõpptarbimine Kapitali kogu- mahutus 0 1 904 1 371 414 I. Tootmine 2 Toodang & Tootemaksud miinus -subsii- diumid 3 728 Sisemajanduse netoprodukt Omanditulu 1 602 341 Netorahvatulu Jooksvad siir- ded (1 315) 1 633 1 096 (Korrigeeritud) kasutatav neto- tulu Kodumajapida- miste pensio- nifondide eral- diste netoväär- tuse muutuse korrigeerimine 1 604 11 Netosääst Kapitalisiirded 233 61 Põhivara kulum 222 Mittetoodetud mittefinants- vara soetamine miinus reali- seerimine 0 Kogumajan- duse neto lae- nuandmine Finantsvara netosoetused (= Neto kohus- tuste võtmine) 38 553 K O G U M A J A N D U S II. 1 Tulude esmane jaotamine II. 2/3 Mitterahalise tulu teisene (ümber)jaotamine II. 4 (Korrigeeritud) kasutatava tulu kasutamine III. 1. 1 Säästmine ja kapitalisiirded III. 1. 2 Mittefinants- vara soetused 3 4 5 6 7 III. 2 Finantskonto 8 III. 3 Vara muud muutused 9 IV. 1 Algbilanss 10 IV. 2 Bilansimuutu- sed 11 IV. 3 Lõppbilanss 12 Netoväärtus 13 Säästmisest ja kapitalisiiretest tingitud muu- tused netoväär- tuses 230 Säästmisest ja kapitalisiiretest tingitud muu- tused kohus- tustes Muudest muu- tustest tingitud muutused netoväärtuses 305 Muudest muu- tustest tingitud muutused kohustustes Kohustuste algseis Netoväärtuse lõppseis 603 74 6 298 10 951 Netoväärtuse algseis Muutus oma- kapitalis, kokku 10 416 535 Kaupade ja teenuste eks- port 536 Esmane tulu välismaailmast 72 Jooksvad siir- ded välismaail- mast 10 Kodumajapida- miste pensio- nifondide eral- diste netoväär- tuse korrigeeri- mine välis- maailmast 0 Kapitalisiirded välismaailmast 1 Mittetoodetud mittefinants- vara soetamine miinus reali- seerimine 0 Väliskohus- tuste võtmine, neto 50 Säästmisest ja kapitalisiiretest tingitud muu- tused varas 833 Muudest muu- tustest tingitud vara muutused 379 Vara algseis 16 714 4 225 3 728 2 015 2 739 1 615 295 1 055 641 379 16 714 535 17 926 10 951 254 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 255 Kontod 0. Kaubad ja tee- nused I. Tootmine II. 1 Tulude esmane jaotamine II. 2/3 Mitterahalise tulu teisene (ümber)jaota- mine II. 4 (Korrigeeritud) kasutatava tulu kasutamine I-IV KOGUMAJANDUS III. 1. 1 Säästmine ja kapitalisiirded III. 1. 2 Mittefinants- vara soetused III. 2 Finantskonto III. 3 Vara muud muutused IV. 1 Algbilanss IV. 2 Bilansimuutu- sed IV. 3 Lõppbilanss Netoväärtus V. 1 Kaupade ja tee- nuste eksport ja import V. 2 Välismaailma esmased tulud ja jooksvad siirded V. VÄLISMAAILM V. 3. 1. 1 Säästmine ja kapitalisiirded V. 3. 1. 2 Mittefinants- vara soetused V. 3. 2 Finantskonto V. 3. 3 Vara muud muutused V. 4. 1 Algbilanss V. 4. 2 Bilansimuutu- sed V. 4. 3 Lõppbilanss Netoväärtus Kokku 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 Tabel 8. 19. — Kogumajanduse kontode täiskogumi ja tasakaalustavate kirjete maatriksesitus (jätk) Esmane tulu välismaailma Jooksvad siir- ded välismaail- male Kodumajapida- miste pensio- nifondide eral- diste netoväär- tuse korrigeeri- mine välis- maailma 41 39 0 Kapitalisiirded välismaailmale 4 Välisfinants- vara netosoe- tused 88 V. 1 Kaupade ja tee- nuste eksport ja import 14 Kaupade ja teenuste imp- ort 497 V. 2 Välismaailma esmased tulud ja jooksvad siirded 15 V. 3. 1. 1 Säästmine ja kapitalisiirded 16 V. 3. 1. 2 Mittefinants- vara soetused 17 V Ä L I S M A A I L M V. 3. 2 Finantskonto 18 V. 3. 3 Vara muud muutused 19 V. 4. 1 Algbilanss 20 V. 4. 2 Bilansimuutu- sed 21 V. 4. 3 Lõppbilanss 22 Netoväärtus 23 Kaupade ja teenuste eks- pordi ja impordi bilanss – 39 Jooksev välis- majandusbi- lanss 41 Välismaailma neto laenuvõt- mine – 38 Jooksvast välis- majandusbilan- sist ja kapitali- siiretest tingi- tud muutused väliskohustus- tes 88 Jooksvast bilansist ja kapitalisiiretest tingitud muu- tused rahvus- vahelises investeerimis- positsioonis – 38 Kokku 4 225 3 728 2 015 2 739 1 615 295 1 055 641 379 16 714 535 17 926 10 951 497 41 – 37 50 50 497 41 – 37 50 50 7 573 – 34 Välisvara muu- tused tingituna jooksvast välis- bilansist ja kapitalisiiretest 50 Välisvara muu- tused tingituna muudest muu- tustest 7 Välisvara alg- seis 573 Rahvusvahelise investeerimis- positsiooni lõppseis 242 630 630 242 242 Muudest muu- tustest tingitud muutused rah- vusvahelises investeerimis- positsioonis 4 Muudest muu- tustest tingitud muutused väliskohustus- tes Väliskohus- tuste algseis 3 7 297 Rahvusvahelise investeerimis- positsiooni algseis Muutused rah- vusvahelises investeerimis- positsioonis, kokku 276 573 – 34 – 34 256 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd 8. 138. Eriti oluline on, et võrreldes (1) kõigi hõivatud isikute poolt saadud tulu, nagu seda on kirjeldatud SAMis, (2) jagades selle tulu töötatud tun- dide summaks ning keskmiseks tunnitasuks, (3) võttes arvesse potentsiaalset tööjõupakkumist isikutüüpide ja kodumajapidamise rühmade lõikes (väljendatuna täistööaja ekvivalendis) saame detailset teavet töötuse struktuuri kohta ning agregeeritud näitaja (töötus täistööaja ekviva- lendis), mis on nii numbriliselt kui sisuliselt kooskõlas teiste makroökonoomiliste näitajatega. Seda näitajat on võimalik tuletada samuti SAMst. Edasi, võrreldes hõivatute arvu (va välismaalased) potentsiaalse tööjõuga, on võimalik iseloomustada töötust. 8. 139. Siin on nähtavasti otstarbekas kirjeldada SAMi näidet. Tabel 8. 20 annab SAMi, kus on kirjeldatud kõik süsteemis eristatavad tehingud (st kõik vood, v. a vara muud muutused). Peamine uudsus seisneb siin tulude moodustamise kontole antud uues tähenduses, mille otstarve on seose loo- mine detailse tööjõuturu analüüsi ja rahvamajanduse arvepidamise vahel. Siin näidatud agregeeritud SAM on antud summaarse tabelina, millele võib viidata detailsemates tabelites. Iga konto puhul on rea ja veeru päises sulgudes näidatud võimalikud klassifikaatori tüübid. 8. 140. Kontode kogum on selles maatriksis sama, mis tabelis 8. 19. Selle maatriksi teisendamine siin esitatud agregeeritud SAMiks tähendab, et: a) lahutada tuleb vara muude muutuste konto, algbilanss, muutused bilansis, lõppbilanss ja omakapitali nii kogumajanduse kui ka välis- maailma kohta ning samuti tuleb lahutada välismaailma finantskonto; b) allosadeks tuleb jaotada tulude esmase jaotamise konto ja teine kapitali allkonto; c) tuleb ühendada mõlemad kapitali allkontod (jättes välja kapitalimahutuse põhivarasse) ning samuti kaupade ja teenuste välismajanduskonto esmaste tulude ja jooksvate siirete välismajanduskontoga. 8. 141. Tabeli 8. 20 kaks esimest rida ja veergu sisaldavad agregeeritud versiooni pakkumise ja kasutamise tabelist, mis siin on otseselt seotud teiste süsteemi kontodega. Silmas tuleb pidada seda, et pakkumise tabeli read ja veerud (lahter II,I) on ümber paigutatud. 8. 142. Kolmas konto kirjendab tulude moodustamist ning sellel on samuti tähtis osa. Sellel kontol kasutatakse rühmitamist peamiste esmase tulu liik- ide lõikes: (1) hüvitised erinevatele töötajate rühmadele, (2) muud tootmismaksud miinus -subsiidiumid, (3) neto tegevuse ülejääk, (4) netosega- tulu. 8. 143. Sellel kontol leiavad aset tehingud kahte erinevat tüüpi üksuste vahel. Muuhulgas viidatakse siin töötajate hüvitistele, mida kirjendatakse tehin- guna (töö vastutasuks hüvitise eest) institutsionaalse üksuse (tööandja) ja isiku (töötaja) vahel. Selles SAMis käsitletakse hõivatud isikuid kui eraldi üksuseid, kes saavad töötajate hüvitisi tulude moodustamise kontol ja jaotavad selle tulu oma kodumajapidamisele esmase tulu jaotamise kontol. Need üksused klassifitseeritakse hõivatud (mittepalgaliste) isikute rühmadeks. Selline esitus aitab kaasa tööjõuturu analüüsi ja rahvama- jandusliku arvepidamise integreerimisele. 8. 144. (Jäägina leitud) segatulu ja tegevuse ülejääk jäävad seotuks tootmisüksusega, kuid tootmisüksuste klassifitseerimine ei pruugi olla sama, mis tootmiskonto korral. Tegelikult on institutsionaalsete allsektorite lõikes rühmitamine eriti olulise mõjuga tegevuse ülejäägile ja segatulule. See tähendab nende lisandväärtuse elementide kattuvat klassifitseerimist SAMis majandusharude ja institutsionaalsete allsektorite kaupa. 8. 145. Kuna tasakaalustav kirje lahtris (III,II) võrdub kogu sisemajanduse lisandväärtusega, hõlmavad esmase sisendi kategooriad kõiki residendist ette- võtetes hõivatud isikuid. Veerus III esitatud residendist ettevõtetes hõivatud mitteresidendist isikute hüvitised lähevad välismaailmale. Oluline rahvamajanduse tasakaalustav kirje saadakse alles kontol III kui mitteresidendist ettevõtetes hõivatud residendist isikute hüvitised lisatakse esmakordselt. Seda tehakse real III ja selleks otstarbeks võib olla loodud eraldi kategooria, mitteresidendist üksustes hõivatud residendist isikud. Täiendav kasu selle kategooria kasutusele võtmisest on seotud võimalusega saada üldkasutatavale definitsioonile vastav tööhõive näitaja. 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 257 8. 146. Tulemuseks on see, et tulude moodustamise konto lõpeb uue tasakaalustava kirjega (1 473), mis on netolisandväärtuse ja netorahvatulu vahel. See tasakaalustav kirje, mida nimetatakse moodustatud netotulu kokku alushindades, annab residendist institutsionaalsete üksuste poolt tootmi- ses hõivatuse tulemusena teenitud kogutulu. 8. 147. Detailse SAMi esmase tulu jaotamise konto esitab kodumajapidamiste töötasu kui ühe või mitme tööga hõivatud (mittepalgalise) kodumajapi- damise liikme panust. Muuhulgas on selle põhjal võimalik määrata, millises ulatuses sõltub iga kodumajapidamiste rühm erinevat tüüpi (tööga seotud) tuluallikast. Eespool toodut arvestamata on tehingute kategooriad tulu jaotamise ja kasutamise kontol samad, mis eelmises tabelis. 8. 148. Selle SAMi koostamisel on kapitali- ja finantskontod pandud kokku ning rühmitamist pole finantskontol tehtud mitte institutsionaalsete sekto- rite vaid finantsvara liikide kaupa. Tulemuseks on see, et SAMi disagregeerimisel saame institutsionaalsete allsektorite kaupa nii erineva finants- vara soetamise ja realiseerimise vahe, vt lahter (IX,VII); kui ka erinevat liiki kohustuste võtmise ja tagasimaksmise vahe, vt lahter (VII,IX). Need kaks tehingute liiki on olnud ühendatud siis kui tegemist on olnud välismaailmaga. Seetõttu on vaja tabelisse 8. 20 lülitada tasakaalustav kirje netolaenuandmine, sealjuures selle käsitlemine rahvamajanduse seisukohalt tingib vajaduse vastupidise märgi järele (lahter IX,XI). 8. 149. Suure osa omakapitali mahumuutustest moodustab tõenäoliselt põhivara suurenemine. Kui ollakse eriliselt huvitatud majanduse dünaamikast, on oluline näidata, millistes majandusharudes on tootmispotentsiaal laienenud. Seda saab teha SAMi konto kapitalimahutus põhivarasse abil (konto VIII). Detailsem tabel esitab: a) nimetatud konto ridadel, kes kuhu investeeris — lahter (VIII,VII); b) konto veergudel, millesse keegi kusagil investeeris — lahter (I,VIII). Antud juhul on investeerija institutsionaalne allsektor, investeerimise siht on majandusharu ja investeeriti toodete rühma. Selle kapitalimahutus põhivarasse konto abil näitab SAM vahetasemel kapitalimahutuse põhivarasse vahelisi seoseid institutsionaalsete sektorite lõikes nagu see on kapitalikontol, ning kapitalimahutust põhivarasse tootegrupiti, nagu see on pakkumise ja kasutamise tabelites. 8. 150. Tabeli 8. 21. otstarve on kirjeldada, mis tüüpi teavet on võimalik tuletada detailsemast SAMist. Selle peamised ülesanded on järgmised: a) tuluringlus, k. a tulu tööst mõningate töötajate kategooriate lõikes; see võimaldab detailsemalt analüüsida sidemeid majandusharude lisandväärtuse ja kodumajapidamise all-liikide esmase tulu vahel; b) vastastikune sõltuvus tulu jaotamise ja tootmise struktuuri vahel; muuhulgas on see seotud erinevate kodumajapidamiste all-liikide iseloo- mulike nõudlusmustritega; c) all-sektorite vahel jaotatud sääst, k. a kapitalimahutus põhivarasse jaotatuna investeerivate majandusharude vahel; see võimaldab detailse- malt analüüsida seoseid allsektorite vahelises kapitalimahutuses põhivarasse ja kapitalimahutust põhivarasse tooterühmade lõikes. Esituse huvides on igas kontos toodud rühmade arv hoitud minimaalsena. Ilmselt peab täismahulises SAMis olema igas kontos enam kategoo- riaid eraldi väljatoodud. 8. 151. Kuna SAM ühendab nii tulude ja kulutuste voogusid kui pakkumise ja kasutamise tabeleid vahetasemel, siis võib seda kasutada kui vormi suure hulga kontode arvestuseks. SAMi lähenemine on eriti kasulik kui tahetakse kooskõlastada detailset informatsiooni näiteks tootmise ja leibkonna eelarve uuringu ja majandusharude investeeringute uuringu põhiliste andmetega. Lisaks väliskaubanduse kohta tööjõu-uuringu, nõuab kontode viimine SAMi vormi maatriksalgebra rakendamist nende tasakaalustamiseks. 258 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd 8. 152. Suurema hulga põhiliste andmete ühildamine annab võimaluse arvukamate poliitikaga seotud probleemide seireks ja analüüsiks, kusjuures on võimalik arvesse võtta ka probleemide vastastikuseid seoseid. Kõige olulisem on, et tööhõive ja tulude jaotamise probleemide seotus enam makrotasemel asuvate eesmärkide nagu sisemajanduse netoprodukt, maksebilansi tasakaal, stabiilne hinnatase jne muutub SAMiga käsitleta- vaks. Lisaks pakub SAM raamistikku ja kooskõlas olevaid (baasaasta) andmeid majandust tervikuna hõlmavate (üldise tasakaalu) mudelite jaoks, mis kasutavad osalejate, nagu majandusharud, tööjõu tüübid ja kodumajapidamiste all-liigid, detailseid klassifikaatoreid. 8. 153. Tabelis 8. 22. esitatakse osa täismahulise SAMi teabest. Vaadeldakse netolisandväärtust kokku, st andes tabeli 8. 20. lahtri (3,2) koondnäitaja nagu läbi suurendusklaasi. Vastastikuse viitamise hõlbustamiseks pakkumise ja kasutamise tabelitega klassifitseeritakse majandusharusid ainult kooskõlas NACE versiooniga 1. Meeste ja naiste tulud tööst on jaotatud tegevusala kategooriate ja hõivatud töötajate elukoha järgi. Tegevuse netoülejääk on näidatud vastavalt ettevõtte (all)sektorile, kuhu vastav kohalik tegevusalaüksus kuulub ja neto segatulu vastavalt kodumajapida- mise ettevõtte asukohale. Selles näites sisaldab segatulu ikkagi veel mittepalgaliste töötajate arvestuslikku töötasu. On üsna iseenesestmõistetav, et selles tabelis esitatud numbrid annavad kokku liidetuna summad, mis on näidatud tabelites 8. 20 ja 8. 21. Näiteks netolisandväärtuste summa on paremas alumises nurgas. 8. 154. Niisuguse tabeli poolt võimaldatavad täiendavad andmed on järgmised: a) naistele makstava töötasu osa majandusharude ja piirkondade lõikes; b) naiste töötasu kontsentratsiooni määr teatud kutsealadel, majandusharudes ja piirkondades; c) d) e) töötasu koosseis kutsealade kaupa erinevates majandusharudes ja piirkondades mõlema soo lõikes; segatulu jaotus piirkondade ja majandusharude lõikes; avaliku sektori ettevõtete ja välismaiste ettevõtete osakaal iga majandusharu tegevuse ülejäägis. 8. 155. Selle tabeli detailne teave hüvitistest töötajatele on pärit tööjõustatistikast. Teabe integreerimine rahvamajanduse arvepidamise raamistikku parandab mõlema andmeallika usaldusväärsust. Töötasu, nagu see on esitatud antud tabelis, on võimalik lahti lüüa tööjõu tüübi ja majandusharu lõikes mahu- ja hinnaelementideks: vastavalt täistööaja ekvivalendiks ümberarvutatud tööhõiveks ja (kaalutud, täistööaja ekvivalendis) palgamääraks. Lisaks sellele sisaldab täismahuline SAM tabelit, mis näitab töötasu ja tööhõive jagunemist kodumajapidamiste rühmade kaupa. Samu tehinguid on võimalik näidata mittepalga- liste töötajate arvestusliku töötasu osas. Andmehulk, mis sisaldab mittepalgaliste töötajate arvestusliku töötasu hinnangut, samuti kogu töötasu jaotatuna mahu- ja hinnaelementideks, võimaldab saada detailseid andmeid tööhõive kohta. Nendest andmetest on suur kasu erinevat tüüpi analüüsis, mis on otseselt seotud kõigi oluliste makroökonoomiliste koondnäitajatega, k. a tööhõive (st töötavate isikuühikute kogusumma) ja täistööajaga ekvivalentne tööhõive (st tööjõusisendi maht kokku). 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 259 M L I A A M S I L Ä V J S U D N A A M U G O K 7 1 / 6 1 = I X 5 1 / 4 1 = X 8 = X I b 7 = I I I V a 7 / 6 = I I V 5 = I V 4 = V b 3 = V I a 3 = I I I 2 = I I 1 = I U K K O K o t n o k i l a t i p a K o t n o k v e s k o o J o t n o k ) a r a v s t n a n i f ( - s t n a n i F 2. I I I - u g o k i l a t i p a K s u t u h a m e s s a r a v i h õ p ) d a l a s u v e g e t ( o t n o k i l a t i p a K - l a a n o i s t u t i t s n i ( l u u t i e n m a t u s a k ) d i r o t k e s d e s - l a a n o i s t u t i t s n i ( a v a t a t u s a K 4. I I ) d i r o t k e s d e s - i e t e d u u T l 2. I I i e n m a t o a j e n e s - l a a n o i s t u t i t s n i ( ) d i r o t k e s d e s e t s a m s E 1. I I e d u u t l - s n i ( i e n m a t o a j d e s l a a n o i s t u t i t ) d i r o t k e s e d u u T l. 1 1. I I i e n m a t s u d o o m - e s i s d e s a m s e ( ) d a i r o o g e t a k i d n i e n m t o o T. I ) d a l a s u v e g e t ( a j d a b u a K. 0 d e s u n e e t ) d e t o o t ( O T N O K ) s u t i s e e n i d ü ( l s k i r t a a M e s i m a d i p e v r A e s l a a i s t o S —. 0 2 8. l e b a T 5 2 2 4 6 3 5 6 7 3 8 3 1 7 3 1 4 0 9 1 0 - i d r o p s n a r t d i l a a n i g r a m t s a m l i a a m 3 1 0 2 6 6 1 4 3 3 7 4 1 3 3 1 5 9 5 3 5 7 4 1 6 e t a j a t ö ö T d e s i t i v ü h - l i a a m s i l ä v t s a m l u u t i d n a m O - s i m t o o t a j - i i m d u s k a m - i i s b u s - s u n - s i l ä v i d m u d i l u u t i d n a m O - A T S U D O O M d u s k a m e t o o T b 3 = V I e t s a m s E. 2 1. I I 9 6 4 1 - R Ä Ä V D N A S - S U L A ( S U T ) S E D A D N H I - I L O T E N 5 9 5 g 3 n a d o o T 2 = I I ) d a l a s u v e g e t ( i e n m t o o T. I a 3 = I I I e d u u T l. 1 1. I I - a t s u d o o m - a k i d n e s i s d e s - a m s e ( e n m i ) d a i r o o g e t - S U L A ( U L U T - O T E N D U T ) S E D A D N H I - b u s - s u n i i m i d m u d i i i s - a t o a j e d u u t l - i t s n i ( e n m i d e s l a a n o i s t u t ) d i r o t k e s K O G U M A J A N D U S a j e d a p u a K e t s u n e e t t r o p s k e s u t u h a m u g o k e s s a r a v i h õ p i l a t i p a K ) 1 ( e d u r a V s u t u u m - i b r a t p p õ L e n m i - i b r a t e h a V - i l s u d n a b u a K 1 = I a j d a b u a K. 0 e n m i - e d r u u j d u k a j l d e s u d n h i d e s u n e e t ) d e t o o t ( 260 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd M L I A A M S I L Ä V J S U D N A A M U G O K 7 1 / 6 1 = I X 5 1 / 4 1 = X 8 = X I b 7 = I I I V a 7 / 6 = I I V 5 = I V 4 = V b 3 = V I a 3 = I I I 2 = I I 1 = I U K K O K o t n o k i l a t i p a K o t n o k v e s k o o J o t n o k - s t n a n i F 2. I I I ) a r a v s t n a n i f ( - u g o k i l a t i p a K s u t u h a m e s s a r a v i h õ p ) d a l a s u v e g e t ( o t n o k i l a t i p a K - l a a n o i s t u t i t s n i ( l u u t i e n m a t u s a k ) d i r o t k e s d e s - l a a n o i s t u t i t s n i ( a v a t a t u s a K 4. I I ) d i r o t k e s d e s - i e t e d u u T l 2. I I i e n m a t o a j e n e s - l a a n o i s t u t i t s n i ( ) d i r o t k e s d e s e t s a m s E 1. I I e d u u t l - s n i ( i e n m a t o a j d e s l a a n o i s t u t i t ) d i r o t k e s e d u u T l. 1 1. I I i e n m a t s u d o o m - e s i s d e s a m s e ( ) d a i r o o g e t a k i d n i e n m t o o T. I ) d a l a s u v e g e t ( a j d a b u a K. 0 d e s u n e e t ) d e t o o t ( O T N O K 8 9 8 1 3 0 6 1 6 3 3 2 ) 2 ( - s i l ä v d e d t s a m l i a a m - r i i s i l a t i p a K i e n m t õ v - s u h o k o t e N e t s u t ) 2 ( d e d - r i i s i l a t i p a K T S Ä Ä S O T E N 5 1 6 1 0 1 1 4 0 6 1 9 3 7 2 0 1 - r i i s d a v s k o o J - s i l ä v d e d t s a m l i a a m - i p a j a m u d o K - n e p e t s i m a d i e d d n o f i n o i s e s u t r ä ä v o t e n e t s i d l a r e - i r e e g i r r o k - s i l ä v e n m i t s a m l i a a m - i p a j a m u d o K - n e p e t s i m a d i e d d n o f i n o i s e t s i d l a r e e s u t r ä ä v o t e n - r o k e s u t u u m e n m i i r e e g i r V A T A T U S A K U L U T O T E N 6 9 0 1 3 3 6 1 - r i i s d a v s k o o J - H A R O T E N d e d U L U T A V 3 0 6 8 3 – 1 4 6 6 7 3 A M L I A A M - E A L O T E N I E N M T Õ V U N - S I L Ä V 4 5 1 - o t e n i l a t i p a K e s s a r a v i h õ p s u t u h a m d e s u t e o s o t e n a r a v s t n a n i F 2 2 2 a r a v i h õ P m u u k l 4 = V - a t o a j e n e s i e t d e s l a a n o i s t u t - i t s n i ( e n m i e d u u T l 2. I I ) d i r o t k e s 5 = I V - a t u s a K 4. I I i e n m a t u s a k - o i s t u t i t s n i ( l u u t a v a t - o t k e s d e s l a a n ) d i r = I I V a 7 / 6 - i t s n i ( l a t i p a K d e s l a a n o i s t u t ) d i r o t k e s b 7 = I I I V s u t u h a m u g o k - a h s u d n a j a m ( e s s a r a v i h õ p i l a t i p a K ) d u r 8 = X I - s t n a n i F 2. I I I ) a r a v s t n a n i f ( o t n o k K O G U M A J A N D U S 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 261 M L I A A M S I L Ä V J S U D N A A M U G O K 7 1 / 6 1 = I X 5 1 / 4 1 = X 8 = X I b 7 = I I I V a 7 / 6 = I I V 5 = I V 4 = V b 3 = V I a 3 = I I I 2 = I I 1 = I U K K O K o t n o k i l a t i p a K o t n o k v e s k o o J o t n o k - s t n a n i F 2. I I I ) a r a v s t n a n i f ( - u g o k i l a t i p a K s u t u h a m e s s a r a v i h õ p ) d a l a s u v e g e t ( o t n o k i l a t i p a K - l a a n o i s t u t i t s n i ( l u u t i e n m a t u s a k ) d i r o t k e s d e s - l a a n o i s t u t i t s n i ( a v a t a t u s a K 4. I I ) d i r o t k e s d e s - i e t e d u u T l 2. I I i e n m a t o a j e n e s - l a a n o i s t u t i t s n i ( ) d i r o t k e s d e s e t s a m s E 1. I I e d u u t l - s n i ( i e n m a t o a j d e s l a a n o i s t u t i t ) d i r o t k e s e d u u T l. 1 1. I I i e n m a t s u d o o m - e s i s d e s a m s e ( ) d a i r o o g e t a k i d n i e n m t o o T. I ) d a l a s u v e g e t ( a j d a b u a K. 0 d e s u n e e t ) d e t o o t ( O T N O K 7 7 5 7 3 – V E S K O O J - A M S I L Ä V - I B S U D N A J S S N A L 7 3 – 1 4 – 7 7 5 3 0 6 6 7 3 4 8 9 8 - r i i s i l a t i p a K - s i l ä v d e d e l a m l i a a m 5 1 6 1 9 3 7 2 3 1 0 2 5 7 4 1 5 9 5 3 5 2 2 4 u k k o K = I X 7 1 / 6 1 o t n o k i l a t i p a K 0 9 3 9 3 2 7 9 4 - i p a j a m u d o K - n e p e t s i m a d i e d d n o f i n o i s e s u t r ä ä v o t e n e t s i d l a r e - i r e e g i r r o k - s i l ä v e n m i a m l i a a m - s i l ä v i d m u d i e l a m l i a a m - r i i s d a v s k o o J - s i l ä v d e d e l a m l i a a m l u u t i d n a m O - s i m t o o t a j - i i m d u s k a m - i i s b u s - s u n e t a j a t ö ö T d e s i t i v ü h - l i a a m s i l ä v e l a m - p m i e t s u n e e t 5 1 / 4 1 t r o a j e d a p u a K = X o t n o k v e s k o o J V Ä L I S M A A I L M e n m i i r e e s i l a e r s u n i i i m e n m a t e o s a r a v s t n a n i f e t t i m d u t e d o o t e t t i m d u t a v r a. e n m i i r e e s i l a e r s u n i i i m e n m a t e o s e t e m e s e s i r ä ä v d u t a v r a a s a a K a s a a K ) 1 ( ) 2 ( 262 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 263 Tabel 8. 21. — Sotsiaalse Arvepidamise Maatriks (üksikasjalisem näide) KONTO 0. Kaubad ja teenused KOGUMAJANDUS VÄLISMAAILM KOKKU I. Tootmine II. 1. 1 Tulude moodustamine II. 1. Esmaste tulude jaotamine II. 2. II. 2 Tulude teisene jaotamine II. 4. Kasutatava tulu kasutamine Kapitalikonto Kapitali põhivarasse kogumahutus III. 2 Finantskonto Jooksev- konto Kapita- likonto (tooted) (tegevusalad) (esmased sisendikategooriad) (institutsionaalsed sektorid) (institutsionaalsed sektorid) (institutsionaalsed sektorid) (institutsionaalsed sektorid) (tegevusalad) (finantsvara) Ia Ib Ic IIa IIb IIc IIIa IIIb IIIc IIId IIIe IIIf IIIg IVa IVb IVc IVd Va Vb Vc Vd VIa VIb VIc VId VIIa VIIb VIIc VIId VIIIa VIIIb VIIIc IXa IXb IXc X XI 0. Kaubad ja teenused Põllumajandus-, metsandus- ja kalandustooted (0) Maagid ja mineraalid, elektrienergia, töötleva tööstuse ja ehituse too- ted (1-5) (tooted) Teenused (6-9) I. Tootmine Põllumajandus, jahindus, metsandus ja kalandus (A-B) Mäetööstus, töötlev tööstus, energeetika ja ehitus (C-F) (tegevusalad) Teenused (G-P) II. 1. 1 Tulude moodus- tamine (esmased sise- ndikategooriad) Hüvitised töötajatele Sisemajandus Residendid, mehed Residendid, naised Mitteresidendid Residendid välismaal Muude tootemaksude ja -subsiidiumide vahe Tegevuse netoülejääk Segatulu, neto II. 1. 2 Esmaste tulude jaotamine (institutsio- naalsed sektorid) Kodumajapidamised, töötajad Kodumajapidamised, muud II. 2 Tulude teisene jaotamine (institutsionaalsed sektorid) Ettevõtted ja KTKTId Valitsemissektor Kodumajapidamised, töötajad Kodumajapidamised, muud Ettevõtted ja KTKTId Valitsemissektor II. 4 Kasutatava tulu kasutamine (institut- sionaalsed sektorid) Kodumajapidamised, töötajad Kodumajapidamised, muud Ettevõtted ja KTKTId Valitsemissektor Kapital (institutsionaalsed sektorid) Kodumajapidamised, töötajad Kodumajapidamised, muud Ettevõtted ja KTKTId Valitsemissektor Kapitali kogumahutus põhivarasse (majandusharud) Põllumajandus, jahindus, metsandus ja kalandus (A-B) Mäetööstus, töötlev tööstus, energeetika ja ehitus (C-F) Teenused (G-P) Sularaha ja hoiused Laenud Muu finantsvara III. 2 Finantskonto (finantsvara) Jooksevkonto Kapitalikonto K O G U M A J A N D U S V Ä L I S M A A I L M Ia Ib Ic IIa IIb IIc IIIa IIIb IIIc IIId IIIe IIIf IIIg IVa IVb IVc IVd Va Vb Vc Vd VIa VIb VIc VId VIIa VIIb VIIc VIId VIIIa VIIIb VIIIc IXa IXb IXc X XI 3 71 14 36 969 246 76 – 78 7 209 349 16 12 339 269 – – 2 3 208 152 13 357 – 2 – 1 4 – – 28 – – 3 – 2 9 – – – 109 233 23 – 2 87 2 – 2 112 – 11 – – – – 16 60 416 141 58 16 – – – 39 1 344 8 1 – 311 153 95 192 1 1 – 2 11 14 49 64 11 142 262 156 452 278 20 10 – – – – – – – – 6 – – – 2 111 20 11 92 119 – – 3 – 771 – – 28 – 577 15 52 174 23 11 24 11 – – – – – 94 58 59 191 320 134 646 499 56 23 16 37 107 197 92 12 92 352 – – – – 85 – – – – 75 2 9 – – 83 – – – – – 10 37 345 115 2 4 9 26 – – – 4 35 – – – – – – 130 2 – 28 95 94 1 4 175 74 – – – 1 – – 1 56 – 26 – – 4 4 – 4 14 12 5 82 – 16 4 – – 36 92 44 194 102 – 7 25 – – – 7 7 45 68 – – – 4 7 435 94 6 – 32 27 7 – – 4 6 – – – – 128 2 685 1 412 89 2 123 1 383 472 288 2 6 58 217 432 778 614 384 237 1 024 692 243 780 648 508 107 352 86 130 516 166 11 132 233 132 217 – – – 1 13 – 27 – 24 254 577 – 41 – 37 Kokku 128 2 685 1 412 89 2 123 1 383 472 288 2 6 58 217 432 778 614 384 237 1 024 692 243 780 648 508 107 352 86 130 516 166 11 132 233 132 217 254 577 – 37 264 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja Tabel 8. 22. — Allmaatriksi näide: netolisandväärtus (alushindades) Põllumajandus, jahindus ja metsa- majandus Kalandus Mäetööstus Töötlev tööstus TEGEVUSALAD Elektri-, gaasi-, ja veevarustus (NACEI järgi) Ehitus Hulgi- ja jaekau- bandus; mootor- sõidukite, moo- torrataste ja isi- klike tarbeese- mete ning kodu- masinate remont Hotellid ja resto- ranid Veondus, laondus, side Finantsvahendus Kinnisvara-, rendi- ja äritee- nindus Riigivalitsemine ja -kaitse; sotsiaal- kindlustus Haridus Tervishoid ja sot- siaaltöö Muud riigi-, sotsi- aal- ja isikutee- ninduse liigid Kaudselt mõõde- tavad finantsva- hendusteenused (Tabel 8. 20, lahter 3,2) Hüvitised töötajatele S I S E M A J A N D U S Residendid, mehed Põllumajanduse oskustöölised Oskus- ja käsitöölised Ametnikud, müügi- ja teenindustööta- jad Tippspetsialistid, juhid jne Residendid, naised Põllumajanduse oskustöölised Oskus- ja käsitöölised Ametnikud, müügi- ja teenindustööta- jad Tippspetsialistid, juhid jne Maa Linna Maa Linna Maa Linna Maa Linna Maa Linna Maa Linna Maa Linna Maa Linna Mitteresidendist töötajad Residendid mitteresidendist ettevõtetes Muude tootemaksude ja -subsiidiumide vahe Tegevuse netoü- lejääk IIIf1 Kodumaja- pidamised (omanik- kasutajate elamuma- jandus) KTKTId ja valitsemissektori juriidilise isiku õigusteta üksused Ettevõtted Avaliku sektori ettevõted Kodumaised eraettevõtted Välisettevõtted Segatulu, neto Allsumma kokku: Maa Linna Hüvitised töötajatele (residendist tootvate üksuste poolt makstavad) — Residendid, mehed — Residendid, naised — Mitteresidendid Segatulu ja tegevuse ülejääk — Tegevuse netoülejääk — Segatulu, neto Netolisandväärtus kokku IIIa1 IIIa2 IIIa3 IIIa4 IIIa5 IIIa6 IIIa7 IIIa8 IIIb1 IIIb2 IIIb3 IIIb4 IIIb5 IIIb6 IIIb7 IIIb8 IIIc IIId IIIe IIIf2 IIIf3 IIIf4 IIIf5 IIIg1 IIIg2 IIIa IIIb IIIc IIIf IIIg III IIa1 6,2 0,2 0,2 0,0 0,2 0,0 0,1 0,0 1,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,1 – 2,0 0,0 0,1 10,7 0,0 12,3 0,2 8,0 6,9 1,0 0,1 23,2 10,8 12,4 29,2 IIa2 0,5 0,2 0,0 0,0 0,0 0,1 0,0 0,0 0,1 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,1 0,0 0,0 0,0 0,2 0,0 1,4 0,2 1,0 0,8 0,1 0,1 1,8 0,2 1,6 2,8 IIb1 0,0 0,0 3,2 1,8 0,5 1,5 1,7 2,5 0,0 0,0 0,0 0,0 0,4 1,2 0,0 0,1 0,1 IIb2 0,0 0,0 21,1 105,3 5,9 35,6 17,7 47,7 0,0 0,0 5,7 13,6 5,6 49,6 1,3 7,3 0,9 – 2,0 41,1 0,0 2,7 0,4 1,4 0,0 0,0 13,0 11,1 1,7 0,1 4,5 4,5 0,0 15,5 0,0 8,0 13,0 6,0 65,4 161,6 317,3 233,3 83,1 0,9 254,0 27,0 227,0 612,4 IIb3 0,0 0,0 0,6 9,8 0,0 2,1 0,2 2,7 0,0 0,0 0,0 0,0 0,1 2,9 0,0 0,1 0,0 4,9 0,0 9,0 0,1 0,0 0,0 0,0 18,5 15,4 3,0 0,0 9,1 9,1 0,0 32,5 IIb4 0,0 0,0 12,4 27,4 0,9 3,7 2,6 4,4 0,0 0,0 0,0 0,1 1,3 4,6 0,1 0,3 0,2 5,0 0,0 1,1 21,9 0,4 9,4 25,6 58,0 51,4 6,4 0,2 58,4 23,4 35,0 121,4 IIc1 0,0 0,0 1,9 4,0 3,0 6,6 0,7 1,3 0,0 0,0 0,1 0,2 6,2 14,3 0,2 0,3 0,2 0,0 0,0 – 12,1 6,0 0,5 10,7 20,4 39,0 17,5 21,3 0,2 25,5 – 5,6 31,1 64,5 IIc2 0,0 0,0 0,1 0,4 0,2 0,5 0,2 0,4 0,0 0,0 0,1 0,2 0,6 2,5 0,0 0,1 0,0 0,0 60,0 0,0 0,1 2,7 0,3 0,5 4,3 5,3 1,8 3,5 0,0 8,0 3,1 4,9 13,3 IIc3 0,0 0,0 2,8 7,9 0,5 1,8 0,3 1,0 0,0 0,0 0,0 0,1 0,4 1,0 0,0 0,0 0,1 – 6,0 0,0 3,6 7,1 1,8 0,5 2,5 15,9 14,3 1,5 0,1 15,5 12,5 3,0 25,4 IIc4 0,0 0,0 0,6 1,5 3,7 6,9 1,8 5,6 0,0 0,0 0,1 0,3 1,6 8,8 1,0 3,6 0,0 8,3 0,0 1,5 14,8 2,2 3,0 2,0 35,5 20,1 15,4 0,0 23,5 18,5 5,0 67,3 IIc5 0,0 0,0 0,1 0,4 0,6 3,0 1,3 5,9 0,0 0,0 0,0 0,2 0,8 4,7 0,3 1,1 0,0 3,7 0,0 1,0 49,0 1,5 32,9 61,1 18,4 11,3 7,1 0,0 205,5 111,5 94,0 227,6 IIc6 0,1 0,1 0,2 0,9 1,5 5,8 2,7 10,6 0,0 0,0 0,1 0,3 1,8 9,0 0,9 4,8 0,3 1,0 0,0 0,0 0,0 39,1 21,9 16,9 0,3 0,0 0,0 0,0 IIc7 0,0 0,0 0,8 1,0 0,6 0,6 14,0 20,1 0,0 0,0 0,4 0,4 4,3 4,9 9,3 10,6 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 67,0 37,1 29,9 0,0 0,0 0,0 0,0 40,1 67,0 IIc8 0,0 0,0 0,2 0,8 0,0 0,4 1,0 4,1 0,0 0,0 0,2 0,8 0,6 2,0 2,4 9,8 0,0 0,0 60,0 0,0 6,2 1,3 0,0 3,4 7,6 22,3 6,5 15,8 0,0 18,5 7,5 11,0 40,8 IIc9 0,0 0,0 1,8 4,7 2,4 7,3 1,8 4,7 0,0 0,0 0,8 2,6 24,2 36,6 5,5 11,2 0,0 4,0 21,0 10,1 11,5 0,0 2,1 4,9 103,6 22,7 80,9 0,0 49,6 42,6 7,0 IIc10 – 5,0 – 35,0 – 8,0 – 48,0 – 48,0 157,2 – 48,0 1 468,9 265 Kokku II 6,8 0,5 46,0 165,9 20,0 75,9 46,1 111,0 1,1 0,0 7,5 18,8 47,8 142,1 21,0 49,3 2,0 58,0 21,0 26,3 103,7 6,1 141,6 290,4 761,8 472,2 287,6 2,0 649,1 217,1 432,0 266 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd 9. PEATÜKK SISEND-VÄLJUNDRAAMISTIK 9. 01. Sisend-väljundraamistik sisaldab kolme tüüpi tabeleid: a) pakkumise ja kasutamise tabelid; b) pakkumise ja kasutamise tabeleid sektoriaalse arvepidamisega ühendavad tabelid; c) sümmeetrilised sisend-väljundtabelid. 9. 02. Pakkumise ja kasutamise tabelid on majandusharude ning toodete kaupa moodustatud maatriksid, mis kirjeldavad detailselt kodumaiseid toot- misprotsesse ja rahvamajanduse tehinguid toodetega. Need tabelid näitavad: a) tootmiskulude struktuuri ja tootmisprotsessis moodustatud tulu; b) rahvamajanduses toodetud kaupade ja teenuste voogu; c) kaupade ja teenuste voogusid välismaailmaga. 9. 03. Pakkumise tabel näitab kaupade ja teenuste pakkumist toodete ja pakkujate lõikes, eristades kodumaiste harude toodangut ja importi. Lihtsus- tatud näide on tabelis 9. 1. Tabel 9. 1. — Pakkumise lihtsustatud tabel Pakkumine Majandusharud (1) Välismaailm (2) Kokku (3) Tooted (1) Toodang toodete ja majandusharude kaupa Import toodete kaupa Kogupakkumine toodete kaupa Kokku (2) Majandusharude toodang Import kokku Kogupakkumine 9. 04. Kasutamise tabel näitab kaupade ja teenuste kasutamist toodete ja kasutajate lõikes, st vahetarbimist (majandusharuti), lõpptarbimist, kapitali kogumahutust või eksporti. Veelgi enam, tabel näitab kogulisandväärtuse elemente, st hüvitisi töötajatele, muid tootmismakse miinus -subsii- diume, neto segatulu, tegevuse netoülejääki ja põhivara kulumit. Lihtsustatud näide on esitatud tabelis 9. 2. Tabel 9. 2 — Kasutamise lihtsustatud tabel Kasutamine Majandusharud Välismaailm Lõpptarbimine Kapitali kogumahutus (1) (2) (3) (4) Kokku (5) Tooted (1) Vahetarbimine too- dete ja majandusha- rude kaupa Eksport Lõpptarbimiskulutu- sed Kapitali kogumahutus Kogukasutamine toodete kaupa Lisandväärtuse ele- mendid (2) Lisandväärtus ele- mentide ja majandus- harude kaupa Kokku (3) Kogukulud majandus- harude kaupa 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 267 9. 05. Pakkumise ja kasutamise tabelites on kahte liiki samasusi, mis on seotud kaubaga (eeldusel, et pakkumise tabelis ja kasutamise tabelis esitatud kaubad on hinnatud samadel põhimõtetel, vt tabelid 9. 5 ja 9. 6): a) majandusharu samasus: Majandusharu toodang (väljund) = majandusharu kogukulud (sisend). Lihtsustatud pakkumise ja kasutamise tabe- lite tingimustel tähendab see, et reavektor lahtris (2,1) tabelis 9. 1 peab võrduma reavektoriga lahtris (3,1) tabelis 9. 2. Niisiis, iga majandusharu puhul: Toodang = vahetarbimine + lisandväärtus; b) toote samasus: Toote kogupakkumine = toote kogukasutamine. Lihtsustatud tabelite tingimustel tähendab see, et veeruvektor lahtris (1,3) tabelis 9. 1 peab võrduma veeruvektoriga lahtris (1,5) tabelis 9. 2. Niisiis, iga toote puhul: Toodang + import = vahetarbimine + eksport + lõpptarbimiskulutused + kapitali kogumahutus. Neid majandusharude ja toodete lõikes kehtivaid samasusi saab kasutada hinnangute järjekindluse ja täpsuse kontrollimiseks ning parandami- seks (vt lõik 9. 11). 9. 06. Pakkumise ja kasutamise tabelid on kesksed kõigi majandusharude lõikes moodustatud tabelite jaoks, st hõivet, kapitali kogumahutust põhiva- rasse ja kapitalivaru kirjeldavate tabelite jaoks. 9. 07. Pakkumise ja kasutamise tabelid sisaldavad järgmiste kontode kõiki voogusid: a) kaupade ja teenuste konto; b) tootmiskonto; c) tulude moodustamise konto. 9. 08. Pakkumise ja kasutamise tabeleid on võimalik ka ühendada ning ühes tabelis esitada. Seda saab teha lisades kasutamise tabelisse kaks rida ja veeru, toodangu ja impordi jaoks (vt tabel 9. 3). Olgu märgitud, et lõigus 9. 03 esitatud pakkumise tabeli read ja veerud on siin ümber paiguta- tud. Tabel 9. 3. — Kombineeritud pakkumise ja kasutamise lihtsustatud tabel Tooted Majandusharud Välismaailm Lõpptarbimine Kapitali kogumahutus Kokku (6) (4) (5) Lõpptarbimisku- lutused Kapitali koguma- hutus Kogukasutamine toodete kaupa — — Majandusharude toodang (3) — Tooted (1) (1) — (2) Vahetarbimine Eksport Majandusharud (2) Toodang — Lisandväärtuse ele- mendid Välismaailm Kokku (3) (4) (5) — Lisandväärtus Import — Kogupakkumine toodete kaupa Kogukulud majandusharude kaupa 9. 09. Sümmeetriline sisend-väljundtabel on toodete või majandusharude järgi koostatud maatriks, kus suure detailsusega kirjeldatakse kodumaiseid tootmisprotsesse ja rahvamajanduse tehinguid toodetega. Sümmeetrilises sisend-väljundtabelis paigutatakse nii pakkumine kui kasutamine ühte tabelisse. Ühendatud pakkumise ja kasutamise tabeli ning sümmeetrilise sisend-väljundtabeli vahel on üks oluline erinevus: kui esimeses luuakse statistiliste näitajate abil seosed toodete ja majandusharude vahel, siis teises luuakse seosed tootelt tootele ja majandusharust majan- dusharru. Seetõttu kasutatakse sümmeetrilises sisend-väljundtabelis nii ridade kui veergude jaoks kas ainult toodete või üksnes majandusha- rude kaupa rühmitamist (vt tabel 9. 4). 268 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd Tabel 9. 4. — Sümmeetriline lihtsustatud sisend-väljundtabel (toodete kaupa) Tooted (1) Välismaailm Lõpptarbimiskulutused Kapitali kogumahutus (3) (4) Kokku (5) Tooted (1) Vahetarbimine Eksport Lisandväärtuse ele- mendid (2) Lisandväärtus Välismaailm Kokku (3) (3) Import Kogupakkumine too- dete kaupa (2) — — — Lõpptarbimiskulutu- sed Kapitali kogumahutus Kogukasutamine toodete kaupa — — — — — — — — Kogupakkumine = Kasutamine kokku 9. 10. Suurem osa tootjaüksustest saadud statistilist informatsiooni kirjeldab nende poolt valmistatud / müüdud tooteid ja tavaliselt on informatsioon ostetud / kasutatud toodete kohta väiksema detailsusega. Pakkumise ja kasutamise tabelite vorm on kohandatud seda tüüpi statistikaga (st majandusharu on seotud tootega). Vastupidiselt sellele pole toodete või majandusharude järgi teave, mida vajatakse sümmeetrilistes sisend- väljundtabelites, sageli kättesaadav. Näiteks annavad majandusharude kohta tehtud vaatlused tavaliselt teavet kasutatud ja valmistatud toodete kohta. Samal ajal ei ole iga valmistatud toote kogukulude kohta teavet kasutatud toodete ja lisandväärtuse elementide lõikes. Ideaalsel juhul võib ettevõtte juhtkond näidata kõiki kulutusi jaotatuna erinevat liiki toodangule ja, paralleelselt, anda teavet vahetarbimise kohta tooteliikide kaupa. Praktiliselt on pakkumise ja kasutamise tabeli kujul esitatud informatsioon tegelikuks lähtekohaks analüütiliste sümmeetriliste sisend- väljundtabelite koostamisel. Pakkumise ja kasutamise tabelites toodete ja majandusharude järgi esitatud teave on teisaldatav toodete ja majan- dusharude järgi statistikale lisades täiendavat informatsiooni kogukulude struktuuri kohta või eeldades toote või majandusharu kogukulude muutumatut struktuuri (vt lõigud 9. 54-9. 60). 9. 11. Pakkumise ja kasutamise tabelitel on nii statistilised kui analüütilised ülesanded. Olulised statistilised ülesanded on: a) puuduste ja mitteühilduvuse leidmine baasandmeallikates; b) indeksite kaalumine ja arvutamine, hinna- ning mahunäitajate väärtuse leidmine; c) muutuja väärtuse määramine jääkliikmena (muutuja väärtuse leidmine sel teel, et kõigepealt mõõdetakse kõigi teiste samasusvõrrandis olevate muutujate väärtused ja nende kaudu määratakse jääkliikme väärtus), s. o teatud eriliste toodete tootmise või lõpptarbimise kohta; d) pakkumise ja kasutamise tabelite andmete ning tuletatud andmete (tootmiskontolt) kooskõla, usaldusväärsuse ja täielikkuse kontrollimine ning parandamine. Selleks ei saa tasakaalustamise protsess piirduda jooksevhindades esitatud pakkumise ja kasutamise tabelitega: 1) koostades pakkumise ja kasutamise tabeleid jooksev- ja püsivhindades kaheks ja rohkemaks aastaks saab samaaegselt tasakaalustada koguste, väärtuste ja hindade muutuste hinnanguid. Võrreldes ainult üheks aastaks koostatud integreeritud pakkumise ja kasutamise tabelitega avaldub just selles integreeritud raamistiku kasutamise efektiivsus; 2) seoseid sektoriaalse arvepidamisega näitavate tabelite abil saab nendest kontodest pärit teavet kasutades teha otseseid võrdlusi, st saab kasutada andmeid tulude jaotamise, säästmise ja netolaenuandmise (arvutades selle finantstehingute põhjal) kohta. Sellega tagatakse vähemalt, peale tasakaalustamise protsessi, kooskõla pakkumise ja kasutamise tabelite ning sektoriaalse arvepidamise vahel; 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 269 3) sisend-väljundtabelite tuletamine pakkumise ja kasutamise tabelitest võib välja tuua viimastes esinevat kooskõlastamatust ja muid puuduseid. Nimetatud protseduuriga kaasneb seega ka tagasiside sisend-väljundtabelitest pakkumise ja kasutamise tabelitesse; e) numbrite saamine perioodide kohta, mille osas teave on vähem usaldusväärne. Näiteks kui mingi aasta numbrilisi väärtusi saadakse hin- nangutena mingi baasaasta detailsete pakkumise ja kasutamise näitajate põhjal või kui kvartaalseid hinnanguid arvutatakse aasta kohta koostatud pakkumise ja kasutamise tabelite põhjal. 9. 12. Pakkumise ja kasutamise tabelid ning sümmeetrilised sisend-väljundtabelid annavad detailse pildi kaupade, teenuste ning tööjõu pakkumise ja kasutamise elementidest ning esmasest tulust. Need tabelid ja nende andmete põhjal tuletatud suhtarvud, näiteks tootlikkus, on olulised majan- dusanalüüsis. 9. 13. Pakkumise ja kasutamise tabeleid ning sümmeetrilisi sisend-väljundtabeleid saab samuti kasutada majandusanalüüsi vahenditena. Üks või teine tabel on eelistatud erinevatel juhtudel. Otseste või kaudsete mõjude arvutamiseks tuleb pakkumise ja kasutamise tabeleid täiendada kas spetsii- filiste eelduste või täiendava statistikaga. Kõige kriitilisemad on täiendavad eeldused või täiendavate andmete vajadus edasi kanduvate mõjude arvutamisel. Tegelikult ulatuvad nõuded edasi kanduvate mõjude arvutamisel pakkumise ja kasutamise tabeli põhjal selleni, et tuleb koostada sümmeetriline sisend-väljundtabel. Seetõttu on selliste mõjude arvutamisel eelistatud vahendiks sümmeetriline sisend-väljundtabel. Siiski on otseste ja esmastaseme mõjude arvutamisel üldiselt eelistatud valitud hulga eelduste või statistikaga täiendatud pakkumise ja kasutamise tabe- lid, sest: a) arvutamine sõltub vähem eeldustest; b) pakkumise ja kasutamise tabel annab detailsemat teavet kui sümmeetriline sisend-väljundtabel; c) pakkumise ja kasutamise tabelite teavet on parem seostada teist tüüpi statistiliste andmetega. Need omadused on kasulikud siis kui pakkumise ja kasutamise tabeleid ühildatakse makroökonoomilise mudeliga: mudeli tulemused on lähe- dasemad tegelikele statistilistele näitajatele, võimalik on näidata suurt hulka detaile ning tulemusi on võimalik seostada valdkondadega, mille kohta saab kasutada teisi andmeid, näiteks tööturg või keskkond. 9. 14. Pakkumise ja kasutamise tabeleid ning sümmeetrilisi sisend-väljundtabeleid saab kasutada selleks, et arvutada: a) hindades või maksumäärades toimunud muutuste mõju pakkumise või kasutamise väärtusele; b) mahtude muutuste mõju pakkumise või kasutamise väärtusele; c) pakkumise hindades toimunud muutuste mõju kasutamise hindadele; d) kasutamise mahus toimunud muutuste mõju pakkumise mahule; e) pakkumise mahus toimunud muutuste mõju kasutamise mahule. Arvutused võivad näidata nii kaudseid kui otseseid mõjusid. Näiteks mõjutab järsk energiahindade tõus mitte ainult intensiivselt energiat kasu- tavaid majandusharusid, vaid ka neid majandusharusid, kus kasutatakse energiamahukat toodangut. Mõningate eelduste toetusel võib hinnan- guid nende kaudsete mõjude kohta tuletada pakkumise ja kasutamise ning sümmeetrilisest sisend-väljundtabelist. Üldiste eelduste näited on järgmised: a) konstantne kulude struktuur väärtuselises väljenduses; b) konstantne toodangu väärtuse koosseis majandusharude ja toodete lõikes; c) kodumajapidamiste lõpptarbimiskulutuse väärtuse konstantne koosseis toodete lõikes. Need eeldused on üsna ranged, kuna see tähendab suhteliste hindade muutumatust, tootmisprotsessi jäämist tehniliselt samaks ja asenduse puudumist kodumajapidamiste lõpptarbimiskulutuste erinevate liikide vahel. Siiski on neid üldiseid eelduseid võimalik modifitseerida lubades kõigepealt muutusi suhtelistes hindades, st Leontiefi hinnamudelit. Samuti võib kasutada ökonomeetriliselt või muul viisil saadud hinnanguid suhtelistes hindades ja teistes parameetrites toimunud muutuste mõju ülekandumise kohta tehnika kasutamist iseloomustavatele koefitsienti- dele või kodumajapidamiste lõpptarbimiskulutustele. 270 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd Arvutused ei peaks piirduma ainult kaupade ja teenuste pakkumise ning kasutamisega. Neid saaks rakendada samuti tööjõu pakkumise ja kasutamise ning lisandväärtuse elementide analüüsimisel. 9. 15. Pakkumise ja kasutamise tabeleid ning sümmeetrilist sisend-väljundtabelit saab ühendada makroökonoomilistes mudelites tagades viimaste jaoks detailsed majanduse vahetaseme andmed, millele tugineda. Pakkumise ja kasutamise tabelite ning sümmeetrilise sisend-väljundtabeli poolt võimaldatavad spetsiifilise analüüsi liigid on järgmised: a) tootmise, kulude struktuuri ja tootlikkuse analüüs; b) hindade analüüs; c) d) e) f) g) tööhõive analüüs; kapitalimahutuse struktuuri, lõpptarbimise, ekspordi jne analüüs; kodumaise tootmise ja keskkonna vaheliste seoste analüüs (sh keskendudes teatud spetsiifiliste toodete nagu kütus, paber ja klaas kasuta- misele); tingimata vajaliku energia impordi analüüs; uute tehnoloogiate mõju analüüs; h) maksumäärades ja õigusaktides toimuvate muutuste mõju tundlikkuse analüüs. PAKKUMISE JA KASUTAMISE TABELID 9. 16. Pakkumise ja kasutamise tabelid on detailsemalt esitatud tabelites 9. 5 ja 9. 6. 9. 17. Majandusharude klassifikaator on NACE versioon 1 ja toodete klassifikaator on CPA. Need klassifikaatorid on omavahel täielikus vastavuses: igal agregeeritud tasemel näitab CPA vastava NACE versiooni 1 majandusharu põhilisi tooteid. 9. 18. 9. 19. 9. 20. Pakkumise ja kasutamise tabelites on toodete rühmitamine vähemalt sama detailne kui majandusharude rühmitamine, st CPA klassifikaatori kolmekohalise numbri tasemel ja NACE versioon 1 klassifikaatori kahekohalise numbri tasemel. Näitajaid turutoodang, toodang enda lõpptarbeks ja muu turuväline toodang eristatakse ainult majandusharu toodangu tasemel, nimetatud vahe tegemine ei ole nõutav iga tootegrupi tasemel. Vahetegemist turule tootjate ja enda lõpptarbeks tootjate vahel üheltpoolt ning muude turuväliste tootjate jaoks teiseltpoolt, tuleb kasutada majandusharu kohta kui mõlemat liiki tootjad kuuluvad ühte majandusharru. Üldiselt saab seda vahetegemist kasutada ainult väga piiratud arvus majandusharudes, näiteks tervishoius ja hariduses (vt lõik 3. 66). 9. 21. Import ja eksport tuleb jagada: a) b) ELi siseseks kaubanduseks; teiste maade impordiks ja ekspordiks. 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 271 - u k k a p u g o K d u s k a m e t o o T - i l s u d n a b u a K - e d r u u j d u k i - n h a j t s o e n m i - i i s b u s - s u n i i m a j l d e s u d n h i - u k k a p u g o K i - n h s u l a e n m i s e d a d i d m u d i d i l a a n i g i - r a m d r o p s n a r t s e d a d F I C t r o p m I ) 1 ( Σ n … ) E C A N ( d u r a h s u d n a j a M … 4 3 2 1 e s s e d a d n i h a j t s o a g e s u d n e s i e t s o o k s e d a d n i h s u l a l e b a t e s i m u k k a P —. 5 9. l e b a T ) 7 ( ) 6 ( ) 5 ( ) 4 ( ) 3 ( ) 2 ( ) 1 ( 0 0 0 0 0 g n a d o o t e d u r a h s u d n a j a M ) 2 ( ) 3 ( s e d a d n h s u l a i a p u a k e d u r a h s u d n a j a m a j e t e d o o t g n a d o o T ) 1 ( 1 2 3 4. m d e t o o T ) A P C ( ) d e j r i k s i m i r e e g i r r o K ( : t s e l l i m , u k k o K g n a d o o t u r u T s k e b r a t p p õ l a d n E ) 1 ( Σ g n a d o o t e n i l ä v u r u t u u M 272 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd : B O F , s e d a d n h a j t s o i i e n m a t u s a k p p õ L ) 3 ( Σ + ) 1 ( Σ ) 5 ( ) 3 ( Σ ) 4 ( i e n m a t u s a k p p õ L ) f ) e ) d ) c ) b ) a ) 3 ( ) 1 ( Σ ) 2 ( n … ) 1 ( ) E C A N ( d u r a h s u d n a j a M … 3 2 1 s e d a d n i h a j t s o l e b a t e s i m a t u s a K —. 6 9. l e b a T : d e s u t u u k s i l i m b r a t p p õ L u k k o k i e n m a t u s a K u k k o k , a p u a k e d i k i i l i e n m a t u s a k p p õ L , a p u a k e d u r a h s u d n a j a m e n m b r a t e h a V i i - u s a k e t a v a d n n e e t i i s i i m a d p a j a m u d o k — e t s i i m a d p a j a m u d o k ) a ) b a j e s s a r a v i h õ p s u t u h a m u g o k i l a t i p a k ) d — i e d n o o i s t u t i t s n i a t e s u l t o a t i m — i r o t k e s s i m e s t i l a v ) c : s u t u h a m u g o k i l a t i p a K d e m e s e s i r ä ä v s u t u u m e d u r a v ) B O F ( t r o p s k e ) e ) f a j e t e d o o t s e d a d n h a j t s o i i i e n m b r a t e h a V a p u a k e d u r a h s u d n a j a m ) 1 ( ) 2 ( 1 2 3 4. m e d u r a h s u d n a j a m d d n e m e l e i e s u t r ä ä v d n a s i L ) 3 ( a p u a k a p u a k e d u r a h s u d n a j a m s u t r ä ä v d n a s i L e d u r a h s u d n a j a m s e d a d n h s u l a i g n a d o o T a p u a k ) 4 ( ) 5 ( ) 6 ( u k k o k d e t o o T ) A P C ( d u s k a m s i m t o o t o t e n d u u M e l e t a j a t ö ö t d e s i t i v ü H k ä ä j e l ü o t e n e s u v e g e T k ä ä j e l ü o t e n e s u v e g e T ) d e j r i k s i m i r e e g i r r o K ( ) 1 ( Σ : e v a e t v a d n e i ä T ) 3 ( Σ + ) 1 ( Σ ) 3 ( Σ e s s a r a v i h õ p s u t u h a m u g o k i l a t i p a K d u s i e s a r a v i h õ P l d u u k u õ ö ö T j 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 273 9. 22. Pakkumise tabelites hinnatakse kaupade ja teenuste voogusid alushindades. Kasutamise tabelites on kaupade ja teenuste vood antud ostjahinda- des. Pakkumise ja kasutamise vahel samasuse saavutamiseks näidatakse tabelis 9. 5. samuti alushindades antud pakkumise üleviimist ostjahin- dades antud pakkumisele. Kuna kasutamine peab võrduma pakkumisega, siis tuuakse tabelis välja ka üleminek ostjahindades antud kasutami- selt alushindades antud kasutamisele. Nendest üleminekutest on võimalik tuletada kaks võrdust: a) ostjahindades antud pakkumine võrdub ostjahindades antud kasutamisega; b) alushindades antud pakkumine võrdub alushindades antud kasutamisega. 9. 23. Lisandväärtus kirjendatakse alushindades. See on alushindades antud toodangu ja ostjahindades antud vahetarbimise vahe. 9. 24. Tegurikulude kaudu antud lisandväärtust ESAs ei kasutata. Siiski on see tuletatav alushindades antud lisandväärtusest kui viimasest lahutada muud tootmismaksud miinus -subsiidiumid. 9. 25. SKP on antud turuhindades. Selle koondnäitaja saab pakkumise ja kasutamise tabelitest tuletada kolmel viisil: a) agregeeritud toodang alushindades majandusharuti miinus agregeeritud vahetarbimine ostjahindades majandusharuti pluss netotootemak- sud (tootmise meetodil). Majandusharuti arvestatud vahetarbimine sisaldab kaudselt mõõdetavate finantsvahendusteenuste kasutamist, mida kirjendatakse tinglikus majandusharus (vt lõik 9. 33); b) agregeeritud lisandväärtus erinevate elementide lõikes alushindades majandusharuti miinus kaudselt mõõdetavate finantsvahendusteenuste kasutamine (kirjendatakse tinglikus majandusharus, vt lõik 9. 33) pluss netotootemaksud (sissetulekute meetodil); c) lõppkasutuse liikide summa miinus import: eksport — import + lõpptarbimiskulutused + kapitali kogumahutus (kõik ostjahindades) (tar- bimise meetodil). 9. 26. Tabelis 9. 6 antud kasutamine sisaldab samuti mõningat täiendavat teavet: kapitali kogumahutust põhivarasse, põhivara seisusid ning tööjõuku- lusid majandusharude kaupa. See teave on väga tähtis tootlikkuse analüüsi jaoks ning seda saab kasutada ka mujal, näiteks tööhõivega seotud probleemide käsitlemisel. 9. 27. ESAs on põhivara seis antud bilansi koostamise kuupäeva turuhindades. Varasematel aastatel ostetud põhivara osas tingib see vajaduse lahu- tada eelnevate aastate kulum sama liiki ja sama kvaliteediga uue vara jooksvast turuhinnast. Seda põhivara netoväärtuse kontseptsiooni võib kasutada kapitalimahukuse arvutamisel. Siiski kasutatakse tootlikkuse analüüsis sagedamini spetsiaalset kogu põhivara seisu kontseptsiooni. Selle kohaselt tuleb kogu põhivara esitada sama liiki ja sama kvaliteediga uue põhivarana jooksvates turuhindades. Mingeid mahaarvamisi seo- ses varasemate aastate põhivara kulumisega pole vaja teha. Kogu põhivara seisu kontseptsioon ei ole ESA standardiks, kuid sellele vastavat põhivara seisu on kerge leida kasutades pideva inventariseerimise meetodit. Arvestades sellise kogunäitaja (st koos põhivara kulumiga) laialdast kasutamist, soovitatakse kaasata täiendava teabena põhivara seisu näitaja nii põhivara kulumiga koos kui ka ilma. 9. 28. Tootlikkuse analüüsi jaoks on tööjõu kasutamise eelistatud näitajaks töötunnid. Leidmaks hõivatud töötajate arvu võib vajalikuks osutuda ka töökohtade arv. Mõlema näitaja lõikes võib koostada alljaotusi, näiteks eristades töötajaid ja mittepalgalisi töötajaid. 9. 29. Pakkumise ja kasutamise tabelite õigemaks koostamiseks ning nende paremaks mõistmiseks on oluline meenutada mõningaid ESAs kasutata- vaid majandusarvestuse reegleid: a) abitegevuste toodangut eraldi ei kajastata. Kõiki abitegevuse kulusid käsitletakse põhi- või kõrvaltegevuste kulutustena, mida selle abitege- vusega toetatakse. Abitegevusteks võivad olla näiteks turundus, raamatupidamine, laondus ja koristustööd (vt lõigud 3. 12 ja 3. 13); 274 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd b) kohaliku tegevusalaüksuse sees samal arvestusperioodil toodetud ja tarbitud kaupu ning teenuseid ei tooda eraldi välja. Seetõttu ei kirjen- data neid kui kohaliku tegevusalaüksuse toodangu või vahetarbimise osa. Siia alla võivad kuuluda: 1) külvamiseks ja istanduste rajamiseks kasutatud seemned ja istikud; 2) kivisöebriketi tootmiseks kasutatud kivisöe lähtematerjal; 3) elektrijaamades tarbitud elektrienergia; c) d) e) teiste kohalike tegevusalaüksuste poolt osutatud teisejärgulisi töötlemise, säilitamise, hoolduse või remondiga seotud teenuseid näidatakse netokujul, st jättes arvesse võtmata nende tegevustega seotud kaupade väärtuse. Vastupidisel juhul aga kui kaupade füüsilises olekus esi- neb olulisi muutuseid, kajastatakse tehinguid kogunäitajaga, st hõlmates nii kaupade ostu kui müüki; kestvuskaupu saab üürida või võtta kasutusrendile. Sel juhul kirjendatakse neid kapitalimahutusena põhivarasse ja põhivara varu suurene- misena selles majandusharus, kuhu kuulub nende omanik. Kestvuskaupa kasutavas majandusharus kajastatakse rent vahetarbimises; ajutiste agentuuride kaudu töötavad isikud registreeritakse hõivatutena majandusharus, kuhu kuulub vastav agentuur, mitte harus, kus nad tegelikult töötavad. Selle tulemusena kirjendatakse makseid nendele isikutele kui vahetarbimist ja mitte kui hüvitisi töötajatele. Samuti kajastatakse ka lepingulist tööd; f) tööhõive ja hüvitised töötajatele on ulatuslikud mõisted: 1) 2) sotsiaalse otstarbega hõivet käsitletakse samuti kui tööhõivet. Siia alla kuuluvad näiteks töövõimalused invaliididele, tööhõivepro- grammid pikaajaliselt tööta olnud isikutele ja noortele tööotsijatele. Selle tulemusena on nende programmidega seotud inimesed töötajad ja saavad töötajatele makstavaid hüvitisi (mitte sotsiaalsiirdeid), kuigi nende tootlikkus on (palju) madalam kui teistel töötaja- tel; tööhõivena käsitletakse ka mõningaid juhtumeid, kus hõivatud isikute puhul ei eeldata üldse töötegemist, näiteks vallandatud tööta- jad, kellele endine tööandja maksab teatud aja jooksul hüvitist. Siiski ei muuda need kokkuleppelised erijuhud töötatud tundides arvestatud tööjõukulusid, sest tegelikult pole siis ühtegi tundi töötatud. 9. 30. Pakkumise ja kasutamise tabelitesse tuleb lisada kaks tasakaalustavat näitajat sobitamaks kokku impordi hindamist pakkumise ja kasutamise tabelites ning sektoriaalses arvepidamises (vt samuti tabeleid 9. 5 ja 9. 6). Pakkumise tabelis on imporditud kaubad hinnatud CIF väärtuses. Sellega hinnatakse import üle juhul kui CIF väärtuses arvestatud transpordi- ja kindlustusteenuseid osutavad residendid (näiteks omal kulul transport või transport residendi erivahendiga). Õige tasakaalu saavutamiseks impordi ja ekspordi vahel tuleb teenuste eksporti suurendada nii palju kui import oli ülehinnatud. Sektoriaalses arvepidamises on kaupade import antud FOB väärtuses. Sel juhul on samuti tegemist impordi ülehindamisega nagu CIF väärtuse puhul. FOB väärtuse puhul on aga ülehindamine väiksem, mis tähendab seda, et tuletatud ekspordi juurdekasv on samuti väiksem. Erinevate hindamispõhimõtete rakendamise tulemuseks on see, et neto impordi kogusumma on mõlemal juhul sama, aga nii impordi kui ekspordi kogusummad on suuremad CIF väärtuse puhul. Pakkumise ja kasutamise tabelites tuleb kahe erineva hindamisviisiga saadud tulemused ühtlustada võttes nii impordi kui eks- pordi jaoks kasutusele tasakaalustava näitaja. Tasakaalustavad näitajad peavad olema võrdsed residentide poolt osutatud transpordi- ja kindlus- tusteenuste maksumusega, mis on arvutatud CIF, kuid mitte FOB väärtuses, st arvestades transpordi ja kindlustuse maksumust eksportiva maa piirilt importiva maa piirini. Tasakaalustavad näitajad, kui need on juba pakkumise ja kasutamise tabelites arvesse võetud, ei vaja sisend- väljund arvestustes eraldi käsitlemist. 9. 31. 9. 32. Tehinguid kasutatud kaupadega kirjendatakse kasutamise tabelis negatiivse kulutusena müüjale ja positiivse kulutusena ostjale. Ülekantava too- terühma osas on sinna kuuluva kasutatud kauba ümberpaiknemine võrdne kasutamise poolel toimuva kauba ümberpaiknemisega tooterüh- made lõikes. Ainult nende tehingukulud ei lähe ühest rühmast teise: neid kajastatakse kui äri- või erialaste teenuste kasutamist. Kirjeldamise või analüüsi huvides on mõne tooterühma kohta kasulik eraldi näidata ümberpaigutatud kasutatud kaupade suhtelist osakaalu, näiteks kasuta- tud autode või ümbertöödeldud paberi puhul. Residentide otsesed ostud välismaal ja mitteresidentide ostud kodumaisel territooriumil leiavad spetsiaalses statistiliste andmete koostamise protsessis ühise käsitluse. Neid oste arvestatakse korrektsioonina esialgses impordis, ekspordis, ja välismaal tehtud ostudes nende tarbitud ula- tuses, ka lõpptarbimiskulutustes. Tasakaalustamaks toodete kaupa pakkumist ja kasutamist, tuleb kõik need ostud jaotada erinevate tooterüh- made vahel, kuhu vastavad kaubad kuuluvad. Nende tooterühmade puhul, kus seda tüüpi ostud on olulised, tuleb viimased näidata omaette allrühmana, näiteks majutuskulutused. 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 275 9. 33. Kasutamise ja pakkumise tabelite kaudu laiendatakse NACE versiooni 1 majandusharude klassifikaatorit tingliku majandusharuga, mis hõlmab kaudselt mõõdetavaid finantsvahendusteenuseid. Pakkumise tabelis ei kajastata ühtegi selle haru tehingut. Kasutamise tabelis kirjendatakse kaudselt mõõdetavaid finantsvahendusteenuseid kui selle tingliku majandusharu vahetarbimist. Kuna selle tingliku haruga ei kaasne ühtegi teist tehingut, siis on selle haru tegevuse netoülejääk absoluutväärtuselt sama suur kui vahetarbimine, aga negatiivse märgiga. Kõik teised selle haru lisandväärtuse elemendid võrduvad nulliga. Tulemuseks on see, et selle haru kogulisandväärtus võrdub selle haru (negatiivse) tegevuse netoü- lejäägiga. 9. 34. Üleminek alushindades antud pakkumiselt ja kasutamiselt ostjahindades antud pakkumisele ja kasutamisele on seotud: a) b) kaubandusliku juurdehindluse ümberjaotamisega; transpordimarginaali ümberjaotamisega; c) maksude lisamisega toodetele (ei kehti mahaarvatava lisandväärtuse maksu kohta); d) tootesubsiidiumide mahaarvamisega. Selle üleminekuga seotud väärtuste hindamine on tasakaalustamise protsessi oluliseks osaks. Eraldi tabelid näitavad seda üleminekut detailse- malt (vt tabelid 9. 7 ja 9. 8). Need tabelid võivad täita ka olulist analüütilist ülesannet, näiteks toodete hindades ja maksumäärades toimuvate muutuste mõju analüüsimisel. 9. 35. Üldiselt tuleb pakkumise ja kasutamise tabelite koostamisel, eriti kui püütakse neid omavahel tasakaalustada, statistiliste andmete osas valida kahe vastandliku võimaluse vahel: a) b) iga toote alushindades pakkumist saab viia ostjahindadesse läbi kasutamise tasakaalustamise ostjahindades; iga ostjahindades antud toote kasutamist saab viia alushindadesse sellisel viisil, et see läheb kokku alushindades antud pakkumisega. 9. 36. Tegelikult võib pakkumise ja kasutamise tabelite koostamisel vaja minna mõlemat liiki bilansse. Alternatiivide puhul viiakse korrigeerimine läbi või kasutatakse selleks sarnaseid näitajaid, st tootemaksud miinus -subsiidiumid ning kaubanduslikku juurdehindlust ja transpordimargi- naali. Esimene alternatiiv ei olegi võimalik ilma teiseta, sest tavaliselt ei saada pakkumise tabeli veergude jaoks teada tootemakse ja -subsii- diume ning kaubanduslikku juurdehindlust ja transpordimarginaali toodete lõikes enne kui kasutamise tabelist on teada ostjahindades antud üksikute toodete jaotumine erinevate kasutuste vahel (tabel 9. 6). 9. 37. Niisiis on tasakaalustamisega seotud järgmised tabelid: a) pakkumise ja kasutamise tabelid 9. 5 ja 9. 6, mis näitavad toodete lõikes ostja- ja alushindades pakkumist ja kasutamist tasakaalustavate summaarsete kirjete lõplikke väärtusi; b) tabelid, kus on esitatud kaubanduslik juurdehindlus ja transpordimarginaal ning tootemaksud miinus -subsiidiumid (tabelid 9. 7 ja 9. 8). 9. 38. Pakkumise ja kasutamise üleviimine alushindadest ostjahindadesse (vt lõik 9. 34) tingib kaubandusliku juurdehindluse ümberjaotamist: väärtus alushindades tähendab seda, et kaubanduslikku juurdehindlust kirjendatakse omaette näitajaga, ostjahindade puhul aga jaotatakse need kulud toodete vahel, millega nad on seotud. Samasugune on olukord ka transpordimarginaali puhul. 9. 39. Toodete lõikes arvutatud kaubandusliku juurdehindluse summa võrdub kaubanduslik juurdehindlus kaubanduses pluss kaubanduslik juurde- hindlus teistes majandusharudes. Samasugune seos kehtib ka transpordimarginaali kohta. 276 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd - s n a r t a j : d i l a a n i g r a m d r o p s n a r t i a j l d e s u d n h i - e d r u u j d u k i l s u d n a b u a k e s i m a t u s a k p p õ L ) 3 ( Σ + ) 1 ( Σ ) 5 ( ) 3 ( Σ ) 4 ( i e n m a t u s a k p p õ L ) f ) e ) d ) c ) b ) a ) 3 ( ) 2 ( ) 1 ( Σ n … ) 1 ( ) E C A N ( d u r a h s u d n a j a M … 3 2 1 l e b a t d u t a t s u s t h i l e d i l a a n i g r a m i d r o p s n a r t a j l e t s u d n i h e d r u u j e k i l s u d n a b u a K — 7 9. l e b a T l d e s u d n h e d r u u i j d u k i l s u d n a b u a K - e d r u u j d u k i l s u d n a b u a k e s i m a t u s a k p p õ L a j e s s a r a v i h õ p s u t u h a m u g o k i l a t i p a k ) d — i e d n o o i s t u t i t s n i a t e s u l t o a t i m — i r o t k e s s i m e s t i l a v ) c : s u t u h a m u g o k i l a t i p a K s u t u u m e d u r a v d e m e s e s i r ä ä v t r o p s k e ) e ) f u k k o k d i l a a n i g r a m d r o p i e d i k i i l d i l a a n i g r a m d r o p s n a r t i a j l d e s u d n h i a p u a k - u s a k e t a v a d n n e e t i i s i i m a d p a j a m u d o k — e t s i i m a d p a j a m u d o k ) a ) b : d e s u t u u k s i l i m b r a t p p õ L i - d n h e d r u u j d u k i l s u d n a b u a k e s i i m b r a t e h a V a j e t e d o o t d i l a a n i g r a m d r o p s n a r t i a j d e s u l ) 1 ( a p u a k e d u r a h s u d n a j a m 1 2 3. m d e t o o T ) A P C ( - s u d n a j a m d i l a a n i g r a m d r o p s n a r t i a j d e s u l a p u a k e d u r a h i - d n h e d r u u j d u k i l s u d n a b u a k e s i i m b r a t e h a V ) 2 ( ) 1 ( Σ 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 277 u k k o k ) 3 ( Σ + ) 1 ( Σ ) 5 ( ) 3 ( Σ ) 4 ( - p p õ l i d m u d i i i s b u s - s u n i i m d u s k a m e t o o T : s e s i m a t u s a k l e b a t e d i m u i d i i s b u s - s u n i i m e d u s k a m e t o o t d u t a t s u s t h i L —. 8 9. l e b a T i e n m a t u s a k p p õ L ) f ) e ) d ) c ) b ) a ) 3 ( ) 2 ( ) 1 ( Σ n … ) 1 ( ) E C A N ( d u r a h s u d n a j a M … 3 2 1 : d e s u t u u k s i l i m b r a t p p õ L - u s a k e t a v a d n n e e t i i s i i m a d p a j a m u d o k — i e d n o o i s t u t i t s n i a t e s u l t o a t i m — e t s i i m a d p a j a m u d o k ) a ) b - e h a v i d m u d i i i s b u s - s u n i i m d u s k a m e t o o T a j e s s a r a v i h õ p s u t u h a m u g o k i l a t i p a k ) d — i r o t k e s s i m e s t i l a v ) c : s u t u h a m u g o k i l a t i p a K s u t u u m e d u r a v d e m e s e s i r ä ä v t r o p s k e ) e ) f e d u r a h s u d n a j a m a j e t e d o o t s e s i i m b r a t a p u a k ) 1 ( 1 2 3. m d e t o o T ) A P C ( i d m u d i i i s b u s - s u n i i m d u s k a m e t o o T - p p õ l i d m u d i i i s b u s - s u n i i m d u s k a m e t o o T a p u a k e d i k i i l s e s i m a t u s a k - e h a v a p u a k e d u r a h s u d n a j a m s e s i i m b r a t i d m u d i i i s b u s - s u n i i m d u s k a m e t o o T ) 2 ( ) 1 ( Σ 278 9. 40. ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd Transpordimarginaal sisaldab eraldi kauba ostja poolt makstud transpordiga seotud kulutusi ning on lülitatud toodete kasutamisse ostjahinda- des, kuid ei kuulu töötlejate toodangu alushindadesse või jae- ja hulgimüüjate kaubanduslikku juurdehindlusesse. Niisugune transpordimargi- naal katab järgmiseid väljaminekuid: a) b) kaupade transport kohast, kus neid töödeldi, kohta, kus ostja võtab nende kaupade saadetise vastu juhul, kui töötleja maksab kolmandale osapoolele transpordi eest ning ostjale esitatakse eraldi samas mahus arve; kui kaupade transport on töötleja, jae- või hulgimüüja poolt järjestatud sel viisil, et ostja peab eraldi maksma transpordikulude eest isegi juhul kui töötleja, jae- või hulgimüüja ise neid kaupu transpordib. Kõiki teisi kaupade transpordiga seotud kulusid ei kirjendata kui transpordimarginaali, st: a) b) c) kui töötleja transpordib kaupu ise, arvatakse need transpordikulud töötleja toodangu alushindadesse. See transport kujutab abitegevust ning üksikuid transpordiga seotud väljaminekuid ei eristata kui transpordikulusid; kui töötleja korraldab kaupade transpordi ilma eraldi arveta transporditeenuste eest, arvatakse need transpordikulud töötleja toodangu alushindadesse. Need transpordikulud on eristatavad ja neid kirjendatakse kui töötleja vahetarbimist; kui jae- ja hulgimüüjad korraldavad kaupade liikumist kohast, kus nad neid kaupu sisaldava saadetise vastu võtsid, kohta, kus selle saade- tise võttis vastu teine ostja, siis arvatakse need kulud kaubandusliku juurdehindluse hulka juhul kui ostjale ei koostata transportimise eest eraldi arvet. Samuti nagu töötlejate puhul, võivad need kulud olla hulgi- või jaekaupleja abitegevuse või vaheteenuste ostuga seotud, ning seetõttu lähevad need arvesse kaubanduslikus juurdehindluses, kuid mitte transpordimarginaalis; d) kui kodumajapidamine ostab kaupu lõpptarbimiseks ja korraldab transpordi kolmanda osapoole abil, siis kirjendatakse neid transpordi- kulusid kui transporditeenustega seotud lõpptarbimiskulutusi ja ei arvata kaubandusliku juurdehindluse või transpordimarginaali hulka. 9. 41. Tabelis 9. 7 näidatakse mõnevõrra lihtsustatud kaubandusliku juurdehindluste ja transpordimarginaalide maatriksit, sest: a) b) c) ei ole tehtud otsest vahet kaubandusliku juurdehindluse ja transpordimarginaali vahel. Iga tooterühma kohta saab näidata mõlemat liiki juurdehindlust. Üheks võimaluseks on ka kahe eraldi tabeli kasutamine: üks kaubandusliku juurdehindluse ja teine transpordimarginaali jaoks; kaubandusliku juurdehindluse osas tuleb vahet teha hulgi- ja jaekaubanduse vahel võtmaks arvesse hulgi- ja jaehindade erinevusi. Tabe- lite koostamisel tuleb arvestada seda, et ka hulgimüüjad võivad müüa otse kodumajapidamistele (näiteks mööblit jms) ja jaemüüjad või- vad müüa majandusharudele (näiteks kohvikud ja restoranid); kodumajapidamiste lõpptarbimiskulutustega seotud toodete kaubandusliku juurdehindluse arvutamisel ja analüüsimisel võib iga too- terühma jaoks eristada kõige olulisemad jaotuskanalid võtmaks arvesse nende hinnaerinevusi. Tegelikult jääb hulgi- ja jaekaubanduse eristamine liiga üldiseks. Näiteks võivad kodumajapidamised kaupu ja teenuseid osta supermarketist, toidupoest, kaubamajast, välismaalt või saada mitterahalise tuluna. Veelgi enam, mõnede toodete puhul on oluline müük kõrvaltegevusena. See puudutab näiteks kohvikutes, restoranides ja bensiinijaamades müüdavaid sigarette. Muidugi on detailsemaid eristusi võimalik saada ainult siis, kui kasutatavad and- meallikad annavad piisavat teavet iga jaotuskanali osatähtsuse kohta vähemalt üldiste hinnangute langetamiseks; d) transpordimarginaali arvutamisel võib väga kasulikuks osutuda transpordiliikide eristamine (näiteks raudtee-, õhu-, mere- / sisevee- või maanteetransport). 9. 42. Tootmis- ja impordimaksud sisaldavad: a) tootemaksud (D. 21): 1) lisandväärtuse tüüpi maksud (VAT) (D. 211); 2) impordimaksud ja -lõivud, v. a VAT (D. 212); 3) tootemaksud, v. a VAT ja impordimaksud (D. 214); b) muud tootmismaksud (D. 29). Samasuguseid rühmasid võib eristada tootmis- ja impordisubsiidiumide osas. Subsiidiume käsitletakse nagu negatiivseid tootmis- ja impordi- makse. Kõik need rühmad on defineeritud lõikudes 4. 14-4. 39. 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 279 9. 43. Alushindades pakkumine sisaldab muid netotootmismakse, st maha on arvatud muud tootmissubsiidiumid. Selleks, et minna alushindadelt ostjahindadele (või vastupidi, vt lõik 9. 34), tuleb erinevad tootemaksud liita ja tootesubsiidiumid lahutada (või vastupidi). 9. 44. Lisandväärtusmaks võib olla mahaarvatav, mittemahaarvatav või mitterakendatav: a) mahaarvatav lisandväärtusmaks on tavaliselt rakendatav suuremale osale vahetarbimisest ja kapitali kogumahutusest põhivarasse ning osale muutustele varudes; b) mittemahaarvatav lisandväärtusmaks on sageli seotud lõpptarbimiskulutustega, osaga kapitali kogumahutusest põhivarasse, muutustest varudes ja vahetarbimises; c) lisandväärtusmaksu ei saa üldiselt rakendada: 1) ekspordile (vähemalt mitte sellele, mis läheb väljaspoole ELi maid); 2) igale null lisandväärtusmaksumääraga kaubale või teenusele, sõltumata nende kasutamisest; 3) lisandväärtusmaksu registreerimisest vabastatud tootjatele, näiteks väikeettevõtetele ja usuühingutele. 9. 45. Lisandväärtusmaksu kirjendatakse ESAs netokujul: kogu pakkumine on alushindades, st ilma sissenõutud lisandväärtusmaksuta. Vahe- ja lõppkasutamist kirjendatakse ostjahindades, st ilma mahaarvatava lisandväärtusmaksuta. 9. 46. Tabelit 9. 8, kus on esitatud tootemaksud miinus -subsiidiumid, on lihtsustatud järgmiselt: a) erinevat liiki maksusid toodetele pole võimalik eristada ning subsiidiume eraldi ei näidata; b) erinevate jaotuskanalite korral võivad olla rakendatud erinevad maksumäärad ja subsiidiumid. Seepärast tuleb vastava teabe olemasolul vahet teha ka jaotuskanalite lõikes. 9. 47. Tootemaksud ja -subsiidiumid on antud tasutava või tegelikult makstud summana ainult siis kui selle kohta on maksutõendeid, deklarat- sioone jm kirjalikke materjale (vt lõik 4. 27). Tavaliselt arvutatakse tootemakse (ja -subsiidiume) nii, et toodete voog korrutatakse läbi maksu (subsiidiumi) määraga. Hilisema analüüsiga tuleb kindlaks teha saadud tulemuse erinevus maksutõenditel kajastatud või tegelikult makstud maksudega. a) Mõned nendest erinevustest näitavad, et toodetelt arvutatud maksude esialgne hinnang ei ole vastavuses ESA definitsioonidega: 1) maksuvabastuse korral peab toodetelt arvutatud maksude esialgset hinnangut vähendama; 2) toodetelt arvestatud maksude vältimise korral (st maksude maksmine on kohustuslik, kuid ei ole maksutõendeid) peab maksude hin- nangut vähendama; 3) trahvide korral tuleb toodetelt arvutatud laekuvate maksude hinnangut suurendada. Muudatustel toodetelt arvutatud maksude hinnangutes on kaasnev mõju nendele näitajatele, mille väärtus leitakse kas tootemaksu lisades või seda väärtust tootemaksu võrra vähendades. Näiteks võib teatud tooterühma toodangu väärtust alushindades leida nii, et tootemaksud lahuta- takse kasutamisest ostjahindades. Samuti võib toodangut alushindades ühendada toodetelt arvutatud maksude hinnanguga ja sel viisil jõuda ostjahindades antud kasutamiseni. b) Mõningaid muud liiki erinevusi ei pea pakkumise ja kasutamise tabelis arvesse võtma: 1) ajastamise erinevused, st laekumised võivad olla seotud erinevatel aastatel arvutatud maksudega; 2) maksujõuetud ettevõtted (pankrotid): neid tuleb kirjendada kui muud muutust finantsvara ja -kohustuste mahus, st mitte pakkumise ja kasutamise tabelis. c) Mõnel juhul võib erinevus näidata seda, et esialgne tootemaksude ja -subsiidiumide hinnang sisaldab olulist viga, st mõnede toodete maht on hinnatud liiga väikeseks. Sel juhul on õigustatud ka kauba- ja teenustevoogude hinnangu muutmine. Üleminekul toodete kasutamiselt ostjahindades samale näitajale alushindades tuleb esialgset tootemaksude ja -subsiidiumide hinnangut esitada omaette näitajana. Siiski tuleb kõigi sisendi-väljundi arvutuste jaoks see moodustatud näitaja jaotada toodete lõikes isegi sel juhul, kui seda saab teha nii lihtsa vahendi abil nagu proportsionaalne jaotamine. 280 9. 48. ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd Kasutamise tabel 9. 6 ei näita, millises ulatuses on kasutatud kodumaiseid kaupu ja teenuseid ning millises ulatuses importi. See teave on aga vajalik igasuguse kaupade ja teenuste pakkumise ja kasutamise seoseid rahvamajandusega käsitleva analüüsi jaoks. Oluline on antud juhul analüüsida ekspordis või lõpptarbimiskulutustes toimunud muutuste mõju impordile, kodumaisele tootmisele ja sellega seotud muutujatele nagu tööhõive. Tegelikult kehtib see suurema osa lõikudes 9. 14 ja 9. 15 esitatud analüüsi kohta. Sisend-väljundraamistik sisaldab selleks importtoodete kasutamise tabelit ning teist tabelit kodumaiste kaupade ja teenuste kohta (vt tabelid 9. 9 ja 9. 10). 9. 49. Imporditud toodete kasutamise tabelite koostamisel tuleb arvesse võtta kogu impordi kasutamise kohta teada olev informatsioon, st mõnede toodete osas võib olla ülevaade peamistest importivatest ettevõtetest ning mõnede tootjate osas võib teada olla impordi maht. Üldiselt on aga otsene statistika impordi kasutamise kohta napp. Seda teavet tuleb enamasti täiendada hinnangutega üksikute tooterühmade osas. 9. 50. Kodumaiste kaupade ja teenuste kasutamise tabeli võib seejärel saada, lahutades impordi kasutamise tabeli üldisest kasutamise tabelist. 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 281 u k k o k t r o p m I e d i k i i l i e n m a t u s a k p p õ l e t e d o o t d u t i d r o p m I a j e s s a r a v i h õ p s u t u h a m u g o k i l a t i p a k ) d — i e d n o o i s t u t i t s n i a t e s u l t o a t i m — i r o t k e s s i m e s t i l a v ) c : s u t u h a m u g o k i l a t i p a K s u t u u m e d u r a v d e m e s e s i r ä ä v t r o p s k e ) e ) f - u s a k e t a v a d n n e e t i i s i i m a d p a j a m u d o k — e t s i i m a d p a j a m u d o k ) a ) b : d e s u t u u k s i l i m b r a t p p õ L ) 3 ( Σ + ) 1 ( Σ ) 5 ( ) 3 ( Σ ) 4 ( i e n m a t u s a k p p õ L ) f ) e ) d ) c ) b ) a ) 3 ( ) 1 ( Σ ) 2 ( n … ) 1 ( ) E C A N ( d u r a h s u d n a j a M … 3 2 1 l e b a t e s i m a t u s a k i d r o p m I —. 9 9. l e b a T - a j t s o i e n m a t u s a k p p õ l e t e d o o t d u t i d r o p m I F I C i i , e n m b r a t e h a v e t e d o o t d u t i d r o p m I : s e s u t r ä ä v F I C , s e d a d n h i e d u r a h s u d n a j a m a j e t e d o o t s e s u t r ä ä v a p u a k ) 1 ( 1 2 3. m d e t o o T ) A P C ( u k k o k , a p u a k u k k o k , a p u a k e d u r a h s u d i - n a j a m e n m b r a t e h a v i e t e d o o t d u t i d r o p m I ) 2 ( ) 1 ( Σ 282 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd i e n m a t u s a k p p õ l : g n a d o o t e s u d n a j a m e s i S : s e d a d n h s u l a i ) 3 ( Σ + ) 1 ( Σ ) 5 ( ) 3 ( Σ ) 4 ( i e n m a t u s a k p p õ L ) f ) e ) d ) c ) b ) a ) 3 ( ) 2 ( ) 1 ( Σ n … ) 1 ( ) E C A N ( d u r a h s u d n a j a M … 3 2 1 s e d a d n i h s u l a l e b a t e s i m a t u s a k u g n a d o o t e s u d n a j a m e s i S —. 0 1 9. l e b a T u k k o k g n a d o o t e s u d n a j a m e s i S i e n m a t u s a k p p õ l u g n a d o o t e s u d n a j a m e s i S a j e s s a r a v i h õ p s u t u h a m u g o k i l a t i p a k ) d — i e d n o o i s t u t i t s n i a t e s u l t o a t i m — i r o t k e s s i m e s t i l a v ) c : s u t u h a m u g o k i l a t i p a K s u t u u m e d u r a v d e m e s e s i r ä ä v t r o p s k e ) e ) f - u s a k e t a v a d n n e e t i i s i i m a d p a j a m u d o k — e t s i i m a d p a j a m u d o k ) a ) b : d e s u t u u k s i l i m b r a t p p õ L i i e n m b r a t e h a v u g n a d o o t e s u d n a j a m e s i S e d u r a h s u d n a j a m a j e t e d o o t s e d a d n h s u l a i ) 1 ( a p u a k 1 2 3. m d e t o o T ) A P C ( u k k o k , d u s k a m e t o o t o t e N s e s i m a t u s a k p p õ l d u s k a m e t o o t o t e N - n a j a m s e s i i m b r a t e h a v d u s k a m e t o o t o t e N ) 4 ( d u s k a m e t o o t o t e N a p u a k e d u r a h s u d s e d a d n h i u k k o k , a p u a k e d u r a h s u d u k k o k t r o p m I - s u l a i e n m a t u s a k p p õ l e t e d o o t d u t i d r o p m I i - n a j a m e n m b r a t e h a v i e t e d o o t d u t i d r o p m I ) 3 ( i e n m a t u s a k e t e d o o t d u t i d r o p m I s e d a d n h s u l a i , a p u a k e d u r a h s u d n a j a m s e d a d n h s u l a i u k k o k u k k o k i e n m a t u s a K u k k o k , a p u a k e d i k i i l i e n m a t u s a k p p õ L - a h s u d n a j a m s e d a d n h a j t s o i i i e n m b r a t e h a V ) 5 ( ) 4 ( + ) 3 ( + ) 1 ( Σ e d u r a h s u d n a j a m d d n e m e l e i e s u t r ä ä v d n a s i L ) 6 ( a p u a k u k k o k , a p u a k e d u r a p u a k e d u r a h s u d n a j a m s u t r ä ä v d n a s i L e d u r a h s u d n a j a m s e d a d n h s u l a i g n a d o o T a p u a k ) 7 ( ) 8 ( ) 9 ( d u s k a m s i m t o o t o t e n d u u M e l e t a j a t ö ö t d e s i t i v ü H k ä ä j e l ü o t e n e s u v e g e T m u u k l a r a v i h õ P ) 6 ( Σ + ) 4 ( + ) 3 ( + ) 1 ( Σ ) 6 ( Σ e s s a r a v i h õ p s u t u h a m i l a t i p a K s i e s a r a v i h õ P l d u u k u õ ö ö T j i i e n m b r a t e h a v u g n a d o o t e s u d n a j a m e s i S ) 2 ( ) 1 ( Σ 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 283 9. 51. Muude eriliste eesmärkide järgimisel võib eespool esitatud pakkumise ja kasutamise tabeleid muuta kasutades neis alternatiivseid ja täienda- vaid klassifitseerimisviise. Olulised võimalused on siin järgmised: a) detailsem toodete ja majandusharude klassifikaator, mis põhineb rahvamajanduses kasutatavatel klassifikaatoritel või milles võetakse arvesse erilisi vajadusi, näiteks analüüsitakse teadusuuringute ja arendustööde osa rahvamajanduse arengus; b) detailsem impordi ja ekspordi geograafiline jaotus, näiteks riikide lõikes rühmitatud ELi sisene kaubandus ja ELi väline kaubandus, rühmi- tatuna majanduspiirkondade ning mõnede eri maade, nagu USA ja Jaapan, lõikes; c) impordi rühmitamine: 1) 2) importtooted, mida toodetakse ka kodumaiselt (“konkureeriv import”); importtooted, mida kodumaiselt ei toodeta (“täiendav import”). Erinevat liiki impordi suhted ja mõju rahvamajandusele ei ole sama. Konkureerivat importi analüüsitakse ja selle suhtes rakendatakse majanduspoliitilisi meetmeid pidades silmas asjaolu, et see asendab kodumaist toodangut. Seetõttu võib konkureeriva impordi lülitada omaette rühmana (võimalikku) lõppkasutusse kasutamise tabelites. Täiendava impordi puhul keskendutakse põhiliselt selle analüüsimisele, kuidas nende toodete hindades või kogustes toimuvad muutused (näiteks naftakriis) mõjutavad rahvamajandust; d) töötajatele makstavate hüvitiste rühmitamine selliste kriteeriumide järgi nagu haridustase, osalise või täisajaga töötamine, vanus ja sugu. Sellist rühmitamist saab juurutada samuti tööhõive osas saadud täiendava teabe suhtes. Sel viisil saab pakkumise ja kasutamise tabeleid rakendada tööturu igakülgseks analüüsiks; e) töötajatele makstava hüvitise jaotamine: 1) palk, milles sisaldub — töötajate sotsiaalmaksed (1); 2) tööandjate sotsiaalmaksed. Selline jaotus võimaldab analüüsida sotsiaalmaksu osa tööjõuhinnas ning võimalusi selle nihutamiseks kogutegevuse ülejääki; f) g) h) lõpptarbimise klassifikaator eesmärgi järgi (kodumajapidamise puhul COICOP ja valitsemissektori puhul COFOG). Nende kulutuste funkt- sionaalne klassifitseerimine võimaldab hinnata iga funktsiooni mõju ülejäänud majandusele. Näiteks saab hinnata avaliku- ja erasektori kulutuste osatähtsust tervishoius, transpordis ja hariduses. Teiseks analüüsi valdkonnaks nimetatud käsitlusega seoses on mõnede kodu- maiste majandusharude kaitseks tehtud valitsemiskulutuste hindamine. Siia võivad kuuluda eelkõige need harud, mis on seotud lennukite, veoautode ja relvade tootmisega; kapitali mahutuse põhivarasse ja põhivara seisu ümberrühmitamine nende põhivahendite osas, mis on omaniku poolt välja üüritud, näiteks antud kasutusrendile: põhivara võib kirjendada ka nii, nagu kuuluks see kasutajale (erinevalt ESA standardkäsitlusest). Selle ümberrühmitamise eesmärgiks on põhivara rentivate ja seda omavate majandusharude kulustruktuuride võrreldavaks muutmine. Järje- kindla majandusarvestusliku käsitluse jaoks tuleb sellise ümberrühmitamise puhul muuta ka põhivara eest makstud rendi ulatuses rendile- võtja vahetarbimist ja rendileandja toodangut; tööhõive ja töötajatele makstud hüvitiste ümberrühmitamine selles osas, mis puudutab lepinguga väljaantud tööd ning ajutiste tööjõua- gentuuride kaudu töötavaid isikuid: selle ümberrühmitamise eesmärk on muuta erinevate majandusharude kulustruktuurid paremini võr- reldavaks sel teel, et isikuid kirjendatakse töötajatena majandusharudes, kus nad tegelikult töötavad. Selle ümberrühmitamisega peab samuti kaasnema vastavate majandusharude vahetarbimise ja toodangu muutmine. (1) Selle mõiste puhul võib vajalikuks osutuda globaalne käsitlus, kuna sotsiaalmaksed ei sõltu ainult palga ja töötasu suurusest, vaid ka näiteks töötajate muudest tuludest, vanusest ja perekonnaseisust. 284 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd PAKKUMISE JA KASUTAMISE TABELEID SEKTORIAALSE ARVEPIDAMISEGA ÜHENDAVAD TABELID 9. 52. Pakkumise ja kasutamise tabelites olevat teavet tuleb siduda sektoriaalse arvepidamisega nende omavahelise kooskõla tagamiseks. Selle saavu- tamiseks kasutatakse tabelit, mis sisaldab nii majandusharude kui sektorite lõikes rühmitatud muutujaid (vt tabel 9. 11). Tabel 9. 11. — Pakkumise ja kasutamise tabeleid sektoriaalse arvepidamisega ühendav tabel Majandusharud (NACE) 1 2 3 … … n (1) Σ (1) (2) I. Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted Toodang kokku Turutoodang Toodang enda lõpptarbeks Muu turuväline toodang Vahetarbimine Kogulisandväärtus Hüvitised töötajatele Muud neto tootmismaksud Põhivara kulum Tegevuse netoülejääk Kapitali kogumahutus põhivarasse II. Finantsinstitutsioonid Toodang kokku … Kapitali kogumahutus põhivarasse III. Valitsemissektor IV. Kodumajapidamised V. Kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid Sektorid kokku Toodang … Kapitali kogumahutus põhivarasse (1) (2) SÜMMEETRILISED SISEND-VÄLJUNDTABELID 9. 53. ESAs on toodete kaupa koostatud sisend-väljundtabel kõige olulisem sümmeetriline sisend-väljundtabel ning järgnevalt seda kirjeldataksegi. 9. 54. Toodete kaupa sisend-väljundtabeli (vt tabelid 9. 4 ja 9. 12) saab koostada alushindades antud kasutamise ja pakkumise tabelite teisendamise teel. Sellega kaasneb vormi muutus, mille juures kahest asümmeetrilisest tabelist moodustatakse üks sümmeetriline tabel (vt lõik 9. 09). Ülemi- neku võib jagada kolme etappi: a) kõrvaltegevuse toodete jaotamine pakkumise tabelites nende majandusharude vahel, mille jaoks on tegemist põhitoodetega; 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 285 b) c) kasutamise tabeli veergudes antud majandusharude kulude ümberpaigutamine homogeensete majandusharude kuludeks (ilma ridasid ühendamata); kasutamise tabeli detailsete toodete (ridade) agregeerimine veergudes esitatud homogeenseteks majandusharudeks vastavalt jaotamise tule- mustele. Samm “a” hõlmab pakkumise tabelis kõrvaltegevuse toodete kujul antud toodangu ümberpaigutamist. Kuna kõrvaltegevuse tooted avalduvad pakkumise tabeli väljaspool diagonaali paiknevate sissekannetena, siis on selliste ümberpaigutuste teostamine suhteliselt lihtne ülesanne. Neid tooteid käsitletakse täiendusena majandusharudele, mille jaoks nad on põhitoodeteks ning vastavad sissekanded võetakse maha nendest haru- dest, kus nad toodeti. Samm “b” on keerulisem, kuna baasandmed kulude kohta on antud majandusharude lõikes ning iga toote kohta pole eraldi näidatud, millises majandusharus see on toodetud. See muudatus on seotud kõrvaltegevuse toodangu valmistamiseks kasutatud kulude ümberpaigutamisega majandusharust, kus vastav kõrvaltegevuse toodang valmistati, majandusharusse, kuhu selline toodang põhimõtteliselt (tunnuste järgi) kuulub. Selle ümberpaigutuse sooritamiseks saab kasutada kahte erinevat lähenemist: 9. 55. 9. 56. 1) kasutatakse täiendavat statistilist ja tehnilist teavet; 2) kasutatakse üldiseid eelduseid. 9. 57. Täiendavat statistilist ja tehnilist teavet tuleb kasutada nii palju kui võimalik. Näiteks võib olla võimalik teave selle kohta, milliseid kulutusi on vaja teatud toote valmistamiseks. Siiski on seda liiki teave tavaliselt ebatäielik. Seetõttu tuleb ümberpaigutuse sooritamiseks abiks võtta mõnin- gad lihtsad eeldused. 286 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd - u s a k e t a v a d n n e e t i i s i i m a d p a j a m u d o k — i e d n o o i s t u t i t s n i a t e s u l t o a t i m — e t s i i m a d p a j a m u d o k ) a ) b a j e s s a r a v i h õ p s u t u h a m u g o k i l a t i p a k ) d — i r o t k e s s i m e s t i l a v ) c : s u t u h a m u g o k i l a t i p a K s u t u u m e d u r a v d e m e s e s i r ä ä v t r o p s k e ) e ) f u k k o k , s e d a d n h s u l a i i e n m a t u s a k p p õ L a p u a k e d i k i i l s e d a d n h s u l a i i i e n m b r a t p p õ L e t e d o o t s e d a d n h s u l a i i i e n m b r a t e h a V : d e s u t u u k s i l i m b r a t p p õ L ) 3 ( Σ + ) 1 ( Σ ) 5 ( ) 3 ( Σ ) 4 ( i e n m a t u s a k p p õ L ) f ) e ) d ) c ) b ) a ) 3 ( ) 1 ( Σ ) 2 ( n … d e t o o T ) A P C ( ) 1 ( … 3 2 1 ) a p u a k e t e d o o t ( s e d a d n i h s u l a l e b a t d n u j l ä v - d n e s i s e n i l i r t e e m m ü S —. 2 1 9. l e b a T : s e d a d n h s u l a i i e n m a t u s a k p p õ L a p u a k e t e d o o t s e d a d n h s u l a i i i e n m b r a t e h a V ) 1 ( ) 2 ( 1 2 3. n d e t o o T ) A P C ( ) 1 ( Σ u k k o k , s e d a d n h a j t s o i i e n m a t u s a k p p õ L i - a d n h a j t s o a p u a k e d i k i i l i e n m a t u s a k p p õ L e t e d o o t s e d a d n h a j t s o i i i e n m b r a t e h a V ) 4 ( a p u a k ) – ( i d m u d i i i s b u s e t o o T ) 3 ( + ) 1 ( Σ u k k o k , d u s k a m e t o o t o t e N e d i k i i l e s i m a t u s a k p p õ l d u s k a m e t o o t o t e N a p u a k e t e d o o t d u s k a m e t o o t o t e N ) 3 ( d u s k a m e t o o T u k k o k , a p u a k u k k o k , s e d u k k o k , a p u a k a p u a k e t e d o o t i d d n e m e l e e s u t r ä ä v d n a s i L ) 5 ( d u s k a m s i m t o o t o t e n d u u M e l e t a j a t ö ö t d e s i t i v ü H k ä ä j e l ü o t e n e s u v e g e T m u u k l a r a v i h õ P a p u a k e t e d o o t s e d a d n h s u l a i g n a d o o T ) 7 ( ) 5 ( Σ + ) 3 ( + ) 1 ( Σ a p u a k e t e d o o t s u t r ä ä v d n a s i L ) 6 ( ) 5 ( Σ a p u a k e t e d o o t s e d a d n h s u l a i i e n m u k k a P ) 9 ( a p u a k e t e d o o t F I C t r o p m I ) 8 ( t r o p m I ) 8 ( + ) 7 ( ) 0 1 ( e s s a r a v i h õ p s u t u h a m i l a t i p a K s i e s a r a v i h õ P l d u u k u õ ö ö T j 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 287 9. 58. Toodang ja sellega seotud kulude ümberpaigutamisel kasutatavad eeldused põhinevad kahte tüüpi tehnoloogiat puudutavatel asjaoludel: a) majandusharu tehnoloogia, mille puhul eeldatakse, et kõik kohalike tegevusalaüksuste poolt toodetud tooted on valmistatud põhinedes samale kulustruktuurile; b) toote tehnoloogia, mille puhul eeldatakse, et tootegrupi igal tootel on sama kulude struktuur, sõltumata majandusharust, kus see valmis- tati. Parima eelduse valik iga juhtumi jaoks ei ole kerge ülesanne. Valik peaks sõltuma riigi majandusharude struktuurist, st spetsialiseerituse ast- mest ja selles riigis ühe tooterühma toodete valmistamiseks kasutatavate tehnoloogiate homogeensusest. Näiteks saab saapaid teha nahast ja sünteetilistest materjalidest. Sama tootega seotud tehnoloogia eeldamine kõigi saabaste valmistamisel (või kõrgema agregeerituse taseme kor- ral kõigi jalanõude jaoks) võib osutuda probleemseks. Paremaks alternatiiviks võib olla sel juhul majandusharu tehnoloogia eeldusest lähtu- mine. Toote tehnoloogia eelduse lihtne rakendamine on sageli viinud vastuvõetamatute tulemusteni, mis avalduvad ebatõenäoliste või isegi võima- tute (näiteks negatiivsete) sisend-väljundkoefitsientide genereerimises. Ebatõenäolised koefitsiendid võivad olla tingitud mõõtmisvigadest või selle majandusharu toodete heterogeensusest, kus ümberpaigutatud toode on põhiline. Neid probleeme saab ületada täiendaval teabel põhine- vate korrektiivide või hinnangute abil. Muidugi on veel üheks võimaluseks majandusharu tehnoloogia eelduse kasutamine. Tavaliselt on sümmeetriliste sisend-väljundtabelite koostamisel parimaks strateegiaks mõlema tehnoloogia eelduse üheaegne ning koos täiendava teabega kasutamine. 9. 59. Eelduste osas tehtava valiku mõju sõltub kõrvaltoodangu ulatusest, mis omakorda sõltub mitte ainult tootmise organiseerimisest, vaid ka üksi- kute toodete eristamisest. Detailsema toodete eristamise korral on eeldatavasti ka rohkem kõrvaltooteid. 9. 60. Samm “c” hõlmab toodete ühendamist uues kasutamise tabelis majandusharudesse, milles nad on loodud vastavalt sammu “a” realiseerimisele ning sellega jõutakse sümmeetrilise sisend-väljundtabelini, kus on kasutatud ka kaasnevaid tooteid hõlmavat toodete rühmitamist. Kui nende muudatuste puhul lähtutakse kohalike tegevusalaüksuste andmetest, siis tehakse võrdlevaid sissekandeid kontrollimaks “homogeensete toot- misüksuste” andmete liitmisel saadud tulemusi. 9. 61. Sümmeetrilise sisend-väljundtabeli klassifikaator ühtib pakkumise ja kasutamise tabelite klassifikaatoriga, kuna esimene on viimase teisenda- mise tulemusena saadud (välja arvatud muidugi rühmitamine majandusharu / homogeense majandusharu lõikes). 9. 62. Sümmeetrilise sisend-väljundtabeliga 9. 12 peavad kaasas käima vähemalt kaks tabelit: a) impordi kasutamist näitav maatriks. Selle maatriksi vorm on sama, mis pakkumise ja kasutamise tabeleid täiendaval impordi tabelil (vt tabel 9. 10), v. a see, et kasutatud on tootekaupa rühmitamist; b) sisemajanduse toodangu sümmeetriline sisend-väljundtabel (tabel 9. 13). Viimast tabelit saab kasutada edasi kanduvate koefitsientide arvutamiseks, näiteks Leontiefi pöördmaatriksi koostamiseks. Tabelis 9. 13 antud mõistetest lähtuvalt on Leontiefi pöördmaatriks samasusmaatriksi I ja maatriksist (1), (1) tuletatud tehniliste koefitsientide maatriksi vahe pöördmaatriks. Leontiefi pöördmaatriksit on samuti võimalik arvutada sisemajanduse toodangu ja konkureeriva impordi kohta (vt lõik 9. 51). Sealjuures tuleb lähtuda eeldusest, et konkureeriv import on toodetud samal viisil kui sellega võistlev kodumaine toodang. 288 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd u k k o k g n a d o o t e s u d n a j a m e s i S i e n m a t u s a k p p õ l u g n a d o o t e s u d n a j a m e s i S - u s a k e t a v a d n n e e t i i s i i m a d p a j a m u d o k — i e d n o o i s t u t i t s n i a t e s u l t o a t i m — e t s i i m a d p a j a m u d o k ) a ) b a j e s s a r a v i h õ p s u t u h a m u g o k i l a t i p a k ) d — i r o t k e s s i m e s t i l a v ) c : s u t u h a m u g o k i l a t i p a K s u t u u m e d u r a v d e m e s e s i r ä ä v t r o p s k e ) e ) f : d e s u t u u k s i l i m b r a t p p õ L ) 3 ( Σ + ) 1 ( Σ ) 5 ( ) 3 ( Σ ) 4 ( i e n m a t u s a k p p õ L ) f ) e ) d ) c ) b ) a ) 3 ( ) 1 ( Σ ) 2 ( n … i e n m a t u s a k p p õ l : g n a d o o t e s u d n a j a m e s i S i i e n m b r a t e h a v d e t o o T ) A P C ( ) 1 ( … 3 2 1 : g n a d o o t e s u d n a j a m e s i S ) 1 ( : s e d a d n h s u l a i a p u a k e t e d o o t s e d a d n h s u l a i ) a p u a k e t e d o o t ( l e b a t d n u j l ä v - d n e s i s u g n a d o o t e s u d n a j a m e s i s e n i l i r t e e m m ü S —. 3 1 9. l e b a T 1 2 3. n d e t o o T ) A P C ( a p u a k e d i k i i l s e d a d n h s u l a i u k k o k , a p u a k e t e d o o t s e d a d n h s u l a i a p u a k e d i k i i l s e d a d n h i a p u a k u k k o k , d u s k a m e t o o t o t e N s e s i m a t u s a k p p õ l d u s k a m e t o o t o t e N e t e d o o t s e s i i m b r a t e h a v d u s k a m e t o o t o t e N ) 4 ( a p u a k d u s k a m e t o o t o t e N u k k o k i e n m a t u s a K u k k o k , a p u a k e d i k i i l i e n m a t u s a k p p õ L e t e d o o t s e d a d n h a j t s o i i i e n m b r a t e h a V ) 5 ( ) 4 ( + ) 3 ( + ) 2 ( Σ a p u a k e t e d o o t i d d n e m e l e e s u t r ä ä v d n a s i L ) 6 ( a p u a k e t e d o o t s e d a d n h s u l a i g n a d o o T a p u a k e t e d o o t s u t r ä ä v d n a s i L ) 7 ( ) 8 ( u k k o k , a p u a k d u s k a m s i m t o o t o t e n d u u M e l e t a j a t ö ö t d e s i t i v ü H k ä ä j e l ü o t e n e s u v e g e T m u u k l a r a v i h õ P 6 Σ e s s a r a v i h õ p s u t u h a m i l a t i p a K s i e s a r a v i h õ P ) 6 ( Σ + ) 4 ( + ) 3 ( + ) 1 ( Σ u k k o k t r o p m I - s u l a i e n m a t u s a k p p õ l e t e d o o t d u t i d r o p m I e t e d o o t i i e n m b r a t e h a v e t e d o o t d u t i d r o p m I ) 3 ( i e n m a t u s a k e t e d o o t d u t i d r o p m I l d u u k u õ ö ö T j i i e n m b r a t e h a v u g n a d o o t e s u d n a j a m e s i S ) 2 ( ) 1 ( Σ 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 289 10. PEATÜKK HINNA JA MAHU NÄITAJAD 10. 01. Majandusliku arvepidamise süsteemis väljendatakse kõiki voogusid ja vara seise rahaühikutes. Rahaühik on ainus ühine vääring, mida võib kasutada kontodel kirjendatud äärmiselt erinevate tehingute hindamisel ja olulise tähtsusega tasakaalustavate kirjete tuletamisel. Rahaühiku kasutamisel mõõtühikuna on probleem selles, et nimetatud ühik ei ole stabiilne ega vasta ka rahvusvahelisele standardile. Majan- duslikus analüüsis on oluline mõõta mahtude majanduslikku kasvu erinevate perioodide vahel. Teatud majanduskoondnäitajate väärtuste muu- tustes tuleb eristada puhtalt hinnamuutusest tingitud muutusi ülejäänutest, mida nimetatakse “mahu” muutuseks. Majanduslik analüüs tegeleb ka võrdlustega ruumis, st erinevate rahvamajanduste vahel. Nendeks on rahvusvahelised tootmise ja sissetulekute tasemete võrdlused, samuti on huviorbiidis hinnatasemed. Seetõttu on vajalik välja tuua erinevused majanduslike koondnäitajate väärtustes maade rühmade või paaride vahel komponentides, mis peegeldavad erinevusi mahtudes ja hindades. 10. 02. Voogude ja vara seisude võrdlemisel ajas tuleb võrdselt tähtsaks pidada hinna- ja mahumuutuste täpset mõõtmist. Lühematel perioodidel on hinnamuutuste vaatlus sama huvitav kui nõudmise ja pakkumise mahu mõõtmine. Pikematel perioodidel tuleb majanduskasvu uurimisel võtta arvesse erinevat tüüpi kaupade ja teenuste suhteliste hindade liikumist. Esmane eesmärk on mitte lihtsalt sooritada süsteemi peamiste koondnäitajate hindade ja mahtude muutuste laiahaardelisi mõõtmisi, vaid panna kokku rida vastastikku sõltuvaid näitajaid, mis võimaldavad süstemaatiliselt ja detailselt analüüsida inflatsiooni ja majanduskasvu ning kõikumisi. 10. 03. Üldine reegel ruumiliste võrdluste jaoks on, et majanduslike koondnäitajate mahu ja hinna komponentide mõõtmised peavad olema täpsed. Kuna ruumiliste võrdluste korral on Laspeyres'i ja Paasche'i valemi abil saadud tulemuste vahel sageli märkimisväärne erinevus, on sel eesmär- gil ainsana vastuvõetav Fisheri indeksi valem. 10. 04. Majanduslikul arvepidamisel on eelis mahu- ja hinnaindeksite süsteemi konstrueerimiseks sobiva raamistiku loomisel, samuti statistiliste and- mete vastavuse kindlustamisel. Arvepidamisliku lähenemise eelised võib kokku võtta järgmiselt: a) b) c) kontseptuaalsel tasemel — arvepidamise põhimõtete kasutamine kogu majandussüsteemi katmiseks nõuab süsteemis olevate erinevate toodete ja voogude hindade ja füüsiliste ühikute järjekindlat spetsifitseerimist. Siinkohal on oluline, et näiteks antud toodete grupi jaoks oleksid hinna ja mahu mõisted defineeritud ühtmoodi nii ressursside kui kasutamise poolel; statistilisel tasemel — arvepidamise põhimõtete kasutamine eeldab teatud arvestuslikke piiranguid, mida tuleb arvestada nii jooksev- kui püsivhindade puhul. Hindade ja mahtude andmete vastavuse kindlustamiseks tuleb tavaliselt teha mõningaid korrektuure; hinna- ja mahuindeksite integreeritud süsteemi loomine majandusliku arvepidamise süsteemi kontekstis annab rahvamajanduse arvepida- jatele võimalused lisakontrolliks. Eeldades pakkumise ja kasutamise tabelite tasakaalustatud süsteemi olemasolu jooksevhindades, tähendab sellise tasakaalustatud tabeli ülesehitus püsivhindades, et kaudsete hinnaindeksite süsteem on automaatselt tuletatav. Selliste tuletatud indeksite usaldusväärsuse kontroll võib viia püsivhindades olevate andmete ning mõningatel jooksevhindades antud väärtuste läbivaatamisele ja korrigeerimisele; juhtudel isegi d) arvepidamislik lähenemine lubab teistest arvepidamise elementidest tuletatud definitsioonide abil mõõta arvepidamises esinevate kindlate tasakaalustavate kirjete hinna- ja mahumuutusi. 10. 05. Hoolimata kaupade ja teenustega tehtavate tehingute bilansil baseeruva integreeritud süsteemi eelistest, seda nii üldiselt kui majandusharude järgi, tuleb endale teadvustada, et selliselt saadud hinna- ja mahuindeksid ei vasta kõigile vajadustele ega anna vastust kõigile võimalikele hinna- ja mahumuutust puudutavatele küsimustele. Arvepidamine seab piiranguid ning tihedalt seotud süsteemi ülesehitamiseks olulise hinna- ja mahuindeksi valemi valik võib olla mõnikord takistatud. Samuti vajatakse informatsiooni lühemate perioodide nagu kuud ja kvartalid kohta. Sel juhul võivad osutuda kasulikuks teised hinna- ja mahuindeksite vormid. 290 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd HINNA- JA MAHUINDEKSITE ROLL ARVEPIDAMISE SÜSTEEMIS 10. 06. Majanduslikus arvepidamises jooksevhindades esitatud voogudest on mõned sellised (põhiliselt tooteid puudutavad), mille puhul erinevus hinna- ja mahumuutuste vahel on analoogiline sellele, mis esineb mikroökonoomilisel tasemel. Paljude teiste süsteemi voogude puhul pole eri- nevus nii ilmne. Esimesena nimetatud juhul hõlmavad vood kaupade ja teenustega tehtavate elementaarsete tehingute rühma, kus iga toote väärtus on ekviva- lentne füüsiliste ühikute hulga ja neile vastava ühiku hinnaga. Sellisel juhul on hindade ja mahtude keskmiste variatsioonide määramiseks pii- sav teada elementaarseid tehinguid puudutavate voogude alajaotusi. Viimasena nimetatud juhul, mis puudutab jaotamise ja finantsvahenduse valdkonda kuuluvaid tehinguid, samuti tasakaalustavaid kirjeid nagu lisandväärtus, on jooksevväärtustes raske või isegi võimatu otseselt eraldada hinna ja mahu komponente ning selleks tuleb kasutada spetsiaal- seid vahendeid. Samuti eksisteerib vajadus mõõta paljude koondnäitajate, nagu hüvitised töötajatele, kodumajapidamiste poolt kasutatav tulu või rahvatulu, reaalset ostujõudu. Seda on võimalik teha kui jagada vastavad näitajad läbi ostetud kaupade ja teenuste hinnaindeksiga. 10. 07. Tuleb rõhutada, et reaalse ostujõu mõõtmisel on eesmärk ja järgitavad protseduurid põhimõtteliselt erinevad neist, mida järgitakse kaupade ja teenuste ning tasakaalustavate kirjete hinnamuutuste mõju ellimineerimisel. Selleks võib luua hinna- ja mahuindeksite integreeritud süsteemi, mis on kasulik ka majanduskasvu hindamisel. Viimase ülesande täitmiseks vajalike voogude hindamisel reaalväärtuses kasutatakse teisi hin- naindekseid kui ülalpool käsitletud voogude puhul. Indeksite valik sõltub analüüsi eesmärgist. See saab põhineda ainult kokkuleppel ning hinna- ja mahuindeksite integreeritud süsteemis pole võimalik valida ühte unikaalset lahendit. HINNA- JA MAHUINDEKSITE INTEGREERITUD SÜSTEEM 10. 08. Jooksevväärtuste muutuste süstemaatiline jaotamine “hinnamuutuse” ja “mahumuutuse” komponendiks on piiratud kaupade ja teenuste konto- del (0) ning tootmiskontodel (1) kirjendatud tehinguid esindavate voogudega. Seda tehakse nii individuaaltegevusalasid kui ka kogumajandust puudutavate andmetega. Voogusid, mis esindavad tasakaalustavaid kirjeid, näiteks lisandväärtust, ei ole võimalik otseselt jaotada hinna- ja mahu komponentideks. Seda saab teha üksnes kaudsel teel, kasutades nendega seotud tehingute voogusid. Arvepidamise põhimõtete kasutamine seab arvutustele kaks piirangut: a) b) kaupade ja teenuste konto tasakaal iga kahe järjestikuse aasta kohta peab olema tagatud nii püsiv- kui jooksevhindades; iga voog kogumajanduse tasemel peab olema võrdne erinevate majandusharude vastavate voogude summaga. Kolmas piirang, mis ei tulene küll otseselt arvepidamise põhimõtete kasutamisest, kuid on samas peale sunnitud, on see, et iga muutus tehin- gute väärtuses peab olema seotud kas hinna- või mahu- või nende mõlema muutusega. Kui nimetatud kolm nõuet on täidetud, tähendab püsivhindades antud väärtuseliste näitajate kasutamine kaupade ja teenuste ning tootmiskon- todel seda, et on võimalik tuletada terviklik hinna- ja mahuindeksite süsteem. 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 291 10. 09. Tervikliku süsteemi koostamisel tuleb arvesse võtta järgmiseid näitajaid: Tehingud toodetega Toodang Turutoodang Toodang enda lõpptarbeks Muu turuväline toodang Vahetarbimine Lõpptarbimiskulutused Individuaalsed lõpptarbimiskulutused Kollektiivsed lõpptarbimiskulutused Tegelik lõpptarbimine Tegelik individuaalne lõpptarbimine Tegelik kollektiivne lõpptarbimine Kapitali kogumahutus Kapitali kogumahutus põhivarasse Varude muutus Väärisesemete soetamine miinus realiseerimine Kaupade ja teenuste eksport Kaupade eksport Teenuste eksport Kaupade ja teenuste import Kaupade import Teenuste import Tootemaksud ja -subsiidiumid Tootemaksud, v. a VAT Tootesubsiidiumid Lisandväärtuse tüüpi maksud (VAT) Põhivara kulum Tasakaalustavad kirjed Lisandväärtus Sisemajanduse koguprodukt P. 11 P. 12 P. 13 P. 31 P. 32 P. 41 P. 42 P. 51 P. 52 P. 53 P. 61 P. 62 P. 71 P. 72 D. 212 ja D. 214 D. 31 D. 211 P. 1 P. 2 P. 3 P. 4 P. 5 P. 6 P. 7 K. 1 B. 1 B. 1*g MUUDE KOONDNÄITAJATE HINNA- JA MAHUINDEKSID 10. 10. Lisaks ülalpool kirjeldatud hinna ja mahu näitajatele, võib järgnevad koondnäitajad samuti jagada nende endi hinna ja mahu komponentideks. Nende määramise eesmärk võib varieeruda. Varud Toodetud põhivara seis Hüvitised töötajatele AN. 12 AN. 11 D. 1 Perioodi jooksul toimunud varude muutuse arvestamiseks võib olla vajalik arvutada varude suurus püsivhindades eraldi iga perioodi alguses ja lõpus. Selleks, et arvestada kapitali tootlikkuse suhtarve ja saada baas põhivara kulumi arvestuseks püsivhindades, peab arvestama toodetud põhivara seisu püsivhindades. Hüvitised töötajatele tuleb arvutada püsivhindades tootlikkuse mõõtmiseks ning mõningatel juhtudel ka siis, kui toodangu hindamiseks on kasutatud sisendkulude püsivhindasid. 10. 11. Hüvitised töötajatele on sissetulekute üks osa. Ostujõu määramise eesmärgil võib reaalväärtuste saamiseks neid läbi jagada töötajate poolt oste- tud toodete hindu peegeldava indeksiga. Teiste sissetuleku elementide, nagu kodumajapidamiste poolt kasutatav tulu ja rahvatulu, reaalväärtust saab mõõta üldiselt samal viisil. 292 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd HINNA- JA MAHUINDEKSITE MÄÄRAMISE ÜLDPRINTSIIBID TURUTOODETE HINDADE JA MAHTUDE DEFINITSIOON 10. 12. Hinna- ja mahuindeksite tervikliku süsteemi loomine põhineb eeldusel, et ühe homogeense kauba või teenuse tasemel on väärtus (v) võrdne ühiku hinna (p) ja ühikute hulga (q) korrutisega. Seega v = p × q 10. 13. Definitsioon: Hinda defineeritakse kui ühe tooteühiku väärtust, mille parameetrid on täielikult homogeensed mitte ainult füüsilises tähendu- ses, vaid ka lõigus 10. 16 kirjeldatud mitmete muude iseloomulike tunnuste osas. Selleks, et hulgad oleksid majanduslikus mõttes liidetavad, peavad nad olema identsed ja neil peab olema sama ühikuhind. Iga kontodel kirjendatud kaupade ja teenustega teh- tud tehingu koondnäitaja jaoks peavad hinna ja koguse määrajad olema konstrueeritud järgmiselt: väärtusindeks = hinnaindeks × mahuindeks See tähendab, et iga muudatus antud voo väärtuses peab olema omistatud kas hinna- või mahumuutusele või nende kahe kom- binatsioonile. 10. 14. Kaupadega tehtavate tehingute puhul on sellega seotud kaupade füüsilise ühiku ning ühiku hinna määramine paljudel juhtudel lihtne. Mõnin- gatel juhtudel, näiteks spetsiifiliste kapitalikaupade puhul, on see raskem ning tuleb otsida spetsiaalseid lahendusi. Teenustega tehtavate tehingute puhul on sageli raskem kirjeldada iseloomulikke tunnuseid, mille abil määrata füüsilisi ühikuid ning kasutata- vate kriteeriumide osas võivad tekkida eriarvamused. See võib puudutada tähtsaid majandusharusid nagu finantsvahendusteenused, hulgi- ja jaemüük, ettevõtetele osutatavad teenused, haridus, uurimis- ja arendustegevus, tervishoid või puhkus. Arvestades teenustega seonduvate majandusharude tähtsuse kasvu, on oluline leida üldiseid lahendusi füüsiliste ühikute valiku probleemile, isegi kui need lahendused on ainult formaalsed. KVALITEEDI JA HINNA ERINEVUSED 10. 15. Toodete põhimõtteliste kvalitatiivsete erinevuste identifitseerimisel on olulised arvesse võetavad füüsilised ja muud iseloomulikud tunnused, mis tekitavad samas keerulisi statistilisi probleeme. Tegelikkuses on olemas lai valik erineva kvaliteediga ning erinevate hindadega eriotstarbelisi kaupu ja teenuseid. 10. 16. Kvaliteedierinevusi kajastatakse järgmiste tegurite abil: a) füüsilised omadused; b) kättetoimetamised erinevates paikkondades; c) kättetoimetamised erinevatel kellaaegadel või erinevatel perioodidel aasta jooksul; d) erinevused müügi- või keskkonnatingimustes, milles kaupu või teenuseid pakutakse. Antud füüsiliste omaduste puhul viitavad teiste tegurite erinevused sellele, et majanduslikus mõttes ei ole füüsilised ühikud identsed ning ühikute väärtus on erinev. Seda ühiku väärtuse erinevust peetakse mahu, mitte hinna erinevuseks. Tegelikult katab kauba ostmisel tehtud makse mitte ainult kauba hinna, vaid ka kauba pakkumisega kaasnevate teenuste hinna. See tähendab, et põhimõtteliselt identseid kaupu, mida müüakse erinevate hindadega ja erinevates tingimustes, tuleks käsitleda erinevate toodetena. Seda järeldust kasutatakse pakkumise ja kasutamise tabelites, kus kaubandusliku juurdehindluse ja transpordimarginaali (mis esindavad peamisi kau- padega varustamisega seotud teenuseid) väärtus kirjendatakse eraldi. 10. 17. Antud turu siseselt ja ühel kindlal perioodil võib mitmete ühiku väärtuste samaaegset eksisteerimist, välja arvatud lõigus 10. 19 kirjeldatud juhud, pidada tõendiks kvaliteedierinevuste olemasolust. Niisiis tuleb auto erinevaid mudeleid ning isegi sama mudeli erinevaid variante käsit- leda kui erinevaid tooteid, samuti tuleb eristada esimese ja teise klassi raudteetransporti. Hinna ja mahu määrade arvutamisel tuleb kasutada võimalikult detailset toodete klassifikaatorit, et iga identifitseeritud toode oleks maksimaal- selt homogeenne, hoolimata tulemuste esitamisel kasutatavast detailsuse astmest. 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 293 10. 18. Kvaliteeti tuleb arvestada ka siis, kui on vaja kirjendada muutusi ajas. Näiteks toote füüsiliste omaduste modifitseerimisest tingitud kvaliteedi- muutus tuleb lugeda mahu, mitte hinna muutuseks. Samuti tuleb arvestada agregeerimisel tekkivat efekti. Näiteks tuleb erinevused voo koosti- ses, mis viitavad nihetele kõrgema keskmise kvaliteedi suunas, kirjendada kui mahu suurenemist ja mitte kui hinnatõusu. Siit järeldub, et too- dangu puhul tuleb erinevate hindadega turgude vahel tekkiva nihke, nt kodumaine versus välisturg, või tööstuslikud kasutused versus tarbe- kaupade turud, efekti käsitleda kui mahu, mitte hinna muutusena. Samuti järeldub siit, et antud voo hinnamuutus võib ilmneda ainult üksikte- hingute tasemel toimunud hinnamuutustest. 10. 19. Definitsioon: Ühiku väärtuste erinevusi ei peeta kvaliteedi erinevuse indikaatoriks kui on tegemist informatsiooni puudusega, esinevad valiku- vabadust piirav hinnadiskrimineerimine ja paralleelturud. Sellistel juhtudel käsitletakse ühiku väärtuse erinevusi kui hinnaerine- vusi. 10. 20. Informatsiooni puudus tähendab, et ostja ei pruugi alati olla täielikult informeeritud olemasolevatest hinnaerinevustest ning võib seetõttu taht- matult osta kõrgema hinnaga. Samasugune või vastupidine olukord võib tekkida ka juhul, kus üksikostja ja müüja peavad läbirääkimisi või kauplevad hinna üle. Samas tuleks erinevust turult või laadalt ostetud kaupade keskmiste hindade, kusjuures tulemusele jõutakse seal sageli kauplemise läbi, ning jaemüügikohtades nagu kaubamaja müüdud samade kaupade hindade vahel harilikult käsitleda kui erinevatest müügitin- gimustest tingitud kvaliteedierinevuste peegeldust. 10. 21. Hinnadiskrimineerimine tähendab, et müüja võib ostjate erinevatelt kategooriatelt küsida erinevat hinda täpselt samades tingimustes müüdud täpselt sama kauba eest. Sellistel juhtudel pole erikategooriasse kuuluvatel ostjatel valikuvabadust või on see piiratud. Kui täpselt samades tin- gimustes müüdud identsete tooteühikute eest võetakse erinevat hinda selgelt eraldatavates turuosades, siis käsitletakse hinnaerinevusi kui hin- nadiskrimineerimist. Sellest tingitud hindade erinevused ei põhjusta mahu erinevusi. Kaupade edasimüügi võimalus antud turul tähendab, et seda tüüpi toodetele ei ole hinnadiskrimineerimise mõju märkimisväärne. Kaupade jaoks loetakse erinevate hindade olemasolu põhjuseks tavaliselt informatsiooni puudust või paralleelsete turgude olemasolu. Teenuste puhul, näiteks transpordis, võivad tootjad pakkuda madalamaid hindu tavaliselt madalama sissetulekuga rühmadele nagu pensionärid või üliõpilased. Kui soodustus kehtib mistahes nende poolt valitud ajal, on tegemist hinnadiskrimineerimisega. Kui madalamaid hindu rakenda- takse ainult kindlatel kellaaegadel, harilikult väljaspool tipptundi, pakutakse neile madalamakvaliteedilist transporti. 10. 22. Paralleelsed turud võivad eksisteerida mitmetel põhjustel. Ostjatel võib puududa võimalus osta madalamate hindadega nii palju kui nad tahak- sid, sest pakkumine sellise hinnaga on ebapiisav või on olemas kõrgemate hindadega paralleelne turg. Samuti on võimalus, et eksisteerib paralleelne turg, kus müüjad saavad küsida madalamat hinda, kuna nad hoiavad kõrvale teatavate maksude maksmisest. Ka sellisel juhul kuju- tab hinnaerinevus erinevust hindades, mitte mahus. 10. 23. Voo koguväärtust mõjutavad muutused voo struktuuris võivad ilmneda juhul, kui informatsiooni puudumise tingimustes, hinnadiskrimineeri- misel või paralleelsete turgude olemasolu korral müüakse identseid tooteid erinevate hindadega. Oletame, et kindel kogus teatud kaupa või teenust müüakse teatud ostjate kategooriale madalamate hindadega ilma mistahes erinevuseta paku- tavas kaubas või teenuses endas, asukohas, kellaajas, müügitingimustes või muudes faktorites. Järgnev madalamate hindadega müüdud kau- pade osatähtsuse vähenemine tõstab ostja poolt kaupade ja teenuste eest makstud keskmist hinda. Seda tuleb kirjendada kui hinna, mitte kui mahu kasvu. TURUVÄLISTE TEENUSTE KÄSITLEMISE PÕHIMÕTTED 10. 24. Kaupade ja teenuste pakkumist ja kasutamist katva laiahaardelise hinna- ja mahuindeksite süsteemi loomine on eriti raske just turuväliste tee- nuste toodangu mõõtmise osas. Need teenused erinevad turuteenustest selle poolest, et neid ei müüda turuhindadega ja nende väärtus jook- sevhindades arvutatakse kokkuleppe kohaselt nendele teenustele tehtud kulutuste summana. Nendeks kulutusteks on vahetarbimine, hüvitised töötajatele, muude tootmismaksude ja -subsiidiumide vahe ja põhivara kulum. 10. 25. (Toote)ühiku turuhinna puudumisel võib turuvälise teenuse “ühiku maksumuse” (kulutused teenuse “ühikule”) muutust käsitleda kui ligikaudset hinnamuutust. Kui turuväliseid teenuseid tarbitakse individuaalselt, on põhimõtteliselt võimalik hinnata homogeenseid koguseid, mis kajasta- 294 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd vad nende teenuste tarbimist, ning viia andmed püsivhindadesse kasutades baasaasta ühiku maksumust. Seda tüüpi toodangu mõõtmisel on võimalik analüüsida individuaalsete turuväliste teenuste tootlikkuse muutust. Kollektiivselt tarbitavate teenuste puhul ei ole ühiku maksumuse ja tarbimist kajastavate mahtude määramine tavaliselt võimalik. Kui kollektiivselt tarbitavate teenuste tootlikkuse muutust on püütud arvestada kaudsete meetoditega, peaksid kasutajad olema sellest teadlikud. 10. 26. Majanduslike arvestuste kontekstis on oluline tunnustada põhimõtet, et turuväliste teenuste tootmine ja tarbimine, nagu ka turukaupade ja - teenuste tootmine ja tarbimine, peab olema määratletud nende kaupade ja teenuste tegelike voogude, mitte nende kasutamisest saadud lõpptu- lemuse alusel. Kuna tulemused sõltuvad ka mitmetest muudest faktoritest, pole võimalik mõõta näiteks õpetamisteenuse mahtu haridustaseme kasvuga või tervishoiuteenuste mahtu rahvastiku tervise paranemisega. LISANDVÄÄRTUSE JA SKP ARVESTAMISE PÕHIMÕTTED 10. 27. Lisandväärtus, tootmiskonto tasakaalustav kirje, on ainuke tasakaalustav kirje, mis moodustab osa hinna- ja mahuindeksite integreeritud süsteemist. Siiski tuleb rõhutada selle näitaja väga erilisi omadusi, kuna ta on suure tähtsusega temaga seotud mahu- ja hinnaindeksite jaoks. Erinevalt mitmesugustest kaupade ja teenuste voogudest ei esinda lisandväärtus ainsatki tehingute kategooriat. Seetõttu ei ole ta otseselt jaota- tav hinna ja mahu komponentideks. 10. 28. Definitsioon: Lisandväärtus püsivhindades defineeritakse kui püsivhindades oleva toodangu ja püsivhindades oleva vahetarbimise vahe. VA = ΣP(0)Q(1) – Σp(0)q(1) kus P ja Q on vastavalt toodangu hinnad ja kogused ning p ja q vahetarbimise hinnad ja kogused. Teoreetiliselt on püsivhinda- des lisandväärtuse arvutamiseks õige meetod kahekordne deflateerimine (hinnaindeksiga jagamine), st kahe tootmiskonto voo (toodang ja vahetarbimine) eraldi deflateerimine ning nende kahe ümberhinnatud voo vahe arvutamine. 10. 29. Mõningatel juhtudel kui statistilised andmed jäävad puudulikuks või ei ole piisavalt usaldusväärsed, võib osutuda vajalikuks kasutada ainult ühte näitajat. Kui on olemas korralikud andmed lisandväärtuse kohta jooksevhindades, on üheks alternatiiviks kahekordsele deflateerimisele jooksevhindades lisandväärtuse deflateerimine toodangu hinnaindeksiga. See eeldab, et vahetarbimise hinnad muutuvad samal määral kui too- dangu hinnad. Teine võimalus on ekstrapoleerida baasaasta lisandväärtust toodangu mahuindeksiga. Selle mahuindeksi võib arvutada kas otse mahu andmetest või deflateerides jooksevhindades toodangu väärtust vastava hinnaindeksiga. See meetod eeldab, et toodangu ja vahetarbimise mahumuutused on samad. Teatud turuteenuste ja turuväliste teenuste majandusharude kohta, nagu rahandus, äriteenused, haridus või kaitse, võib olla rahuldavate näita- jate saamine toodangu hinna- ja mahumuutuste kohta raske. Sel juhul saab lisandväärtuse muutusi püsivhindades hinnata töötajate hüvitiste muutusega püsipalgamäärades ning põhivara kulumiga püsivhindades. Andmetöötlejad võivad olla sunnitud kasutama selliseid abinõusid, isegi kui ei ole põhjust eeldada, et tootlikkus jääb pikema või lühema perioodi jooksul muutumatuks. 10. 30. Just oma olemuse poolest on lisandväärtuse mahu ja hinna indeksid erinevad vastavatest kaupade ja teenuste voogude indeksitest. Sama kehtib tasakaalustavateks kirjeteks olevate koondnäitajate, nagu näiteks sisemajanduse koguprodukt, hinna- ja mahuindeksite kohta. Vii- mane on ühelt poolt võrdne kõigi lisandväärtuste summaga miinus kaudselt mõõdetavad finantsvahendusteenused (FISIM), s. o tasakaalustavate kirjete summaga, pluss tootemaksude ja -subsiidiumide vahe ning teiselt poolt võrdne kogu lõppkasutuse ja impordi vahega. PROBLEEMID PÕHIMÕTETE RAKENDAMISEL 10. 31. Süsteemi erinevatele voogudele hinna ja mahu põhimõtete rakendamisel on vajalik üksikasjalikult leida vastuvõetavad lahendused hulgale sel- lega seoses üles kerkivatele probleemidele. 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 295 ÜLDINE RAKENDAMINE 10. 32. Vajadus kindlaks teha, millised eelmises peatükis kirjeldatud faktorid kirjeldavad hindade erinevust, tekib alati ning see sunnib eristama hinna- ja mahumuutusi. Siit järeldub, et isegi detailse jaotuse korral võivad koguste aegread anda ainult üldise hinnangu mahtude muutuste mõõtmi- seks kuna nad ei peegelda korralikult kvaliteedierinevustest tulenevaid muutusi. See tähendab näiteks, et ühe kindla hulga füüsiliste ühikute mõõtmisega alahinnatakse mahumuutust juhul kui voo koostis on muutunud kõrgema kvaliteediga ühikute kasuks. See nihe osutab keskmise kvaliteedi muutumisele ja peab olema kirjendatud kui mahuindeksi kasv. Üldiselt on parim viis kaupade ja teenuste voogude mahumuutuste arvestamiseks väärtusandmete deflateerimine hinnaindeksitega. Kuni kõik keskmise kvaliteedi muutused on väärtusseeriates korrektselt kajasta- tud, annab jagamine esindusliku hinnaindeksiga, mida on korrigeeritud kvaliteedi muutuste suhtes, korrektse mahuindeksi. 10. 33. Praktiliselt ei pruugi deflateerimine hinnaindeksitega alati anda parimat tulemust ning tuleb kasutada muid meetodeid. Näiteks võivad väärtus- seeriad olla saadud hinna ja koguse korrutamisel ning siis saadakse püsivhindades andmed kasutades baasaasta hindu. Samuti võivad mõned väärtusseeriad olla halvema kvaliteediga ja võib tekkida raskusi usaldusväärsete hinnaindeksite saamisega. Sel juhul võib hinnanguid anda koguseliste näitajate põhjal, kus tooted, mille koguseid kasutatakse, peavad olema võimalikult homogeensed. Kui ükski ülalkirjeldatud meetodi- test pole rakendatav, võivad püsivhindades toodangu andmed põhineda püsivhindades sisendkulude hindamisel. 10. 34. Turuväliseid teenuseid pole võimalik hinnaindeksiga deflateerida ja seega tuleb rakendada muid lahendusi. Neid kirjeldatakse allpool olevates lõikudes 10. 41–10. 46. ERI VOOGUDE KASUTAMINE Kaupade ja turuteenuste vood 10. 35. Kaupade ja turuteenuste voogude väärtuste muutused on kõigist majanduslikest voogudest kõige kergemini jagatavad hinna- ja mahumuutus- teks. Selles kontekstis tuleb teha selget vahet järgmiste voogude vahel: a) turul kindla hinnaga tegelikult tehtud tehinguid esindavad vood; b) vood, mis esindavad toodangut enda lõpptarbeks (näiteks põllumajandussaaduste tootmine enda tarbeks või omaniku kasutuses oleva eluaseme teenused); c) vood, mille väärtus defineeritakse kui kaupade ja teenustega tehtavate tehingute vahe (näiteks kaubanduslikud juurdehindlused); d) vood, mille väärtus defineeritakse kui jaotus- ja / või finantstehingute vaheline erinevus (näiteks kaudselt mõõdetavad finantsvahendustee- nused ja kindlustusteenused). 10. 36. Punktis “a” kirjeldatud vood on kõige arvukamad ja tavalisemad. Tulenevalt nende iseloomust, saab nende voogude väärtusi jagada mahu ja hinna muutusteks. Selliste voogude jooksevväärtuste deflateerimine hinnaindeksite abil püsivväärtusteks on rakendatav kõigil juhtudel, kus kaubad ja teenused on väljendatavad ühikutes, millest enamik on homogeensed ühest aastast järgmisesse aastasse. 10. 37. Punktis “b” kirjeldatud vood on tinglikud tehingud, millele on tüüpiline tehingu tegeliku hinna puudumine. Sellisteks kaupadeks on enda lõpp- tarbeks kasutatavad põllumajandussaadused ja enda tarbeks tehtav kapitali kogumahutus. Teenuste osas on kõige tähtsamad omaniku kasutu- ses oleva eluaseme teenused. Selliste arvestuslike voogude väärtused saadakse rakendades samasuguste turustatavate toodete hindu ning see- tõttu peaks deflaator olema sama. Kuna harilikult tuleb enda tarbeks ehituse toodang väärtustada tootmise kulude ja mitte hinna abil, tuleb deflaatorit selles suhtes korrigeerida. 10. 38. Kõige tähtsamad vood punktis “c” on need, mille väärtus jooksvates hindades on saadud kahe kaubavoo väärtuste vahena. Näiteks kaubandus- like juurdehindluste puhul, mille väärtus jooksvates hindades on defineeritud erinevusena hulgi- või jaekaubanduse poolt edasimüügiks ostetud kaupade realiseerunud tegeliku või arvestusliku hinna ja selle hinna vahel, mida turustaja oleks pidanud maksma kauba asendamiseks ajal kui see müüdi või muul viisil kasutusse läks. Ühe meetodi järgi võib kaubanduslike juurdehindluste hinnanguid püsivhindades saada ka vahe abil, mis saadakse, lahutades edasimüügiks ostetud kaupade püsivhindade väärtusest kaubanduse poolt edasimüüdud kaupade püsivhindade väärtuse. Alternatiivne mõõtmismeetod oleks baasaasta kaubanduslike hinnalisandite ekstrapoleerimine kas müügimahtude või hulgi- ja jae- kaubanduse ostude mahuga. Et olla korrektne, tuleb selle alternatiivi puhul arvestada fakti, et kaubanduslikud hinnalisandid varieeruvad erine- vate toodete ja kasutuste vahel. Seda on arvestatud pakkumise ja kasutamise tabelites. 296 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd 10. 39. Punkt “c” sisaldab veel reisiagentuuride teenuste toodangut, mis on hinnatud agentuuride poolt teenuste eest võetava tasu (teenustasu ja komisjonitasu) väärtusega. Samuti võib neid teenuseid määratleda kahe voo, s. o ostja poolt tehtud täismakse ja tootja poolt transpordile ja majutusele tehtud kulutuste vahena. Mahtu saab mõõta kui kahe püsivhindades arvutatud voo vahelist erinevust. Teenus- või komisjonitasu võib defineerida ka kui korraldatud transpordi või majutuse liigi ühiku hinda. Teenuse eest võetava tasu mahu näitaja muutuks seejärel samal viisil kui need vood. 10. 40. Punktis “d” kirjeldatud vood koosnevad finantsvahendusteenustest, kindlustuse ning pensionifondide teenustasudest. Finantsvahendusteenuseid pakuvad pangad ja muud finantsinstitutsioonid ning nende sisuks on ettevõtlusele või kodumajapidamistele raha laenamine, säästmiseks kind- late ja mugavate vahendite pakkumine, raha ja muude väärisesemete kaitse, välisvaluutade ost ja müük, arveldustšekkide vormistamine, üldise majandusteabe pakkumine, tegelemine vara ja pikaajaliste võlakirjadega ning investeerimisalaste nõuannete andmine. Mõningatel juhtudel on need teenused kergesti defineeritavad ning nende eest on võimalik eraldi tasuda. Näiteks on see nii pangahoidlates pindade rentimisel või vara, pikaajaliste võlakirjade ja laenu andmisel seoses arvestatavate teenustasudega. Võimalik on defineerida tehingu jooksev väärtus, nagu ka hinna ja mahu määramiseks vajalikud hinnad ja kogused. Tavaliselt on kaudselt mõõdetavate finantsvahendusteenuste ja kindlustusteenuste jagamine hinna ja mahu komponentideks tehtud kaudselt ning see peaks põhinema kokkuleppel. Turuväliste teenuste vood 10. 41. Valitsemissektori ja kodumajapidamisi teenindavate kasumitaotluseta institutsioonide (KTKTI) poolt toodetavad turuvälised teenused katavad suures ulatuses ühiskonnale vajalikud ja kasulikud teenused. Need jagunevad kahte põhikategooriasse: a) indiviidile osutatavad teenused, st tarbijad või kasusaajad on individuaalselt identifitseeritavad. Nende teenuste tarbimine nõuab indivi- duaalset initsiatiivi nende poolt, kes sellega on seotud; b) puhtad avalikud teenused, st teenused, mida tarbitakse ühiselt kogurahvastiku poolt. 10. 42. Indiviididele osutatavaid teenuseid võib osutada kas üksikisikule (nt tervishoid) või üksikisikute rühmale (nt õpetamine). Tulenevalt selliste tee- nuste olemusest saab neid pakkuda kas turuteenusena või turuvälise teenusena. Indiviid võib paljudel juhtudel saada seda tüüpi teenuseid kas pöördudes turuüksuse poole (st makstes teenuse eest) või valitsemissektori turuvälise üksuse või kodumajapidamisi teenindava kasumitaotlu- seta institutsiooni (KTKTI) poole (saamaks teenuseid tasuta või peaaegu tasuta). Turuüksuste puhul tuleb jooksvaid väärtusi deflateerida hinnaindeksitega, kuna see võimaldab näidata variatsioone erinevate hindadega too- dete kogumis korrektselt mahtude ja mitte hinnamuutuste mõjuna. Indiviididele pakutavate turuväliste teenuste kogutoodangu hinnanguid saab teha koguseliste näitajate põhjal. Hariduses võib neid seostada õpilaste poolt klassis veedetud või individuaalõppe tundide hulgaga; turuväliste tervishoiuteenuste puhul peaks näitaja peegeldama haiglaravi või arstide ning õdede juurde tehtavaid visiite. Mõlemal juhul peegel- dub kvalitatiivne mõõde õpilase või patsiendi kohta kulutatud ressursside mahus. Ettevaatlik peab olema detailse alajaotusega andmete kasuta- misel, et iga näitaja, mille kohta arvestusi tehakse, oleks kulude osas nii homogeenne kui võimalik. Ainult niiviisi saab sellise toodete kogumi puhul mahumuutusi näidata korrektselt. Indiviididele pakutavate teenuste puhul peaksid nende toodangu mahu ja tarbimise muutused olema põhimõtteliselt mõõdetud nende teenuste kasutamise alusel. Sellega hoitakse ära erinevate kriteeriumide rakendamine samadele teenustele, sõltuvalt sellest, kas nad on turuteenused või turuvälised teenused. Muidugi tuleb iga kvaliteedimuutust käsitleda kui mahumuutust, aga seda nii turuteenuste kui üksikisikutele pakutavate turuväliste teenuste osas. 10. 43. Puhtad avalikud teenused on toodetud valitsemissektori poolt kogurahvastiku hüveks. Faktiliselt katavad need väga suure osa tegevusaladest nagu üldised avaliku sektori teenused, riigikaitse, välissuhted, õigusmõistmine ja politsei, linnaplaneerimine ja keskkond, majanduspoliitika jne. Kuna neid teenuseid tarbitakse kollektiivselt, kaudselt ja pidevalt, ei saa nende toodangu mahtu mõõta nende kasutamise ulatusega. 10. 44. Praktiliselt ei ole võimalik saada usaldusväärseid koguselisi näitajaid üksikisikutele pakutavate turuväliste teenuste jaoks ning seetõttu tuleb neid mõõta samade meetoditega kui puhtaid avalikke teenuseid — mahu baasil. Seega tuleb alustada toodangu erinevate elementide maksu- muse hindamisest püsivhindades. Need toodangu elemendid on: a) vahetarbimine; b) hüvitised töötajatele; 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 297 c) muud tootmismaksud miinus muud -subsiidiumid; d) põhivara kulum. Sisendkuludest lähtuva mõõtmisviisi kasutamine toodangu ligikaudseks määramiseks tähendab seda, et tootluse analüüs pole võimalik. 10. 45. Vahetarbimise arvutamine püsivhindades ei tekita erilisi teoreetilisi probleeme, kuni tegemist on kaupade ja turuteenustega. Seda võib teha kas jooksvaid väärtusi vahetarbimise hinnaindeksiga deflateerides või hinnates koguseid baasaasta hindadega. 10. 46. Turuväliste teenuste puhul tehakse töötajate hüvitiste ja põhivara kulumi arvestus püsivhindades kasutades lõikudes 10. 53 ja 10. 54 kirjeldatud üldiseid meetodeid. Muud tootmismaksud on sageli seotud mahu näitajatega, milleks on näiteks töötajate või kasutatavate autode arv. Tootemaksud ja -subsiidiumid, impordimaksud ja -subsiidiumid 10. 47. Kuigi hinna- ja mahuindeksite integreeritud süsteem on põhiliselt piiratud kaupu ja teenuseid käsitletavate tehingutega, ei välista see mõnin- gate teiste tehingute hinna- ja mahumuutuste määra arvutamise võimalust. See puudutab eelkõige teatud tehingute objektiks olevate kaupade ja teenuste koguse või väärtusega otseselt seotud makse ja subsiidiume. Pakkumise ja kasutamise tabelites näidatakse viimaste väärtus üksikas- jaliselt. Allpool kirjeldatud reegleid rakendades on võimalik kaupade ja teenuste kontodel kirjendatud maksude ja subsiidiumide kategooriatele leida hinna ja mahu mõõte. Nimelt: a) tootemaksud, v. a VAT (D. 212 ja D. 214); b) tootesubsiidiumid (D. 31); c) lisandväärtusmaks toodetele (D. 211). 10. 48. Lihtsaim on olukord maksudega, mis kujutavad endast fikseeritud summat tehingu objektiks oleva toote mahuühiku kohta. Sellistelt maksudelt laekunud summa sõltub: a) tehinguga hõlmatud toodete kogusest; b) maksustamise summast ühikule kehtestatud maksumäärast, st maksustamishinnast. Väärtuse muutumise jagamine nende kahe komponendi vahel ei ole tegelikkuses raske. Mahu varieerumine määratakse maksustatavate toodete koguste muutusega; hinna varieerumine vastab ühikule kehtestatud maksumäära muutusele, st maksustamishinna muutusele. 10. 49. Sagedasem on olukord, kus maks vastab kindlale protsendile tehingu väärtusest. Sellistelt maksudelt laekunud summa sõltub sel juhul: a) tehinguga hõlmatud toodete kogusest; b) tehinguga hõlmatud toodete hinnast; c) maksumäärast (protsendist). Maksustamishind saadakse maksumäära rakendamisel toote hinnale. Maksudest laekuva summa muutus sellist tüüpi maksudest on jagatav mahumuutuseks, mis on määratud maksustatavate toodete koguste muutusega, ja hinna muutuseks, mis vastab maksustamishinna muutusele (b × c). 10. 50. Näitaja tootemaksud, v. a VAT (D. 215 ja D. 214), mahu mõõtmiseks kasutatakse toodetud või imporditud tootekoguste puhul baasaasta maksus- tamishinda või rakendatakse baasaasta hindadesse ümberarvestatud toodangu või impordi väärtusele baasaasta maksumäärasid. Tähelepanu tuleb pöörata asjaolule, et maksustamishinnad võivad erinevate kasutuste puhul erineda. Seda võetakse pakkumise ja kasutamise tabelites arvesse. 10. 51. Samamoodi toimub ka näitaja tootesubsiidiumid mahu mõõtmine. Selleks arvestatakse toodetud või imporditud tootekoguste korral baasaasta impordi väärtusele baasaasta subsiidiumide subsiidiumide suurust või rakendatakse baasaasta hindadesse ümberarvestatud toodangu või määrasid — samal ajal arvesse võttes erinevaid subsiidiumide suurusi erinevate kasutuste puhul. 298 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd 10. 52. Lisandväärtusmaks toodetele (D. 211) arvutatakse nii kogu majanduse kui üksikute majandusharude ja muude kasutajate puhul netopõhiselt ja see puudutab ainult mittemahaarvatavat lisandväärtusmaksu. Viimane leitakse kui tootele arvestatud lisandväärtusmaksu ja selle toote kasuta- jate poolt mahaarvestatud lisandväärtusmaksu vahe. Samuti on lisandväärtusmaksu tootele võimalik määratleda kui kõigi mittemahaarvatavate väärtuste summat, mis kasutajatel tuleb maksta. Mittemahaarvatavat lisandväärtusmaksu püsivhindades saab arvutada kui rakendada baasaastal kehtinud lisandväärtusmaksu määrasid baas- aasta hindades väljendatud voogudele. Iga muutus jooksva aasta lisandväärtusmaksu määras peegeldub seetõttu mittemahaarvatava lisandväär- tusmaksu hinna-, mitte mahuindeksis. Mahaarvatava lisandväärtusmaksu osakaal kogu lisandväärtusmaksus ning seega ka mittemahaarvatav lisandväärtusmaks võivad muutuda: a) tulenevalt lisandväärtusmaksu mahaarvamise korra muutusest (muudatused maksuseadustikus), mis võib jõustuda kas kohe või teatud hili- nemisega; b) tulenevalt muutusest toote kasutuses (nt selliste kasutuste osatähtsuse suurenemine, mille puhul lisandväärtusmaksu võib maha arvata). Kirjeldatud meetodi järgi käsitletakse mahaarvatava lisandväärtusmaksu mahumuutust lisandväärtusmaksu mahaarvamise korra muutu- mise tulemusel kui muutust maksustamishinnas või kui arvestatud lisandväärtusmaksu määra muutust. Teisalt näitab toote kasutuse muutusest tuleneva mahaarvatava lisandväärtusmaksu hulga muutus mahaarvatava lisandväärtusmaksu mahumuutust, mis peegeldub toote lisandväärtusmaksu mahuindeksis. Põhivara kulum 10. 53. Põhivara kulumi mahu näitajate arvutamine ei tekita probleeme, kui on olemas informatsioon kapitalikaupade seisu struktuuri kohta. Paljude riikide poolt kasutatav pideva inventariseerimise meetod viitab sellele, et põhivara kulumi arvestust jooksevhindades tuleb teha nii, et kapitali- kaupade arvestus viiakse püsivhindadesse. Soetusmaksumusest asendusmaksumuse tuletamiseks tuleb esiteks erinevatel perioodidel omandatud kapitalikaubad hinnata ühtsel alusel, s. o baasaasta hindades. Protsessi käigus saadud hinna- ja mahuindekseid saab seejärel kasutada põhivara kulumi arvestamiseks püsivhindades ning vastava hinnaindeksi leidmiseks. Kui kapitalikaupade seisu jaoks ei kasutata pidevat inventariseerimist, võib põhivara kulumi muutuse püsivhindades saada kui deflateerida jooksevhindades esitatud andmed, mis on saadud kapitali kogumahutuse moodustavate toodete lõikes. Sel juhul tuleb arvesse võtta ka nende kapitalikaupade vanuselist struktuuri. Hüvitised töötajatele 10. 54. Töötajate tööjõukulude mõõtmisel võib töötajate hüvitiste koguse mõõtühikuks pidada üht tundi kindlat tüüpi ja teatud oskuste taset nõudvat tööd. Nagu kaupade ja teenuste puhul, tuleb ka siin eristada töö erinevat kvaliteeti ja arvutada kvantitatiivsed suhtarvud iga erinevat liiki töö kohta. Igale tööle vastav hind on tunni kohta makstav hüvitis, mis võib loomulikult erinevat liiki tööde korral varieeruda. Tehtud töö mahu võib arvutada erinevat liiki tööde kvantitatiivsete suhtarvude kaalutud keskmisena. Kaaludena võib sel juhul kasutada eelmise aasta või fiksee- ritud baasaasta töötajate hüvitiste väärtuseid. Samuti võib töö palgamäära indeksi leida erinevat liiki tööde hüvitiste tunnipalgamäärade suhte- liste muutuste kaalutud keskmisena. Kaaludena võib jällegi kasutada hüvitisi töötajatele. Kui Laspeyres'i-tüüpi mahuindeks arvutatakse kaud- selt, deflateerides muutusi töötajate hüvitistes jooksvates hindades tunnihüvitise keskmise muutuse indeksiga, peab viimane olema Paasche'i- tüüpi indeks. 10. 55. Töötajate hüvitiste reaalse ostujõu mõõtmiseks võib seda voogu deflateerida nende töötasude kasutamist peegeldava indeksiga. Tavaliselt on sel eesmärgil valitud hinnaindeks individuaalsete tarbimiskulutuste kaudne deflaator või tarbijahinnaindeks. Toodetud põhivara seis ja varud 10. 56. Püsivhindades esitatud andmeid vajatakse nii toodetud põhivara seisu kui varude kohta. Toodetud põhivara seisu näitamiseks on sellised and- med olemas siis, kui on kasutatud pideva inventariseerimise meetodit. Need andmed on vajalikud kapitalitootluse suhtarvude leidmiseks. Muu- del juhtudel võib informatsiooni vara seisu väärtuse kohta koguda tootjatelt ja deflateerida kapitalimahutuste puhul kasutatavate hinnaindeksi- tega arvestades varude vanuselist struktuuri. 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 299 Varude muutust mõõdetakse varudesse lisatud ja varudest välja võetud väärtuste kohta tehtud sissekannete vahega ning antud perioodi vältel varudes hoitud kaupade korduvate kahjude väärtusega. Püsivhindades antud näitajad saadakse nende komponentide deflateerimise teel. Kui varude mahu ja hinna muutused on küllalt regulaarsed, võib varude muutuse näitaja saada ka varude mahumuutuse korrutamisel kas jooksva aasta või baasaasta keskmiste hindadega. Teise alternatiivina ning kontrollvõimalusena võib varude muutust arvestada kui vastavate varude perioodi lõpu ja alguse seisu vahet. Selleks tuleb varude väärtus miinus tootjate raamatupidamisele vastav ümberhindlus ümber hinnata ja väljendada kas jooksva aasta või baasaasta keskmistes hindades. Kui kasutatakse jooksva aasta hindu, mõõdab väärtus varude mahumuutust jooksvates hindades. Kui tegemist on baasaasta keskmiste hindadega, vastab väärtus varude mahumuutusele baasaasta hindades. Kogumajanduse reaaltulu näitajad 10. 57. Tulu voogusid ei saa jagada hinna ja mahu komponentideks ning sel põhjusel ei ole hinna ja mahu näitajaid võimalik defineerida samal viisil kui eespool kirjeldatud voogude ja varude puhul. Reaaltulu voogusid on võimalik mõõta ainult juhul, kui valitakse välja kaupade ja teenuste “korv”, millele sissetulekud tüüpiliselt kulutatakse ning selle “korvi” hinnaindekseid kasutatakse jooksva tulu deflaatoritena. Valik on alati sub- jektiivne seetõttu, et tulu kulutatakse harva ostudeks just vaatlusaluse perioodi jooksul. Osa sellest võidakse säästa hilisema perioodi ostudeks või võivad perioodi jooksul tehtud ostud olla osaliselt finantseeritud varasematest säästudest. 10. 58. Sisemajanduse koguprodukt püsivhindades mõõdab kogumajanduse kogu tootmismahtu (ilma vahetarbimiseta). Residentide reaalset kogutulu mõjutab mitte ainult toodangu maht, vaid ka ekspordi määr välismaailmast tuleva impordi suhtes. Kaubandustingimuste paranedes vajatakse väiksemat osa ekspordist antud impordi mahu eest tasumiseks nii, et kodumaiste kaupade ja teenuste tootmise teatud taseme juures on osa sellest võimalik ekspordist ümber paigutada tarbimisse või kapitalimahutusse. 10. 59. Sisemajanduse reaalne kogutulu on võimalik tuletada nii, et lisades sisemajanduse koguprodukti andmetele lisatakse niinimetatud käibetulu. Käibetulu või ka kahjum defineeritakse kui: T = X – M P (cid:1) X Px – – (cid:2) M Pm s. o jooksev ekspordiimpordi bilanss deflateeritud hinnaindeksiga P, millest on lahutatud ekspordi ja impordi deflateeritud väärtuste vahe. Jooksvale kaubandusbilansile sobiva deflaatori valik tuleks jätta iga riigi statistikaspetsialistide otsustada. Sealjuures tuleks arvesse võtta maa eripärasid. Kui deflaatori valik tekitab probleeme, on tõenäoliselt sobivaks deflaatoriks impordihinnaindeksi ja ekspordihinnaindeksi keskmine. 10. 60. Erinevaid reaaltulu koondnäitajaid identifitseeritakse ja defineeritakse järgnevas tabelis näidatud viisil. Sisemajanduse koguprodukt püsivhindades pluss võrdub pluss miinus võrdub pluss miinus võrdub miinus võrdub kaubandustingimuste muutumisest tulenev käibetulu või -kahjum sisemajanduse reaalne kogutulu välismaailmast saadav reaalne esmane tulu välismaailmale makstav reaalne esmane tulu reaalne kogurahvatulu välismaailmast saadavad reaalsed jooksvad siirded välismaailmale makstavad reaalsed jooksvad siirded reaalne kasutatav kogurahvatulu põhivara kulum püsivhindades reaalne kasutatav netorahvatulu 300 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd Rahvatulu koondnäitajate reaalseks väljendamiseks tuleks välismaailmast saadav ja välismaailmale makstav esmane tulu ning saadavad ja maks- tavad siirded deflateerida sisemajanduse kogulõppkulutuste indeksiga. Reaalne kasutatav rahvatulu tuleb väljendada netona arvates sellest maha põhivara kulumi koguväärtuse püsivhindades. INDEKSI ARVUTAMISE VALEMI VALIK JA BAASAASTA 10. 61. Hinna- ja mahuindeksite integreeritud süsteemi ülesehitus seab kasutatavate indeksitüüpide valimisele piirangud. 10. 62. Eelistatav mahu aastamuutuse näitaja on Fisheri mahuindeks, mida defineeritakse Laspeyres'i ja Paasche'i indeksite geomeetrilise keskmisena. Mahumuutused pikemate perioodide jooksul saadakse järjestikuse ühendamise, s. o mahu aastamuutuste akumuleerimise teel. 10. 63. Samuti on eelistatav aastase hinnamuutuse näitaja Fisheri hinnaindeks. Hinnamuutused pikemate perioodide jooksul saadakse järjestikuste aas- tamuutuste ühendamise teel. 10. 64. Ahelindeksid, mis kasutavad mahumuutuse määramiseks Laspeyres'i mahuindekseid ja aastase hinnamuutuse määramiseks Paasche'i hinnain- dekseid, on Fisheri indeksitele arvestatavaks alternatiiviks. 10. 65. Ehkki ahelindeks on eelistatav mahu ja hinna muutuse näitaja, tuleb tunnistada, et liidetavate komponentide puudumine selles võib olla tõsine miinus mitmete analüüside tegemisel. Koondnäitaja defineeritakse kui oma komponentide summa. Liidetavus nõuab, et mahuindeksite abil nii koondnäitaja kui tema komponentide võrdlusperioodi väärtusi ajas ekstrapoleerides peab vastavate näitajate identifitseeritavus jääma kehtima. 10. 66. Seetõttu soovitatakse lisaks peamiste koondnäitajate ahelindeksitele kokku panna püsivhindades esitatud agregeerimata andmed, s. o jooksvate koguste otsene väärtus baasaasta hindades. Rahvamajanduse arvepidamise andmete arvestus püsivhindades tuleb teha viimasel võimalikul detailsustasemel, kus andmed veel vastavad hinna ja mahu mõõtmise integreeritud süsteemi nõuetele. Pakkumise ja kasutamise tabelid kujundavad tsentraalse, kontseptuaalse ja statistilise põhja kõigi püsivhindades esitatud mõõtmiste jaoks. Täiendavad andmed on lisatabelites. Siiski tuleb püsivhindades olevad aegread aja jooksul ümber arvestada (ümberbaseerida). ESA poolt on heaks kiidetud baasaasta muutmise põhimõte igal viiendal aastal alustades 1995. aastast. Baasaasta muutmise korral on tavaline ühendada vanal baasil olevad andmed ja uuel baa- sil olevad andmed, selle asemel, et viia ümberbaseerimist ajas tagasi. Baasaasta ajakohastamise tulemusena kaotatakse ühendamise tulemusel liidetavus. 10. 67. Kui baasaasta väärtusi ekstrapoleeritakse mahu ahelindeksitega, tuleb kasutajatele seletada, miks tabelites ei ole liidetavust. Püsivhindades olevad “mitteliidetavad” andmed avaldatakse ilma igasuguste parandusteta. Meetod on arusaadav ja näitab kasutajatele pro- bleemi ulatust. See ei välista võimalust, et teatud tingimustes võivad koostajad pidada paremaks vastuolud elimineerida andmete üldise kooskõla parandami- seks. MAJANDUSRUUMIDEVAHELISED HINNA- JA MAHUINDEKSID 10. 68. Riikidevaheliste hindade ja mahtude võrdlemisel tuleb ületada probleem, mis tekib erinevate rahvuslike valuutade kasutamisest. Kuna vahetus- kursid ei ole selleks piisavalt stabiilsed ega peegelda korrektselt erinevusi ostujõus, tuleb kasutada samasugust metoodikat kui perioodidevahe- liste võrdluste tegemisel ühel maal. Seega tuleb arvutada hinna- ja mahuindeksid maade paaride vahel, kasutades sama liiki indeksi valemeid kui perioodidevaheliste muutuste mõõtmisel. Ükskõik kumma kahest maast, A või B, andmeid võib kasutada kaaludena ja, maa A vaatenur- gast, arvutada Laspeyres-tüüpi indeksi kasutades maa A kaalusid ning samuti Paasche'i tüüpi indeksi kasutades maa B kaalusid. 10. 69. Kui kahe maa majandused erinevad üksteisest palju, võib vahe nende kahe indeksi vahel olla üsna suur ning tulemus sõltuks liiga palju sellest, millised kaalud on valitud. Seetõttu nõuab ESA kahepoolsete võrdluste puhul nende kahe keskmist Fisheri indeksi vormis. 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 301 10. 70. Teineteisega vähe ühist omavate majandussituatsioonide otsesed kvantitatiivsed võrdlused on juba loomult keerulised ning jooksvate väärtuste deflateerimine hinnaindeksite abil on seetõttu parim alternatiiv. Rahvusvaheliste võrdluste puhul kehtib see isegi rohkem kui perioodidevahe- liste võrdluste puhul. Toodete hoolika spetsifitseerimise ja identifitseerimise puhul on hinnasuhted arvutatavad kasutades selleks igal maal läbi viidud hinnavaatluse tulemusel saadud informatsiooni. Kuna saadud hinnad on rahvuslikes valuutades, toob hinnasuhete interpreteerimine endaga kaasa ostujõu pariteetide (PPP) kontseptsiooni. Antud tootele defineeritakse kahe maa A ja B valuutadevaheline ostujõu pariteet kui maa B valuutaühikute hulk, mis on vajalik maal B sama koguse toote ostmiseks kui seda saab ühe ühiku maa A valuuta eest maal A. Ostujõu pariteedid tootegruppidele ja sealt edasi kõrgematele agregatsiooniastmetele kuni SKPni välja saadakse toodete ostujõu pariteetide kaalumisel nende osakaaluga kulutustes. Kahe maa vahelise hinnatasemeindeksi saamiseks tuleb ostujõu pariteet jagada kahe maa valuutade vahelise jooksva vahetuskursiga. 10. 71. Turuväliste teenuste osas seisavad rahvusvahelised võrdlused sama probleemi ees kui perioodidevahelised võrdlused. See tähendab, et toodan- gut mõõdetakse sisendite summaga. Praegu kasutatav majandusruumide vaheliste võrdluste meetod seisneb ostujõu pariteetide arvutamises sisendite oluliste elementide kohta hinnasuhete baasil. See meetod, mis tähendab sisendite mahu võrdlust, ei arvesta võrreldavate maade toot- likkuse erinevust turuväliste teenuste tootmisel. Seetõttu on oluline välja töötada meetodid, mis võimaldaksid turuväliste teenuste toodangu mahu võrdlemist. Individuaalsete turuväliste teenuste osas peaks see põhimõtteliselt olema teostatav samal viisil kui perioodidevaheliste võrd- luste puhul. 10. 72. Vajadus teha rahvusvahelisi hindade ja mahtude võrdlusi riikide vahel on ESA poolt omaks võetud. Peamine eesmärk on SKP ja tema kasutuste mahtude võrdlused ning sealjuures peab olema tagatud transitiivsus. Transitiivsus tähendab, et maade C ja A otsene suhe on võrdne tuletatud suhtega, mis saadakse maade B ja A ning maade C ja B otseste suhete korrutamisel. 10. 73. ESAs heaks kiidetud lähenemine mitmepoolsete mahunäitajate kogumi ja ostujõu pariteetide arvutamiseks on alustada kahepoolsetest võrdlus- test kõigi arvessevõetavate maade võimalike paaride vahel. Selleks kasutatavad Fisheri indeksid ei ole transitiivsed. On olemas võimalus nen- dest transitiivsete indeksite kogumi tuletamiseks, mis sarnanevad algsete Fisheri indeksitega nii palju kui võimalik. Selleks kasutatakse tradit- sioonilist vähimruutude meetodi kriteeriumi. Hälvete minimeerimine algsete Fisheri indeksite ja soovitavate transitiivsete indeksite vahel viib niinimetatud EKSvalemini. 10. 74. EKS indeks kasutab kõiki maad i ja maad k ühendavaid kaudseid indekseid, samuti otsest nendevahelist indeksit. Maade i ja k vahel on see maade i ja k vahelise otsese indeksi ja iga võimaliku maid i ja k ühendava kaudse indeksi geomeetriline keskmine. Otsesele indeksile antakse iga kaudse indeksi kahekordne kaal. Transitiivsus saavutatakse kõigi teiste maade kaasamisega EKS indeksisse iga antud maadepaari jaoks. 302 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd 11. PEATÜKK RAHVASTIK JA TÖÖJÕUSISENDID 11. 01. Teatud võrdlused riikide vahel või sama riigi majandusharude ja -sektorite lõikes omavad mõtet üksnes siis, kui rahvamajanduse arvepidamise koondnäitajaid (näiteks, sisemajanduse koguprodukt, kodumajapidamiste lõpptarbimine, majandusharu lisandväärtus, hüvitised töötajatele) seostatakse elanike arvuga ja tööjõusisendite näitajatega. Seepärast on vajalik defineerida sellised mõisted nagu kogurahvastik, tööhõive, ameti- kohad, töötatud tunnid, täistööaja ekvivalent ja töötaja tööjõusisend püsiva tasu korral, mis on tihedalt seotud rahvamajanduse arvepidamises kasutatavate mõistetega. 11. 02. Neid mõisteid defineeritakse Süsteemis majandusterritooriumi ja huvide keskuse mõistete alusel. 11. 03. Tööjõusisendeid tuleb klassifitseerida samade statistiliste üksuste alusel nagu tootmise analüüsiski. Nendeks on kohalikud tegevusalaüksused ja institutsionaalsed üksused. 11. 04. Koondnäitajad, millega rahvastiku ja tööjõusisendite andmed on seotud, kujutavad endast aasta kogunäitajaid. Seetõttu tuleb kasutada rahva- arvu ja tööjõusisendite aasta keskmist. Kui vaatlusi on aasta jooksul läbi viidud mitu korda, siis kujutab saadav arv endast erinevatel aegadel saadud tulemuste keskmist. Kui on teostatud üksainus vaatlus, siis on oluline välja selgitada, kas kasutatud periood on täielikult representatiivne; aasta kui terviku andmete arvestamisel tuleb aasta jooksul toimunud muutuste kohta kasutada viimast kättesaadavat informatsiooni. Näiteks, keskmise tööhõive arvesta- misel tuleb arvesse võtta asjaolu, et teatud inimesed ei tööta kogu aasta jooksul (juhutöölised ja / või hooajalised töötajad). KOGURAHVASTIK 11. 05. Definitsioon: Antud ajahetkel koosneb riigi kogurahvastik kõigist inimestest, antud riigi kodanikest või välismaalastest, kes alaliselt paiknevad riigi majandusterritooriumil, isegi kui neid ajutiselt seal ei ole. Mõnel juhul loob aasta keskmine inimeste arv sobiva aluse rahva- majanduse arvepidamise näitajate arvutamiseks või ühisnimetajana võrdlustes kasutamiseks. 11. 06. Rahvamajanduse arvepidamise jaoks defineeritakse kogurahvastikku vastavalt residentsuse mõistele (vt 2. peatükk “Üksused ja üksuste gru- pid”). Isikut, kes elab või kavatseb elada riigi majandusterritooriumil ühe aasta või pikema perioodi jooksul, loetakse alaliseks elanikuks. Isikut peetakse ajutiselt äraolevaks, kui ta elab riigis alaliselt, kuid viibib või kavatseb viibida välismaal vähem kui aasta. Kõik indiviidid, kes kuuluvad samasse kodumajapidamisse (1), on residendid seal, kus asub kodumajapidamise majandushuvide keskus: s. o seal, kus kodumajapidamisel on eluruumid või eluruumide õigusjärglus, mida kodumajapidamise liikmed käsitlevad ja kasutavad kui oma põhilist elukohta. Residendist kodumajapidamise liige jääb residendiks ka siis, kui ta ajutiselt reisib väljapoole majandusterritooriumi, kuna tema majandushuvide keskuseks jääb endiselt majandusruum, kus kodumajapidamine on residendiks. 11. 07. Riigi kogurahvastiku alla kuuluvad: a) antud riigi kodanikud, kes riigis elavad; b) antud riigi tsiviilelanikud, kes elavad välismaal vähem kui aasta (riigipiiri ületavad töötajad, hooajatöölised, turistid, patsiendid jne); (1) Kodumajapidamise mõiste definitsiooni vt 2. peatükk “Üksused ja üksuste grupid”). 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 303 c) välismaalased, kes asuvad riigis aasta või pikema perioodi jooksul (k. a riigi geograafilisel territooriumil paiknevate Euroopa Ühenduse ins- titutsioonide ja rahvusvaheliste tsiviilorganisatsioonide personal (2)); d) välismaalastest sõjaväelased (2), kes töötavad riigi geograafilisel territooriumil paiknevates rahvusvahelistes sõjaväelistes organisatsioonides; e) pikaajalisi kohustusi täitev välismaalastest tehniline abipersonal (2), kes riigis töötab ja keda valitsuse nimel on palganud välisriigi valitsus või rahvusvaheline organisatsioon, mis nende tööd tegelikult finantseerib. Kokkuleppe kohaselt kuuluvad kogurahvastiku alla, sõltumata nende inimeste väljaspool riiki viibimise aja kestusest, ka: a) antud riigi üliõpilased, ükskõik kui kaua nad välismaal õpivad; b) riigi relvajõudude liikmed (2), kes asuvad välismaailmas; c) antud riigi kodanikud (2), kes töötavad riigi teaduslikes baasides, mis paiknevad väljaspool riigi geograafilist territooriumi; d) antud riigi kodanikud (2), kes töötavad diplomaatilistes missioonides välismaal; e) antud riigi kodanikud (2), kes on osaliselt või täielikult väljaspool majandusterritooriumi asuvate kalalaevade, muude laevade, lennukite ja ujuvplatvormide meeskondade liikmed. 11. 08. Vastupidi, riigi kogurahvastiku hulka ei kuulu: a) välismaalastest tsiviilelanikud, kes elavad antud riigis vähem kui aasta (riigipiiri ületavad töötajad, hooajatöölised, turistid, patsiendid jne); b) antud riigi tsiviilelanikud, kes elavad välismaal ühe aasta või enam; c) antud riigi sõjaväelased, kes töötavad välismaailmas paiknevates rahvusvahelistes organisatsioonides; d) pikaajalisi kohustusi täitev antud riigi kodanikest koosnev tehniline abipersonal,2 kes välismaal töötab ja keda valitsuse nimel on palganud välisriigi valitsus või rahvusvaheline organisatsioon, kes nende tööd tegelikult finantseerib. Kokkuleppe kohaselt ei kuulu kogurahvastiku alla samuti: a) välistudengid, ükskõik kui kaua nad antud riigis õpivad; b) välisriigi relvajõudude liikmed, kes asuvad antud riigis; c) välismaalased, kes töötavad riigi geograafilisel territooriumil paiknevates välismaistes teaduslikes baasides; d) antud riigis paiknevate välisriikide diplomaatiliste missioonide liikmed. 11. 09. Ülaltoodud definitsioon erineb kohalolevast (või de facto) rahvastikust, mis koosneb nendest isikutest, kes tegelikult antud ajahetkel riigi geo- graafilisel territooriumil viibivad. MAJANDUSLIKULT AKTIIVNE RAHVASTIK 11. 10. Definitsioon: Majanduslikult aktiivne rahvastik hõlmab kõiki mõlemast soost teatud vanuses isikuid, kes kindla perioodi jooksul pakuvad oma tööjõudu tootmistegevusaladele (olles seega ESA süsteemi kohaselt hõlmatud tootmise mõistega). Siia kuuluvad kõik isikud, kes vastavad neile nõudmistele, mis võimaldavad neid lülitada hõivatute (töötajate või mittepalgaliste) või töötute alla. (2) Kaasa arvatud nende kodumajapidamiste ülejäänud liikmed. 304 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd “Töötajad” ja “mittepalgalised töötajad” defineeritakse alljaotuses “tööhõive”. “Töötud” defineeritakse alljaotuses “töötus”. TÖÖHÕIVE 11. 11. Definitsioon: Tööhõive hõlmab kõiki indiviide — nii töötajaid kui ka mittepalgalisi töötajaid — kes on hõivatud mingi tootmistegevusalaga, mis on ESA süsteemi kohaselt hõlmatud tootmise mõistega. TÖÖTAJAD (3) 11. 12. Definitsioon: Töötajaid defineeritakse kui kõiki isikuid, kes vastavalt kokkuleppele töötavad mingi teise institutsionaalse residendist üksuse jaoks ja saavad selle eest tasu (mida registreeritakse D. 1 all töötajate hüvitistena). Tööandja ja töötaja omavaheline suhe eksisteerib siis, kui ettevõtte ja indiviidi vahel on mõlema poolt vabatahtlikult sõlmitud formaalne või mitteformaalne kokkulepe, mille kohaselt isik töötab ettevõtte heaks kas rahalise või mitterahalise tasu eest. Töötajateks klassifitseeritakse need töötajad, kes oma põhitegevusala järgi pole samal ajal ka mittepalgalised: viimasel juhul peetakse neid mit- tepalgalisteks. 11. 13. Töötajate alla kuuluvad järgmised kategooriad: a) isikud (käsi- ja mittekäsitöölised, juhtivtöötajad, kodumajapidamiste töötajad, inimesed, kes vastavalt tööhõive programmidele on seotud tasustatava tootmistegevusega), keda tööandja on tööle võtnud vastavalt töölepingule; b) avaliku teenistuse töötajad ja teised valitsuse töötajad, kelle hõivatuse tähtajad ja tingimused on kehtestatud seadusega; c) relvajõud, kes on värvatud nii lühi- kui pikaajaliste lepingutega ja samuti kutsealused (k. a tsiviilaladel töötavad kutsealused); d) vaimulikud, kui neile makstakse tasu otse valitsemissektori või kasumitaotluseta institutsiooni poolt; e) ettevõtete ja kvaasikorporatiivsete ettevõtete omanikud kui nad töötavad nendes ettevõtetes; f) üliõpilased, kellel on formaalne kohustus oma tööjõudu osaliselt rakendada ettevõtte tootmisprotsessis tasu ja / või haridusteenuste eest; g) lepingulised üksiktöötajad (4), kui eksisteerib üksikasjalik kokkulepe, et lepingulise üksiktöötaja saab tasu tehtud töö eest, st töö hulga eest, mis kujutab endast mõne tootmisprotsessi sisendit; h) invaliidid kui tööandja ja töötaja vahel eksisteerib formaalne või informaalne seos; i) isikud, kes on hõivatud ajutiste tööhõiveagentuuride poolt ja kes tuleb lülitada sellesse majandusharusse, millesse vastav agentuur kuulub, kes neid palkab, aga mitte sellesse majandusharusse, kuhu kuulub ettevõte, kus nad tegelikult töötavad. Kuid sisend-väljundanalüüsi jaoks võib kõne alla tulla nende inimeste ja kõigi nendega seotud kulude ümberklassifitseerimine (vt lõik 9. 51). 11. 14. Isikuid, kes ajutiselt ei tööta, peetakse samuti töötajateks kui neil on formaalne töösuhe. Seda formaalset suhet peaks määratlema vastavalt ühe või enama järgneva kriteeriumiga: a) pidev palgatulu; (3) “Töötajad” vastab Rahvusvahelise Töörganisatsiooni definitsioonile “tasustatav tööhõive”. (4) Lepinguline üksiktöötaja on isik, kes nõustub töötama teatud ettevõttes või pakkuma teatud ettevõttele kindlat kaupade või teenuste kogust eelneva korralduse või selle ettevõttega sõlmitud lepingu alusel, kuid kelle töökoht ei asu ettevõttes. 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 305 b) kinnitus tööle tagasituleku kohta pärast juhuslike asjaolude lõppemist või kokkulepe tagasituleku tähtaja kohta; c) töölt puudumise mööduv kestus, mis võib olla ajavahemik, mille eest töötajatele makstakse kompensatsiooni, kui see on vajalik, et nad ei peaks tegema mõnda teist tööd. See hõlmab isikuid, kes ajutiselt ei tööta haiguse või trauma, pühade või puhkuse, streigi või töösulu, haridus- või väljaõppe puhkuse, ema- duse või lapsepuhkuse, majandustegevuse vähenemise või töö ajutise katkestusega seotud põhjustel nagu halb ilm, mehaaniline või elektriline avarii, tooraine või kütuse puudus. Samuti hõlmatakse inimesi, kellel esinevad muud ajutised puudumised töölt lahkumata või lahkumisega. MITTEPALGALISED TÖÖTAJAD 11. 15. Definitsioon: Mittepalgalisi töötajaid defineeritakse kui inimesi, kes on selle juriidilise isiku õigusteta üksuse ainuomanikud või ühisomanikud, kus nad töötavad, v. a need juriidilise isiku õigusteta üksused, mida peetakse kvaasikorporatiivseteks ettevõteteks. Mittepalgalis- teks töötajateks klassifitseeritakse indiviide, kes pole kaasatud palgatöösse, mis kujutab nende põhitegevusala: viimatinimetatud juhul klassifitseeritakse nad töötajate alla. Nad võivad ajutiselt aruandeperioodil ükskõik missugusel kindlal põhjusel mitte töötada. Mittepalgaliste isikute hüvitised on segatulu. 11. 16. Mittepalgaliste töötajate alla kuuluvad ka järgmised kategooriad: a) palgata peretöötajad, k. a need, kes töötavad juriidilise isiku õigusteta üksustes, mis on täielikult või osaliselt seotud turule tootmisega; b) c) lepingulised üksiktöötajad, kelle tulu on seotud mõne sellise tootmisprotsessi väljundi väärtusega, mille eest nad vastutavad, olenemata sel- lest kui suur või väike see töö on olnud; töötajad, kes on seotud individuaalselt või kollektiivselt organiseeritud tootmisega täielikult enda lõpptarbimiseks või enda kapitalimahutu- seks. Palgata vabatahtlikud töötajad on ka mittepalgalised töötajad, kui nende vabatahtliku tegevuse tulemus on kaupade tootmine, näiteks eluruu- mide, kiriku või muude objektide ehitamine. Kui aga nende vabatahtliku tegevuse tulemus on teenuste osutamine, näiteks tasuta hoolitsemine või puhastamine, siis ei lülitata neid tööhõive alla, kuna need vabatahtlikud teenused ei kuulu tootmise alla (vt lõik 3. 08). Eluruumide omanik-kasutaja poolt osutatud teenustes pole tööjõusisendit; eluruumide omanik-kasutajaid kui selliseid ei peeta mittepalgalisteks töötajateks. TÖÖHÕIVE JA RESIDENTSUS 11. 17. Tootjaüksuste tegevuse tulemusi võib tööhõivega võrrelda ainult siis kui viimane hõlmab nii residendist kui mitteresidendist töötajaid, kes töötavad residendist tootjaüksuses. Seetõttu hõlmab tööhõive ka järgmiseid kategooriaid: a) mitteresidendist riigipiiri ületavaid töötajaid, st isikuid, kes ületavad iga päev piiri, et riigi majandusterritooriumil töötada; b) mitteresidendist hooajatöölisi, st isikuid, kes tulevad majandusterritooriumile ja jäävad sinna lühemaks ajaks kui üks aasta selleks, et töötada majandusharudes, mis perioodiliselt vajavad täiendavat tööjõudu; c) riigi relvajõudude liikmed, kes asuvad välismaailmas; d) antud riigi kodanikud, kes töötavad riigi teaduslikes baasides, mis paiknevad väljaspool riigi geograafilist territooriumi; e) antud riigi kodanikud, kes töötavad diplomaatilistes missioonides välismaal; 306 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd f) residendist üksuste poolt juhitavate kalapaatide, muude laevade, lennukite ja ujuvplatvormide meeskondade liikmed; g) väljaspool riigi majandusterritooriumi paiknevate valitsemissektori asutuste kohalikud töötajad. 11. 18. Teiseltpoolt, tööhõive alla ei kuulu järgmised kategooriad: a) residendist riigipiiri ületavad või hooajalised töötajad, st need, kes töötavad teise riigi majandusterritooriumil; b) antud riigi kodanikud, kes on mitteresidendist üksuste poolt juhitavate kalapaatide, muude laevade, lennukite ja ujuvplatvormide mees- kondade liikmed; c) riigi majandusterritooriumil paiknevate välisriigi valitsusagentuuride kohalikud töötajad; d) riigi geograafilisel territooriumil paiknevate Euroopa Ühenduse institutsioonide ja rahvusvaheliste tsiviilorganisatsioonide personal (k. a otse värvatud kohalikud töötajad); e) riigi geograafilisel territooriumil paiknevate rahvusvaheliste sõjaväeliste organisatsioonidega koostööd tegevate relvajõudude liikmed; f) antud riigi kodanikud, kes töötavad riigi majandusterritooriumil loodud välismaistes teaduslikes baasides. 11. 19. Võimaldamaks üleminekut mõistetele, mida tööjõustatistikas üldiselt kasutatakse (tööhõive riigi tasandil), soovitatakse ESAs eraldi kajastada järgmiseid näitajaid: a) kutsealused (ei kajastata tööjõustatistikas, aga on lülitatud ESAsse valitsemissektori teenuste all); b) mitteresidendist tootjaüksuste residendist töötajad (kajastatakse tööjõustatistikas, aga ei ole lülitatud tööhõive alla, nagu seda defineeritakse ESAs); c) residendist tootjaüksuste mitteresidendist töötajad (ei kajastata tööjõustatistikas, aga on lülitatud tööhõive alla, nagu seda defineeritakse ESAs); d) mingis institutsioonis püsivalt elavad residendist töötajad; e) sellises vanuses residendist töötajad, keda arvestatakse tööjõustatistikas. TÖÖTUS 11. 20. Definitsioon: Vastavalt Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni poolt kehtestatud normidele (13. Tööjõustatistikute Rahvusvaheline Konverents) hõlmavad “töötud” kõiki teatavasse vanusesse jõudnud isikuid, kes aruandeperioodi jooksul: a) olid “ilma tööta”, st ei kuulunud palgatöö või mittepalgaliste alla; b) olid “valmis kohe tööd alustama”, st olid aruandeperioodi jooksul valmis palgatöö või mittepalgaliste hulka hõivamiseks; ja c) “otsisid tööd”, st astusid vastavaid samme teatava hiljutise perioodi jooksul, et leida palgatööd või saada mittepalgaliseks. Need sammud võivad seisneda avaliku sektori või era tööbörsil registreerimises; taotluste esitamises tööandjatele; ehitusplatsidel, farmides, vab- rikuväravais, turul või muudes kogunemispaikades “passimises”; ajalehekuulutuste avaldamises või neile vastamises; sõpradelt või sugulastelt abi otsimises; maa, ehitiste, masinate või seadmete otsimises, et luua oma isiklik ettevõte; rahaliste vahendite muretsemises; lubade ja litsent- side hankimises jne. 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 307 11. 21. Definitsioon: Töötuse määr väljendab töötute isikute protsentuaalset suhet majanduslikult aktiivsesse rahvastikku. Tavaliselt arvutatakse seda määra soo- ja vanusgrupiti ning mõnikord hinnatakse teda ka teiste demograafiliste näitajate järgi, nagu perekonna- seis, kvalifikatsioon või rahvus. AMETIKOHAD 11. 22. Definitsioon: Ametikohta defineeritakse üksikasjaliku või suusõnalise kokkuleppega (5) töö (6) teostamiseks vastava tasu (7) eest kindlal perioodil või kuni edasise korralduseni. isiku ja institutsionaalse residendist üksuse vahel See definitsioon hõlmab nii töötaja kui mittepalgalise töötaja ametikohta: st töötaja ametikohaga on tegemist siis, kui töötaja kuulub teise ins- titutsionaalsesse üksusesse kui tööandja ja mittepalgalise isiku ametikohaga on tegemist juhul, kui isik kuulub samasse institutsionaalsesse üksusesse kui tööandja. 11. 23. Ametikoha mõiste erineb eespool defineeritud tööhõive mõistest järgmiste omaduste osas: a) b) ametikoht hõlmab ühe ja sama isiku teist, kolmandat jne ametikohta. Need isiku teine, kolmas jne ametikoht võivad edukalt üksteisele järgneda teatava perioodi (tavaliselt nädala) jooksul või kui inimesel on nii õhtune kui päevane ametikoht, võib ta neil töötada paralleel- selt; teiseltpoolt, ta ei hõlma isikuid, kes ajutiselt ei tööta, kuid kellel on “formaalselt side oma tööga”, näiteks “kindel garantii” tööle taga- sipöördumise kohta või kokkulepe “tagasituleku kuupäeva suhtes”. Sellist kokkulepet tööandja ja isiku vahel, kes on sundpuhkusel või väljaõppel, ei peeta süsteemis ametikohaks. AMETIKOHAD JA RESIDENTSUS 11. 24. Ametikoht riigi majandusterritooriumil on üksikasjalik või suusõnaline kokkulepe isiku (kes võib olla resident mõnel teisel majandusterritoo- riumil) ja riigi institutsionaalse residendist üksuse vahel. Tööjõusisendi mõõtmisel majandustegevuses on tähtis üksnes institutsionaalse tootjaüksuse residentsus, kuna sisemajanduse koguprodukti annavad oma osa ainult residendist tootjad. 11. 25. Veelgi enam: a) b) c) ametikohad kuuluvad riigi majandusterritooriumi ametikohtade arvestusse, kui residendist tootja töötajad töötavad ajutiselt teise riigi majandusterritooriumil ja kui tegevuse iseloom ning kestus ei õigusta tema käsitlemist selle teise territooriumi tingliku residendist üksu- sena; ametikohad ei kuulu riigi majandusterritooriumi ametikohtade arvestusse, kui tööd tehakse institutsionaalse mitteresidendist üksuse jaoks, st üksuste jaoks, mille huvide keskus on teises riigis ja mis ei tahagi tegutseda kodumaisel territooriumil aasta või enam; arvestusse ei kuulu rahvusvaheliste organisatsioonide koosseisuliste töötajate ametikohad ja kohalike inimeste hulgast välissaatkondadesse värvatute ametikohad, kuna tööandjate üksused pole residendid. TÖÖTATUD TUNNID 11. 26. Definitsioon: Töötatud tundide koguarv väljendab töötaja või mittepalgalise töötaja poolt arvestusperioodil tegelikult töötatud tundide koguarvu, kui nende toodang on vastavuses tootmise mõistega. (5) Üksikasjalik või suusõnaline kokkulepe käib tööjõusisendi, mitte kaupade või teenuste pakkumise kohta. (6) Töö tähendab igasugust tegevust, mis võtab osa kaupade või teenuste tootmisest, nende tegevuste alal, mida tootmise mõiste hõlmab. Töö seaduslikkus ja töötaja vanus ei oma tegelikult tähtsust. Tasu tuleb siin mõista laias tähenduses. See hõlmab ka mittepalgaliste töötajate segatulu. (7) 308 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd Kuna töötajate definitsioon on lai, sest ta hõlmab ajutiselt mittetöötavaid, kuid formaalset kinnitust omavaid isikuid ja osatööajaga töötajaid, siis soovitatakse ESAs tootlikkuse arvutamisel kasutada mitte isikute arvestust, vaid töötatud tundide koguarvu. Töötatud tundide koguarv on süsteemi tööjõusisendite eelistatuim näitaja. 11. 27. Vastavalt Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni poolt kehtestatud normidele (10. Tööjõustatistikute Rahvusvaheline Konverents) hõlmavad tegeli- kult töötatud tunnid: a) normaalse tööaja jooksul tegelikult töötatud tunde; b) c) d) lisaks normaalse tööaja jooksul töötatud tundidele täiendavalt töötatud tunde, mida tavaliselt tasustatakse normaalsest kõrgema määraga (ületunnitöö); aega, mis on kulutatud töökohal sellisteks ülesanneteks nagu platsi ettevalmistamine, parandus- ja hooldustöö, tööriistade ettevalmista- mine ja puhastamine, kviitungite, arvete, töötatud aja kestuse aruannete ja muude ettekannete kirjutamine; jõudeaega, mis on kulutatud töökohal ootamiseks või valmisolekuks näiteks töö ajutise puudumise tõttu, masinate tööseisaku või õnne- tuste tõttu või aega, mis on kulutatud töökohal, mille jooksul mingit tööd ei tehtud, kuid mille eest maksti tasu vastavalt garanteeritud töölepingule; e) aega, mis vastab lühikestele puhkeperioodidele töökohal, k. a einestamise vaheajad. 11. 28. Teiseltpoolt, töötatud tundide alla ei kuulu: a) tunnid, mille eest maksti, kuid ei töötatud. Siia kuuluvad iga-aastane puhkus, riiklikud pühad või haiguspuhkus; b) lõunaaeg; c) kodu ja töökoha vahel liikumiseks kulutatud aeg, isegi kui selle eest makstakse (ehitustöölised). Siiski, tööandja organiseeritud samasugune liikumine lülitatakse töötatud tundide alla. 11. 29. Töötatud tundide koguarv väljendab töötaja ja mittepalgalisel ametikohal arvestusperioodil tegelikult töötatud tundide koguarvu riigi majan- dusterritooriumil: a) b) siia kuulub töö väljapool riigi majandusterritooriumi nende residendist tööandjate institutsionaalsete üksuste jaoks, mis ei oma seal mingit majandushuvide keskust; siia ei kuulu töö välismaiste tööandjate institutsionaalsete üksuste jaoks, mis ei oma mingit majandushuvide keskust antud riigi majandus- territooriumil. 11. 30. Mitmed ettevõtete vaatlused kajastavad makstud, kuid mitte töötatud tunde. Neil juhtudel tuleb töötatud tunde hinnata iga ametikohtade rühma kohta eraldi, kasutades mistahes kättesaadavat informatsiooni mittetööta- tud aja tasu jne kohta. 11. 31. Äritsükli analüüsimiseks võib töötatud tundide koguarvu korrigeerida, kasutades selleks aasta standardset tööpäevade arvu. TÄISTÖÖAJA EKVIVALENT 11. 32. Definitsioon: Täistööajaga ekvivalentne tööhõive, mis võrdub täistööajaga ekvivalentsete ametikohtade arvuga, kujutab endast töötatud tun- dide koguarvu ja riigi majandusterritooriumil täistööajaga ametikohadel töötatud aasta keskmise tundide arvu jagatist. 11. 33. See definitsioon ei näita tegelikult alati, kuidas seda näitajat arvutatakse: kuna täistööaja pikkus on aja jooksul muutuv ja on eri majandusha- rudes erinev, tuleb kasutada meetodeid, millega määratakse iga ametikohtade rühma osas suhe keskmisesse ning täistööaja ekvivalenti ning ka seda, milline on keskmine täistööajast vähem töötatud tundide arv. Kõigepealt peab igas ametikohtade rühmas kindlaks määrama normaalse täistöönädala. Kui võimalik, siis võib majandusharus määratleda ametikohtade rühma vastavalt inimeste soole ja / või töö iseloomule. Nende 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 309 näitajate väljaselgitamisel töötaja ametikohtade jaoks on sobivaks kriteeriumiks lepingus kindlaksmääratud tunnid. Täistööaja ekvivalent arvu- tatakse igas ametikohtade rühmas eraldi ja siis liidetakse kokku. 11. 34. Kuigi töötatud tundide koguarv on tööjõusisendite parim näitaja, on täistööaja ekvivalendil siiski mõningaid eeliseid: seda saab kergemini leida ja see hõlbustab rahvusvahelisi võrdlusi nende maadega, mis saavad välja arvutada üksnes täistööaja ekvivalendi. TÖÖTAJA TÖÖJÕUKULUD PÜSIVA TASU KORRAL 11. 35. Definitsioon: Töötaja tööjõusisend püsiva tasu korral mõõdab jooksvaid tööjõusisendeid, mida arvutatakse valitud baasperioodi töötaja ametikohtade tasu alusel. jooksul 11. 36. Jooksvates hindades väljendatud töötajate tasu ja püsivhindades väljendatud töötaja tööjõusisendi jagatis annab tasu kaudse hinnaindeksi, mida saab võrrelda lõpptarbimise kaudse hinnaindeksiga. 11. 37. Mõiste — töötaja tööjõusisend püsiva tasu korral — eesmärgiks on kajastada muudatusi tööjõu koosseisus, näiteks madalamalt tasutud tööta- jate liikumist kõrgemalt tasutavate töötajate hulka. Efektiivse analüüsi võimaldamiseks, tuleb teda teha majandusharu tasandil. 310 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd 12. PEATÜKK KVARTAALNE MAJANDUSLIK ARVEPIDAMINE 12. 01. Kvartaalne majanduslik arvepidamine on rahvamajanduse arvepidamise süsteemi koostisosa, mis lisaks muudele kasutusaladele on väga tähtis jooksva aasta analüüsimiseks ja esialgsete näitajate arvutamiseks antud aasta kohta. Kvartaalne majanduslik arvepidamine kujutab endast tehin- gute, kontode ja tasakaalustavate kirjete tihedalt seotud kogumit, mis on kirjendatud kvartaalselt nii mittefinants- kui ka finantsarvepidamise kujul. Arvestus põhineb samadel põhimõtetel, definitsioonidel ja struktuuril nagu aasta arvepidamine, kuid on teatud ulatuses modifitseeritud seoses vastava perioodiga. 12. 02. Kvartaalse majandusliku arvepidamise tähtsus tuleneb põhiliselt asjaolust, et ta kujutab endast ainukest selliste näitajate kogumit, mis on kätte- saadav lühikese aja jooksul ja mis võimaldab saada kiiresti täieliku ettekujutuse nii mittefinants- kui ka finantstegevustest majanduses. 12. 03. Perioodi pikkusest, mida kvartaalne arvepidamine katab ja vajadusest saada usaldusväärset informatsiooni nii ruttu kui võimalik, tulenevad tema tüüpilised iseärasused. Need on seotud arvestuse koostamise statistiliste meetoditega, hooajalisusega ja sellest tuleneva käsitlemisega, kvartaalse ja aastase arvepidamise põhimõttelise ühtsusega ja mõningate arvepidamise iseärasustega, mis on seotud vaadeldava perioodiga. Neid tüüpilisi iseärasusi on põhjalikumalt analüüsitud kvartaalse arvepidamise käsiraamatus, mida Eurostat kavatseb avaldada enne selle meto- doloogia kasutuselevõttu. 12. 04. Statistilised meetodid, mida kasutatakse kvartaalses arvepidamises, võivad küllalt palju erineda neist, mida kasutatakse aasta arvepidamises. Neid võib klassifitseerida kahte põhikategooriasse: otsesed toimimisviisid ja kaudsed toimimisviisid. Otsesed toimimisviisid põhinevad kvartaal- sete intervallide järel kättesaadavatel, veidi lihtsustatud andmetel, mis sarnanevad aasta arvepidamises kasutatavatega. Teiseltpoolt, kaudsed toi- mimisviisid põhinevad aastase arvepidamise andmete ajalisel disagregeerimisel, milleks kasutatakse vastavaid matemaatilisi või statistilisi mee- todeid. Vastavad indikaatorid võimaldavad andmete ekstrapoleerimist jooksva aasta kohta. Valik erinevate kaudsete toimimisviiside vahel peab eelkõige arvesse võtma jooksva aasta kohta tehtava prognoosivea minimeerimist, et esialgsed aastanäitajad vastaksid nii täpselt kui võimalik lõppandmetele. Valik nende lähenemisviiside vahel sõltub muuhulgas ka kvartaalselt kättesaadavast informatsioonist. 12. 05. Kvartaalse arvepidamise aegread peegeldavad küllalt tihti väga lühiajalisi ilmastikust, harjumustest, õigusaktidest jne tingitud muutusi, mida tavaliselt defineeritakse kui sesoonseid kõikumisi. Kuigi sesoonsus on kvartaalsete andmete koostisosa, takistab see sageli tsükli trendikompo- nendi korrektset identifitseerimist ja analüüsi. Sellest tuleneb vajadus koostada nii töötlemata kui sesoonselt korrigeeritud arvepidamist. Sesoonselt korrigeeritud andmete arvestuslik kooskõla peab olema tagatud. Sesoonse korrigeerimisega tihedalt seotud probleem on tööpäevade korrektsioon, mis vajab lähemat käsitlemist Eurostati vastavas käsiraamatus. 12. 06. Kuna kvartaalne arvepidamine kasutab aasta arvepidamisega sama raamistikku, siis peab ta viimasega kooskõlas olema. See tähendab, et voo tüüpi muutujate korral on kvartaalsete andmete summa igal aastal võrdne aastaandmetega. Tegelikult pole ühtki põhjust, miks ei peaks see nii olema ka eelmiste aastate suhtes. Ometi, jooksva aasta puhul on probleemiks ajaline prioriteet kvartaalsete ja aasta andmete vahel, kuna kvar- taalsed andmed on tavaliselt varem kättesaadavad kui aasta andmed. Seda probleemi saab lahendada, kui kokku leppida, et aasta andmete esialgsed näitajad saadakse kvartaalsete andmete agregeerimise teel. Kui muutub kättesaadavaks uus aastainformatsioon, mis toob kaasa esialg- sete andmete täpsustamise vajaduse, tuleb ka kvartaalseid andmeid vastavalt muuta. Ühesuguste süsteemide piires on aasta arvepidamine kvar- taalse süsteemi kõrvalprodukt ja eraldiseisvat aasta arvestust pole olemas. 12. 07. Lähteandmete ning samuti ka sesoonse korrigeerimise protseduuride osas peab olema tagatud ajaline ühilduvus, et ka korrigeeritud näitajad oleksid ühilduvad. 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 311 12. 08. Kui enamik tegevusi ja tasakaalustavaid kirjeid on põhimõtteliselt jaotatud teatava regulaarsusega kõigi kvartalite peale, on sellegipoolest mõned tegevused, mis kontsentreeruvad aasta ühte või kahte kvartalisse. See kehtib tulumaksu, dividendide, intresside jne kohta. Selliste juhtu- mite käsitlemine sõltub loomulikult nende aluseks olevatest protsessidest. 12. 09. Teoreetilisest vaatevinklist pole ühtki takistust, mis keelaks kvartaalse arvepidamise jaoks sama väljundvormi kasutamist, mida kasutatakse ka aasta arvepidamise jaoks. Ometi on tegelikkuses kasulik seda skeemi lihtsustada ja agregeerida, et saada usaldusväärsed kvartaalsed andmed nii ruttu kui võimalik (vt tabelid ja andmed, mida peab edastama vastavalt ESA 95-le). 312 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd 13. PEATÜKK REGIONAALNE ARVEPIDAMINE 13. 01. Regionaalne arvepidamine kujutab endast kogumajanduse arvepidamise regionaalset versiooni. Regionaalses arvepidamises kasutatakse kogu- majanduse arvepidamises kasutatavaid mõisteid, juhul, kui selles peatükis ei ole teisiti märgitud. 13. 02. Kontode täiskogum regionaalsel tasandil tähendab iga regiooni käsitlemist eraldi majandusüksusena. Selles kontekstis muutuvad tehingud teiste regioonidega välistehinguteks. Loomulikult tuleb regiooni välistehingud jaotada tehinguteks riigi teiste regioonidega ja tehinguteks välismaail- maga. 13. 03. Kontseptuaalsed raskused (vt lõigud 13. 10–13. 14) selgitavad osaliselt, miks regionaalne arvepidamine piirdub tootmistegevuse kirjendamisega majandusharude kaupa ja ainult mõningate institutsionaalsete sektorite, nagu kodumajapidamised, arvepidamisega. REGIONAALNE TERRITOORIUM 13. 04. Regionaalne majandus on osa antud riigi kogumajandusest. Kogumajandust defineeritakse institutsionaalsete üksuste kaudu. Ta koosneb kõigist institutsionaalsetest üksustest, mille huvide keskus asub riigi majandusterritooriumil (vt lõik 2. 04). Majandusterritoorium, mis peamiselt kattub geograafilise territooriumiga, ei lange viimasega täpselt kokku (vt lõik 2. 05). Riigi majandusterritooriumi võib jaotada regionaalseteks territoo- riumideks ja regioonideväliseks territooriumiks. 13. 05. Regionaalse territooriumi alla kuuluvad: a) regioon, mis on riigi geograafilise territooriumi osa; b) kõik vabatsoonid, k. a tollilaod ja regiooni tolliameti kontrolli all olevad tootmisüksused. 13. 06. Regioonideväline territoorium koosneb riigi majandusterritooriumi osadest, mida ei saa otseselt siduda ühegi regiooniga. Siia alla kuuluvad: a) rahvuslik õhuruum, territoriaalveed ja kontinentaalne mandrilava, mis asetseb rahvusvahelistes vetes ja millele riigil on ainuõigus; b) territoriaalsed enklaavid (s. o geograafilised territooriumid, mis asetsevad välismaailmas ja mida vastavalt rahvusvahelistele lepetele või rii- kidevahelistele lepingutele kasutavad riigi valitsusagentuurid (saatkonnad, konsulaadid, sõjaväebaasid, teaduslikud baasid jne)); c) nafta, maagaasi jne varud rahvusvahelistes vetes väljaspool riigi kontinentaalset mandrilava, mida töötlevad residendist üksused. 13. 07. Territoriaalüksuste statistiline nomenklatuur (NUTS) võimaldab Euroopa Liidu majandusterritooriumi ühetaoliselt liigendada. NUTS on territo- riaalne klassifikaator regionaalse arvepidamise koostamiseks. ÜKSUSED JA RESIDENTSUS 13. 08. Eristatakse kahte tüüpi üksusi. Kõigepealt kohalikke tegevusalaüksusi (KAU), et analüüsida voogusid, mis tekivad tootmisprotsessis ning kau- pade ja teenuste kasutamisel. Teiseks, institutsionaalsed üksused, analüüsimaks tulu, kapitali ja finantstehingute voogusid, muid voogusid ja bilansse. 13. 09. Kohalikud tegevusalaüksused on osa tegevusalaüksustest, mis vastavad kohalikule üksusele. Kohalik üksus võib olla institutsionaalne üksus, mis valmistab kaupu ja teenuseid või institutsionaalse üksuse osa, mis asub geograafiliselt eristatavas kohas (vt lõik 2. 106). Põhimõtteliselt saab seetõttu kohaliku tegevusalaüksuse regionaalse residentsuse üheselt kindlaks määrata. 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 313 Mis puutub tootmistegevusega seotud tehingutesse, siis oluline on kirjendada selliste kohalike tegevusalaüksuste vahelised vood, mis kuuluvad samasse institutsionaalsesse üksusesse ja asuvad erinevates regioonides. Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemis (ESA) soovitatakse kohalike tegevusalaüksuste vahelised transpordikulud toodangu hulka lülitada ja see on regionaalses arvepidamises eriti tähtis. 13. 10. Regionaalse arvepidamise kontekstis tuleb institutsionaalsete üksuste puhul arvestada kahte tüüpi institutsionaalsete üksustega. Esiteks, unire- gionaalsed üksused, mille majandushuvide keskus on ühes regioonis ja mille tegevusest suurem osa toimub selles regioonis. Uniregionaalsete üksuste alla kuuluvad kodumajapidamised, ettevõtted, mille kohalikud tegevusalaüksused asuvad kõik samas regioonis, kohalikud omavalitsu- sed ja osariigi / liidumaa valitsus, vähemalt osa riiklikust sotsiaalkindlustusest ja paljud kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta insti- tutsioonid. Teiseks, multiregionaalsed üksused, mille majandushuvide keskus on rohkem kui ühes regioonis. Siia kuulub palju ettevõtteid ja hulk kasumi- taotluseta institutsioone. Laiemas tähenduses puudutab see ka institutsionaalseid üksusi, mille tegevus on jaotunud üle kogu riigi, nagu keskva- litsus ja mõned ettevõtted, enamasti monopolid või kvaasi-monopolid, nagu riiklik raudtee või riiklik elektrivõrk. 13. 11. Uniregionaalsete institutsionaalsete üksuste kõik tehingud on seotud regiooniga, kus asub nende majandushuvide keskus. Kodumajapidamiste majandushuvide keskus asub regioonis, kus nad elavad, mitte selles regioonis, kus nad töötavad. Teiste uniregionaalsete üksuste majandushu- vide keskus asub selles regioonis, kus nad paiknevad. 13. 12. Mõningaid multiregionaalsete üksuste tehinguid ei saa siiski täpselt regionaliseerida. See puudutab enamikku jaotus- ja finantstehinguid. Sellest tulenevalt ei saa multiregionaalsete üksuste tasakaalustavaid kirjeid regionaalsel tasandil üheselt kindlaks määrata. 13. 13. Põhimõtteliselt võib proovida jaotada multiregionaalsete üksuste vahelisi tehinguid mingi lihtsustatud meetodiga. Sellegipoolest ei tohiks seda pidada lihtsalt praktiliseks lihtsustuseks. Siin oleks tegemist juba ESA kontseptuaalse muutmisega, kuna reegel, et kohalike tegevusalaüksuste / majandusharude kohta ei saa süsteemi keskse raamistiku kohaselt koostada kontode täiskogumit, keelab ka kõigi institutsionaalsete üksuste (mille hulgas on ka multiregionaalsed) arvepidamise jaotamise regioonide vahel. Viimane tähendaks põhimõtteliselt täieliku kontode kogumi koostamist kohalike tegevusalaüksuste kohta. 13. 14. Ülaltoodud kaalutlustest lähtuvalt piirdub regionaalse arvepidamise süsteem järgnevaga: a) majandusharude regionaalsed tootmistegevuse koondnäitajad: 1) kogulisandväärtus; 2) hüvitised töötajatele; 3) tööhõive; 4) töötajad; 5) kapitali kogumahutus põhivarasse; b) regionaalne sisemajanduse koguprodukt (SKPR); c) kodumajapidamiste regionaalne arvepidamine. REGIONALISEERIMISE MEETODID 13. 15. Regionaalne arvepidamine põhineb regionaalse territooriumi residendist üksuste tehingutel. Üldiselt võib regionaliseerimiseks kasutada alt-üles meetodit, ülalt-alla meetodit või segameetodit. Meetodeid võib iseloomustada järgmiselt: a) alt-üles meetodid: alt-üles arvestusmeetodid seisnevad regiooni residendist üksusi puudutava informatsiooni kasutamises ja andmete kokkuliitmises, kuni jõutakse regionaalse koondnäitajani. Regionaalsete väärtuste summa peab võrduma vastava, kogu riigi kohta arvutatud, väärtusega; 314 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd b) ülalt-alla meetodid: ülalt-alla meetodid seisnevad riigi näitaja jagamises regioonide vahel, kusjuures püütakse mitte ühtki residendist üksust välja jätta, jaotus- viisi abil, mis peegeldab arvestatava näitaja jaotust nii täpselt kui võimalik. Neid meetodeid nimetatakse ülalt-alla meetodeiks seepärast, et koondnäitaja jaotatakse regioonide, mitte üksikute üksuste vahel. Sellegipoolest vajatakse residendist üksuse mõistet, et kasutatava jaotus- viisi puhul oleks tagatud regiooni täielik kaetus; c) segameetodid: alt-üles meetodeid nende puhtal kujul kasutatakse harva. Seepärast võib kaaluda ka segameetodite kasutamist. Näiteks, võib ilmneda, et koondnäitajat saab alt-üles meetodiga regionaliseerida ainult NUTS-1 tasemel. Edasiseks regionaliseerimiseks NUTS-2 või NUTS-3 tasemel tuleb kasutada ülalt-alla meetodit. 13. 16. Põhimõtteliselt on alt-üles meetodite eelis see, et nad kasutavad vajalikke andmeid otse regiooni tasemel. Ülalt-alla meetodite eelis on garantee- ritud arvuline kooskõla riikliku ja regionaalse arvepidamise vahel. Puuduseks on see, et näitajate aluseks pole otsesed andmed, vaid kaudne arvestusviis, mis eeldatavasti on seotud mõõdetava nähtusega. 13. 17. Kui vähegi võimalik, tuleb regionaalsed väärtused, mis on otseselt seotud vastavate riigi tasandi väärtustega, arvutada otse alt-üles meetodi abil. Ülalt-alla meetodi puhul on raske hinnata mõõdetavate näitajate täpsust, samal ajal kui alt-üles meetodite puhul on tähelepanu suunatud võimalikele erinevustele rahvamajanduse näitajatest. KOONDNÄITAJAD MAJANDUSHARUTI 13. 18. Regiooni majandusharu koosneb kohalike tegevusalaüksuste grupist, mis tegeleb ühesuguse või sarnase tegevusalaga (vt lõik 2. 108). Kohalik tegevusalaüksus on üksus, millel põhinevad tootmistegevusega (toodang, vahetarbimine jne) seotud andmed. 13. 19. Üldiselt tuleks tootmistegevuse koondnäitajad siduda regiooniga, kus vastavaid tehinguid teostav üksus on resident. Kohaliku tegevusalaüksuse residentsus on põhiline kriteerium nende koondnäitajate regioonide vahel jagamisel. 13. 20. Kapitali kogumahutuse põhivarasse regioonide vahel jaotamine toimub omandi põhimõttel nagu ka kogumajanduse arvepidamises (vt lõik 2. 05, märkus 1). Multiregionaalsete üksuste põhivara seostatakse kohaliku tegevusalaüksusega, kus seda vara kasutatakse. Nagu ka rahvama- janduse arvepidamises, kirjendatakse kasutusrendi kaudu omandatud põhivara omaniku regioonis ja kapitalirendi abil saadud põhivara kasu- taja regioonis. 13. 21. Tegelikkuses võib juhtuda, et informatsioon on kättesaadav ainult nende üksuste tasandil, mis hõlmavad mitut kohalikku tegevusalaüksust, mis tegutsevad erinevates valdkondades ja / või regioonides. Sel juhul tuleb kasutada kättesaadavaid näitajaid (näiteks, hüvitised töötajatele, regiooni tööhõive), et regionaliseerida andmeid majandusharuti. 13. 22. Kohaliku tegevusalaüksuse määratlemisel tuleb eristada kolme situatsiooni: a) tootmistegevus koos märkimisväärse tööjõusisendi (1) kasutamisega antud fikseeritud asukohas ei tekita mingeid probleeme. Sellegipoo- lest, mõnel juhul on vajalikud täiendavad täpsustused (vt lõigud 13. 24–13. 27); b) tootmistegevust märkimisväärse tööjõusisendita antud asukohas ei peeta eraldiseisvaks kohalikuks tegevusalaüksuseks ja toodang tuleb seostada kohaliku üksusega, mis vastutab tootmise juhtimise eest; (1) Märkimisväärseks tööjõusisendiks peetakse antud juhul minimaalselt ühe poolepäevase tööajaga töötaja aasta ekvivalenti. 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 315 c) fikseeritud asukohata tootmistegevuse suhtes tuleb rakendada riiklikul tasandil kasutatavat residentsuse mõistet. 13. 23. Abitegevusalasid ei käsitleta eraldiseisvate majandusüksustena ja ei eraldata põhi- või kõrvaltegevusalast või majandusüksustest, mida nad tee- nindavad (vt lõik 2. 104). Vastavalt sellele tuleb abitegevusalad ühendada kohaliku tegevusalaüksusega, mida nad teenindavad. Abitegevust võib teostada eraldi asukohas, mis paikneb teises regioonis kui see kohalik tegevusalaüksus, mida ta teenindab. Abitegevusalade geograafilise jaotamise ülalmainitud reegli täpne järgimine võib viia koondnäitajate alahindamisele regioonis, kuhu on koondunud palju abite- gevusi. Seepärast tuleb nad vastavalt residentsuse printsiibile seostada regiooniga, kus abitegevus toimub, ning nad jäävad samasse majandus- harusse nende kohalike tegevusalaüksustega, mida nad teenindavad. 13. 24. Mõnes majandusharus vajavad regionaliseerimismeetodid edasist selgitamist. Need harud on: a) ehitus; b) transport, laondus ja side; c) finantsvahendus. 13. 25. Ehituses tuleb ehitusplatse käsitleda kui iseseisvaid kohalikke tegevusalaüksusi kui tegevus on märkimisväärne (vt lõik 2. 09, märkus 4). Kui mõningaid seadmeid, näiteks ramme ja kraanasid, kasutatakse ühe ja sama tegevusalaüksuse kohalike üksuste poolt ja kui ehitusplatsi tasandil ei ole vastavat informatsiooni, soovitatakse selliste seadmete kapitali kogumahutus põhivarasse siduda tegevusalaüksuse peakorteriga. 13. 26. Transpordis, k. a torujuhtmetransport, on vajalik määratleda kohalikud tegevusalaüksused, millega tootmine ja kapitalimahutus tuleks siduda. Maapealse transpordi (v. a raudteed) korral tuleb tootmine ja kapitalimahutus siduda depoode või teiste sarnaste kohalike tegevusalaüksustega, kus seadmed paiknevad. Veetranspordi toodang ja liikuvad seadmed tuleb seostada üksuse kodubaasiga (sadamad). Torujuhtmetranspordi võr- gustik tuleb siduda kohaliku tegevusalaüksusega, mis seda kasutab. Raudteede ja õhutranspordi korral tuleks kasutada ülalt-alla meetodeid, jaotades riigi tasandi koondnäitajad sobivate indikaatoritega. Hüvitised töötajatele tuleks seostada regiooniga, kus inimesed töötavad. Tegevuse koguülejääk tuleb jagada regioonide vahel vastavalt näitajatele, mis on seotud rongide või õhuliinide tegevusega. Mis puudutab sideteenuseid, siis mitmesugused seadmed (telefonivõrgu seadmed, telekommunikatsiooni liinid jne) etendavad üksnes abistavat rolli. Seetõttu ei moodusta nad eraldiseisvaid majandusüksusi ja nad tuleb seostada kohaliku tegevusalaüksusega, mis neid juhib. Ka investee- ringud infrastruktuuri tuleb nende kohalike üksuste vahel ära jaotada. 13. 27. Finantsvahenduse korral tuleb lisandväärtus jaotada vastavalt sissetulekute meetodile. Hüvitised töötajatele tuleb jaotada nende kohalike tege- vusalaüksuste vahel, kus inimesed töötavad. Krediidiinstitutsioonide tegevuse koguülejääk tuleb jagada kohalike tegevusalaüksuste vahel pro- portsioonis laenude ja deposiitide summaga ja kindlustusinstitutsioonide tegevuse koguülejääk — proportsioonis saadud preemiatega. Kapitali kogumahutus põhivarasse koosneb peamiselt ehitistest; seetõttu tuleb ta jaotada regioonide vahel, kus need ehitised paiknevad. 13. 28. Toodangut tuleb hinnata alushindades (vt lõik 3. 47). Vahetarbimiseks kasutatud tooteid tuleb hinnata ostjahinnas ajal kui nad sisenevad toot- misprotsessi (vt lõik 3. 72). Seetõttu hinnatakse haru kogulisandväärtus alushindades. Kapitali kogumahutust põhivarasse hinnatakse ostjahinnas, k. a paigalduskulud ja muud omandiõiguse ülemineku kulud. Kui toodetakse enda tarbeks, siis hinnatakse seda samasuguse põhivara alushindades või kui need hinnad pole kättesaadavad, siis hinnatakse tootmiskulude alusel (vt lõik 3. 113). 13. 29. Sisemajanduse koguprodukti (SKP) regionaalne vaste (ekvivalent) on regionaalne sisemajanduse koguprodukt (SKPR). SKPRi hinnatakse turu- hindades, liites alushindades väljendatud regionaalsete väärtuste summale regionaalsed maksud ja lahutades toote- ja impordisubsiidiumid. Regioonide SKPRide summa turuhindades, k. a regioonide välise territooriumi SKPR, võrdub SKP-ga turuhindades. 316 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd KODUMAJAPIDAMISTE ARVEPIDAMINE 13. 30. Regionaalne sisemajanduse koguprodukt on regiooni residendist kohalike tegevusalaüksuste tootmistegevuse tulemus. Tulu jaotamis- ja ümber- jaotamisprotsessi tulemuseks on teised olulised tasakaalustavad kirjed, nimelt esmased tulud ja kasutatav tulu. Lõikudes 13. 10–13. 14 mainitud kaalutluste tõttu piirduvad need tulu mõisted üksnes kodumajapidamistega. 13. 31. Kodumajapidamiste regionaalne arvepidamine kujutab endast rahvamajanduse arvepidamise regionaalset versiooni. Praktilistel kaalutlustel piir- duvad kontod üksnes: a) esmaste tulude jaotamise kontoga; b) tulude teisese jaotamise kontoga. Üldiselt on nende kontode koostamise eesmärgiks regiooni residendist kodumajapidamiste esmaste tulude ja kasutatava tulu mõõtmine. 13. 32. Kodumajapidamiste regionaalne arvepidamine põhineb regiooni residendist kodumajapidamistel. Kodumajapidamise kui institutsionaalse üksuse ja kodumajapidamiste institutsionaalse sektori definitsioonid on toodud lõikudes 2. 13, 2. 16, 2. 75 ja 2. 76. Residendist kodumajapida- miste liikmete arv annab kokku regiooni residendist kogurahvastiku. 13. 33. Üldiselt kasutatakse riiklikul tasandil rakendatavaid kodumajapidamiste residentsuse määramise reegleid ka kodumajapidamiste regionaalses arvepidamises. Siiski, erand tehakse üliõpilaste ja pikaajaliste patsientide residentsuse määramisel kui regioon, kus nad viibivad, asub samas rii- gis. Regionaalses arvepidamises käsitletakse neid selle regiooni (kus nad ajutiselt viibivad) residentidena siis, kui nad on seal rohkem kui üks aasta. 13. 34. Kodumajapidamiste regionaalses arvepidamises tuleb arvestada kaht asjaolu, kui tegemist on kodumajapidamisega, kellele kuulub teises regioo- nis asetsev juriidilise isiku õigusteta üksus, maa ja / või teine eluruum: a) teises regioonis juriidilise isiku õigusteta üksust (mida ei peeta kvaasikorporatiivseks ettevõtteks riigi tasandil) omav kodumajapidamine: juriidilise isiku õigusteta üksust peetakse residendiks (tinglikuks üksuseks) asukoharegioonis. Tagajärjeks on, et majandusharuti arvestatud koondnäitajate baasil saadud segatulu on asukoharegiooni segatulu koostisosa. Siiski, segatulu, kirjendatuna regiooni kodumajapidamiste esmaste tulude jaotamise kontol, peab võrduma regiooni residendist kodumajapidamiste poolt saadava kogu segatuluga, sõltumata sellest, millises regioonis see tulu loodi (seega ei ole need kahest erinevast aspektist vaadeldud regionaalsed segatulud identsed); b) teises regioonis maad ja / või teist eluruumi omav kodumajapidamine: ka siin peetakse maad ja / või teist eluruumi asukoharegiooni tinglikeks residendist üksusteks. Järelikult, maa ja / või eluruumi rentnike poolt makstav rent ja rendimaksud makstakse tinglikule üksusele. Kui teist eluruumi kasutab omanik oma lõpptarbimiseks, tuleb renditee- nuste väärtus kirjendada kui regioonide vaheline eksport regioonist, kus eluruum asub, regiooni, kus omanik on resident. Seega, viimati- mainitud regioon impordib teenust ja kasutab seda kodumajapidamiste lõpptarbimiskulutusteks. Nagu ka segatulu korral, erineb sellest tootmisprotsessist tulenev tegevuse ülejääk tegevuse ülejäägist kodumajapidamiste esmaste tulude jaotamise kontol; kogumajanduse seisu- kohalt on mõlemad ühesugused. 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 317 I LISA KAUDSELT MÕÕDETAVAD FINANTSVAHENDUSTEENUSED (FISIM) MUUDATUSED, MIS TULEB TEHA ESA PEATÜKKIDES, JUHUL KUI FISIMI MÄÄRATLEMINE TOIMUB. 1. peatükk 1. 13. d 1. 25. 3. peatükk Kustutada peale “Samuti sisaldab ESA ka pal- jusid spetsiifilisi kokkuleppeid, nt”: Ja asendada: “kaudselt mõõdetavate finantsvahendustee- nuste tarbimise kirjendamine tingliku sek- tori või tingliku majandusharu vahetarbi- misena. ” “kaudselt mõõdetavate finantsvahendustee- nuste (FISIMi) jaotamine kasutajasektoritele / -majandusharudele. ” Lisada peale “Mõned põhilised erinevused mõis- tetes on”: “i) kaudselt mõõdetavate finantsvahendus- teenuste (FISIMi) kasutamine on nüüd jaotatud tingliku sektori (-majandusharu) asemel kasutajasektoritele (-majandusha- rudele). Selle tulemusena, kokkuleppe kohaselt ei kirjendata FISIMi tervikuna enam kui vahetarbimist, vaid ta võib olla ka lõpptarbimine ja eksport. See oma- korda tähendab, et ka importi võib esi- neda. ” 3. 70. j Kustutada lause: Asendada: residendist “ainult kogumajanduse kohta: tootjate poolt pakutud kõik kaudselt mõõ- detavad finantsvahendusteenused (FISIM). ” 3. 76. e 3. 142. h tootjate kasutatavad “residendist kaudselt mõõdetavad finantsvahendusteenu- sed. ” poolt Lisada “otseselt tasutavad finantsteenused” lau- seosa: “ja see osa kaudselt mõõdetavad finantsva- hendusteenustest, mida kodumajapidamised kasutavad lõpptarbimiskulutusteks;” kohe peale “finantsteenused Lisada selgelt väljendatud komisjonitasude ja lõivude kogu- summas;”: “h) n) mitteresidentide poolt kasutatav osa finantsvahen- kaudselt mõõdetavatest dusteenustest;” 318 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd 4. peatükk 4. 51 Kustutada: Asendada: “Finantsvahendusettevõtete poolt osutatud teenuste erinevate tarbijate vahel jaotamata väärtust, finantsvahendusettevõtetele tehtud tegelikke maksed või neilt saadud intressi- tulusid ei korrigeerita sellise juurdehindluse maha arvamiseks, mis on seotud finantsva- hendusettevõtete poolt kaudselt sisse nõu- tud teenustasudega. Tasakaalustav näitaja on vajalik finantsvahendusettevõtete ja selle tingliku majandusharu esmaste tulude jao- tamise kontol, mis on kokkuleppe kohaselt finantsvahendusettevõtete toodanguks vahetarbimise kujul. ” “Kui finantsvahendajate poolt osutatud tee- nus jaotatakse erinevate klientide vahel, tuleb finantsvahendajate poolt saadud või makstud tegelikke intressimakseid kohan- dada selle intresside vahe elimineerimiseks, mis esindab finantsvahendajate poolt loo- dud kaudseid teenustasusid. Laenuvõtjate poolt makstav intress finantsvahendajatele tuleb vähendada hinnanguliste maksta ole- vate teenustasude võrra, samal ajal kui lae- nuandjate poolt saada olevat intressi tuleb samamoodi suurendada. Teenustasude mak- seid vaadeldakse kui finantsvahendajate poolt klientidele osutatud teenuseid, mitte kui intressimakseid. ” 8. peatükk 8. 09. Lisada: tabelid A. I. 1 ja A. I. 2, et näidata tulemust, mis juhtub arvudega peatükis 8 FISIMi jao- tamisel (“Kontode ja tasakaalustavate kirjete kogum (arvuline näide)”). 8. 14. Kustutada: Asendada: siis “Kuna kaudselt mõõdetavad finantsvahen- dusteenused (FISIM) jaotatakse tarbijasekto- ritesse, teatud osa intressimaksetest klassifitseeritakse ümber makseteks teenuste eest. See ümberklassifitseerimine omab mõju toodangu ja vahetarbimise väärtusele. Samuti ka impordi, ekspordi ning lõpptar- bimiskulutuste väärtusele. ” vahetarbimine “Kuna kaudselt mõõdetavaid finantsvahen- dusteenuseid (FISIM) ei jaotata kasutajasek- torite vahel, käsitletakse nende teenuste koguväärtust kui tingliku sektori vahetarbi- mist, mille toodangu väärtus on null ning lisandväärtus on absoluutsummalt võrdne vahetarbimisega, kuid vastupidise märgiga (kui siis lisandväärtus on negatiivne). Sellisel viisil vähendatakse kõigi sektorite ja tegevusalade lisandväärtuse summat eespool kirjeldatud viisil lisandväärtuse võrra. Kontode esituse hõlbustamiseks on võima- lik vältida omaette veeru lisamist antud tingliku sektori jaoks ning selle asemel võib vastava suuruse arvesse võtta kogumajan- duse veerus. ” on positiivne leitud FISIMi 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 319 8. 24. Kustutada: Asendada: siis näitaja “Kuna kaudselt mõõdetavad finantsvahen- dusteenused (FISIM) jaotatakse kasutajasek- esmaste toritesse, tulude jaotamise kontos vastab saadud ja makstud intressile peale seda kui FISIM on lahutatud laenuvõtjate tegelikest maksetest ja lisatud laenuandjate tegelikele sissetule- kutele. ” “intress” “Kuna kaudselt mõõdetavad finantsvahen- dusteenused (FISIM) ei ole jaotatud kasuta- siis on intresside osas jasektorite vahel, näidatud tegelikke makstavaid ja saadavaid intresse. Ressursside osas on parandus teh- veergu (mii- tud finantsinstitutsioonide nusmärgiga) (FISIM) veergu (plussmärgiga). Kontode esituse hõl- bustamiseks on võimalik vältida omaette veeru lisamist tingliku sektori jaoks ning selle asemel võib vastava suuruse esitada kogumajanduse veerus. ” tingliku sektori ja 9. peatükk 9. 25. a Kustutada: “Majandusharuti arvestatud vahetarbimine sisaldab kaudselt mõõdetavate finantsva- hendusteenuste kasutamist, mida kirjenda- takse lõik 9. 33)”. tinglikus majandusharus (vt 9. 25. b Kustutada: “miinus kaudselt mõõdetavate finantsva- hendusteenuste kasutamine (kirjendatakse tinglikus majandusharus, vt lõik 9. 33) pluss netotootemaksud (sissetulekute meetodil)”. 9. 33. Kustutada: “Kasutamise ja pakkumise tabelite kaudu laiendatakse NACE versiooni 1 majandus- harude klassifikaatorit tingliku majandus- haruga, mis hõlmab kaudselt mõõdetavaid finantsvahendusteenuseid. Pakkumise tabe- lis ei kajastata ühtegi selle haru tehingut. Kasutamise tabelis kirjendatakse kaudselt mõõdetavaid finantsvahendusteenuseid kui selle tingliku majandusharu vahetarbimist. Kuna selle tingliku haruga ei kaasne ühtegi teist tehingut, siis on selle haru tegevuse netoülejääk absoluutväärtuselt sama suur kui vahetarbimine, aga negatiivse märgiga. Kõik teised selle haru lisandväärtuse ele- mendid võrduvad nulliga. Tulemuseks on see, et selle haru kogulisandväärtus võrdub selle haru (negatiivse) tegevuse netoülejää- giga. ” 320 d e s u t a d u u m d u n u m i o t s k o a j e t a j t o o t e t s i l ä v u r u t d u t a v r a a s a a k , t k e f e e s i m a t o a j i M I S I F a p u a k e t i r o t k e s e t e s l a a n o i s t u t i t s n I —. 1. I. A l e b a T 2 S. 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. 2 S. d i s r u s s e R i e n m a t u s a K Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd ET d o t n o K u k k o K d a b u a K - u n e e t a j d e s ). t u s a k ( - s i l ä V m l i a a m - u g o K - n a j a m s u d d I T K T K - u d o K - i p a j a m d e s i m a d - e s t i l a V - k e s s i m r o t - t n a n i F - t u t i t s n i s i d n o o i s u p u a K - e t t i m a j - s t n a n i f - u n e e t d i e s d a v t o o t - t õ v e t t e d e t d a v a t s u l a a k a s a t a j d u g n h e T i d e j r i k t r o p m i e t s u n e e T 2 7 P. t r o p s k e e t s u n e e T 2 6 P. u p u a K - e t t i m a j - s t n a n i f - u n e e t d i e s d a v t o o t - t õ v e t t e d e t - t n a n i F - t u t i t s n i s i d n o o i s - e s t i l a V - k e s s i m r o t - u d o K - i p a j a m d e s i m a d d I T K T K - u g o K - n a j a m s u d - s i l ä V m l i a a m d a b u a K - u n e e t a j - s e r ( d e s ) d i s r u s 2 - s i m t o o. T I - a m s i l ä V / o t n o k - s u d n a j o t n o k. 1 1. I I 2 4 7 5 0 3 0 3 4 2 0 3 0 3 8 4 8 1 – - i b s u d n a j a m s i l ä V / s u t r ä ä v d n a s i L s s n a l. 1 B 8 1 – 8 4 8 4 8 1 – k ä ä j e l ü e s u v e g e T. 2 B 8 1 – 8 4 7 5 3 6 8 4 g n a d o o T 1 P. i i e n m b r a t e h a V 2 P. 8 1 0 6 0 3 7 2 0 3 0 3 4 2 – - a t s u d o o m e d u u T l o t n o k e s i m. 2 1. I I 0 3 2 1 2 9 0 2 - o a j e d u u t l e t s a m s E e s i m a t o t n o k 2 2 - i e t e d u u T l - a t o a j e s e s o t n o k e s i m. 2. I I 2 2 2 2 2 2 7 1 1 9 4 5 3 4 1 6 0 1 3 3 d i s s e r t n I 1 4 D. 6 5 6 0 1 5 3 4 1 s s n a l i b 1 2 – 8 4 1 4 – e d u l u t e t s a m s E. 5 B 1 4 – 8 4 1 2 – 5 3 5 3 1 2 – 8 4 1 4 – u l u t v a t a t u s a K. 6 B 1 4 – 8 4 1 2 – 5 3 6 1 1 2 2 2 2 7 1 2 3 1 u k k o K d o t n o K 2 4 7 2 0 3 0 3 0 3 2 2 2 2 2 - s i m t o o. T I - a m s i l ä V / o t n o k - s u d n a j o t n o k - a t s u d o o m e d u u T l o t n o k e s i m e t s a m s E e d u u t l. 2 1. I I e s i m a t o a j o t n o k - i e t e d u u T l - a t o a j e s e s 2. I I o t n o k e s i m. 1 1. I I 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 321 e s i m a t u s a k o t n o k e d u u T l. 4. I I d o t n o K u k k o K d a b u a K - u n e e t a j d e s ). t u s a k ( d e s u t a d u u m d u n u m i o t s k o a j e t a j t o o t e t s i l ä v u r u t d u t a v r a a s a a k , t k e f e e s i m a t o a j i M I S I F a p u a k e t i r o t k e s e t e s l a a n o i s t u t i t s n I —. 1. I. A l e b a T - s i l ä V m l i a a m - u g o K - n a j a m s u d d I T K T K - u d o K - i p a j a m d e s i m a d - e s t i l a V - k e s s i m r o t - t n a n i F - t u t i t s n i s i d n o o i s u p u a K - e t t i m a j - s t n a n i f - u n e e t d i e s d a v t o o t - t õ v e t t e d e t d a v a t s u l a a k a s a t a j d u g n h e T i d e j r i k u p u a K - e t t i m a j - s t n a n i f - u n e e t d i e s d a v t o o t - t õ v e t t e d e t - t n a n i F - t u t i t s n i s i d n o o i s - e s t i l a V - k e s s i m r o t - u d o K - i p a j a m d e s i m a d d I T K T K - u g o K - n a j a m s u d - s i l ä V m l i a a m d a b u a K - u n e e t a j - s e r ( d e s ) d i s r u s u k k o K d o t n o K 2 S. 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. 2 S. d i s r u s s e R i e n m a t u s a K d i s r u s s e R e s s i r o t k e s u k k i l g n i t t l u n i a l e s i m a t o a j i M I S I F t k e f E —. 2. I. A l e b a T 2 S. 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. 2 S. d e s u t u l s s n a l i b s u d n a j a m - s i l ä V / t s ä ä s o t e N n 8 B. 1 4 – 8 4 7 2 – 6 1 2 – 6 – 6 - u k s i i m b r a t p p õ L 3 P. 6 9 1 3 8 2 8 2 e d u u T l - a t u s a k o t n o k e s i m. 4. I I i e n m a t u s a K - a t s u d o o m e d u u T l o t n o k e s i m. 1 1. I I d o t n o K u k k o K d a b u a K - e e t a j d e s u n ). t u s a k ( - s i m t o o. T I o t n o k 8 4 8 4 8 4 - s i l ä V m l i a a m - u g o K - n a j a m s u d 8 4 - I T K T K - i m a d - u d o K - i p a j a m - e s t i l a V - k e s s i m - t n a n i F - i t s n i s - t u t u p u a K - t i m a j - i f e t - s t n a n - u n e e t d i e s d a v t o o t - t õ v e t t e k i l g n T i - r i k d a v a t s u l a a k a s a t a j d u g n h e T i d e j k i l g n T i u p u a K - t i m a j - i f e t - s t n a n - u n e e t d i e s d a v t o o t - t õ v e t t e - t n a n i F - i t s n i s - t u t - e s t i l a V - k e s s i m - u d o K - i p a j a m - i m a d - I T K T K d d e s r o t i d n o o i s d e t d e t i d n o o i s r o t d e s d - u g o K - n a j a m s u d - s i l ä V m l i a a m d a b u a K - e e t a j d e s u n - r u s s e r ( ) d i s u k k o K d o t n o K 8 4 8 4 8 4 8 4 – 8 4 – s s n a l i b s u d n a j a m s i l ä V / s u t r ä ä v d n a s i L. 1 B 8 4 – k ä ä j e l ü e s u v e g e T. 2 B 8 4 – 8 4 8 4 g n a d o o T 1 P. i i e n m b r a t e h a V 2 P. 8 4 8 4 8 4 - s i m t o o. T I o t n o k - a t s u d o o m e d u u T l. 1 1. I I o t n o k e s i m 322 a r o t k e s o g e n w o m u o d o k l y t u - M I S I F a i n e l e i z d y z r p i k t u k S — 2. I. A a l e b a T ET d o t n o K u k k o K d a b u a K - e e t a j d e s u n ). t u s a k ( - s i l ä V m l i a a m - u g o K - n a j a m s u d - I T K T K - i m a d - u d o K - i p a j a m - e s t i l a V - k e s s i m - t n a n i F - i t s n i s - t u t u p u a K - t i m a j - i f e t - s t n a n - u n e e t d i e s d a v t o o t - t õ v e t t e k i l g n T i - r i k d a v a t s u l a a k a s a t a j d u g n h e T i d e j k i l g n T i u p u a K - t i m a j - i f e t - s t n a n - u n e e t d i e s d a v t o o t - t õ v e t t e - t n a n i F - i t s n i s - t u t - e s t i l a V - k e s s i m - u d o K - i p a j a m - i m a d - I T K T K d d e s r o t i d n o o i s d e t d e t i d n o o i s r o t d e s d - u g o K - n a j a m s u d - s i l ä V m l i a a m d a b u a K - e e t a j d e s u n - r u s s e r ( ) d i s u k k o K d o t n o K 2 S. 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. 2 S. d i s r u s s e R i e n m a t u s a K Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd e t s a m s E e d u u t l e s i m a t o a j o t n o k - i e t e d u u T l - a t o a j e s e s. 2. I I o t n o k e s i m e d u u T l - a t u s a k o t n o k e s i m. 4. I I 8 4 – 8 4 - i r e e g i r r o k a g i M I S I F 9 1 1 P. d e s i m 6 – 6 – 2 – 2 – 6 1 6 1 7 2 – 7 2 – 8 4 8 4 1 4 – 1 4 – s s n a l i b e d u l u t e t s a m s E u l u t v a t a t u s a K. 5 B. 6 B 1 4 – 1 4 – 8 4 8 4 7 2 – 7 2 – 6 1 6 1 2 – 2 – 6 – 6 – s s n a l i b s u d n a j - a m s i l ä V / t s ä ä s o t e N n 8 B. 1 4 – 8 4 7 2 – 6 1 2 – 6 – 6. 2 1. I I 2 2 2 2 2 0 0 2 5 3 3 2 1 5 2 1 5 2 d i s s e r t n I 1 4 D. 6 6 7 7 9 3 7 1 7 6 0 2 6 1 2 2 2 e t s a m s E e d u u t l. 2 1. I I e s i m a t o a j o t n o k - i e t e d u u T l - a t o a j e s e s. 2. I I o t n o k e s i m e d u u T l - a t u s a k o t n o k e s i m. 4. I I 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 323 II LISA KESTVUSKAUPADE RENTIMINE JA JÄRELMAKSUGA OST DEFINITSIOONID 1. Institutsionaalsed üksused võivad saada kestvuskaupade kasutusõiguse ka ilma neid ostmata järgneval viisil: kasutus- rent, kapitalirent ja järelmaksuga ost. Kõigil kolmel juhul institutsionaalne üksus saab õiguse kasutada kestvuskaupa, kuigi kaup ise jääb juriidiliselt teise üksuse omandisse. Rentimine (kasutus- ja kapitalirent) 2. Kui üks institutsionaalne üksus A omab kestvuskaupa ja kannab selle kauba kasutusõiguse üle üksusele B, siis öeldakse et A on rendileandja ning B rendilevõtja. Makseid B-lt A-le selle eest, et saada kasutusõigust, nimetatakse rendimakseteks. Rendileandja võib olla sama kestvuskauba tootja või müüja (tootja või müüja tütarettevõte), kuid rendilevõtja võib olla lisaks ka tootjast või müüjast täiesti sõltumatu üksus. Igasuguseid kestvuskaupu, hoonetest ja rajatistest tarbekestvuskaupadeni, saab rentida. Igasugune institutsionaalne üksus võib kasutada rentimist, et saada kasutusõigust kestvuskauba üle. Kahte tüüpi rentimist — kasutusrent ja kapitalirent — käsitletakse süsteemis küllaltki erinevalt. Kasutusrent 3. Rendilevõtja saab õiguse kasutada kestvuskaupa kindlal ajaperioodil, mis võib olla nii lühike kui ka pikk ja ei pea olema eelnevalt kindlasti kokkulepitud. Kui rentimise periood lõpeb, siis rendileandja loodab oma kauba kätte saada enamvähem samas olukorras kui väljarentimise alguses, arvestades ka normaalset kulumist. Tõenäoliselt rendib ren- dileandja selle kauba uuesti välja või kasutab muul viisil. Järelikult ei kata rendiperiood kogu või märkimisväärset aega kauba majanduslikust eluajast. Kasutusrendiga seotud üksused on enda poolt välja renditavate kestvuskaupade alal asjatundjad. Neil on renditavate kaupade varud, et oleks võimalik neid koheselt või lühikese etteteatamisega välja rentida. Tihti pakuvad nad erine- vaid mudeleid, mille hulgast valida. Et hoida oma väljarentimist ootavaid kestvuskaupu töökorras, peavad rendi- leandjad osutama rendi ootel olevatele kaupadele head hooldus- ja remonditeenust. Tavaliselt võtab rendileandja enda kanda ka hooldus- ja remondikulud ning väljavahetamisega seotud kulud kauba purunemisel juhul kui kaup on välja renditud. Seadme omaniku poolne seadme selle käitluseks vajaliku personaliga varustamine või ka mittetoodetud vara renti- mine ei kuulu kasutusrendi alla, vaid on klassifitseeritud mujal (vt lõik 7). Kapitalirent 4. Rendilevõtja saab õiguse kasutada pikaajaliselt kestvuskaupa makstes eelnevalt kokku lepitud rendimakseid. Kui kõik omandamisega seotud riskid ja hüvitised siirduvad de facto, kuid mitte de jure, rendileandjalt rendilevõtjale, on tege- mist kapitalirendiga. Kapitalirendi puhul katab rendiperiood kogu või suurema osa kestvuskauba majanduslikust eluajast. Rendiperioodi lõppedes on rendilevõtjal tihti õigus osta see kaup nimi- ehk nominaalväärtusega. Rendi- leandja ei pea omama mingeid teadmisi renditavast kaubast. Ta ei paku rendilevõtjale ei hooldus-, remondi- ega väljavahetusteenust. Tavaliselt valib kauba rendilevõtja ning see saadetakse talle otse tootja või müüja poolt. Rendi- leandja roll on olla rahastaja. ESA tunnistab majanduslikku reaalsust, millel kapitalirent põhineb, järgmiselt: rendileandja annab rendilevõtjale laenu, et viimane saaks osta kestvuskauba ja muutuks selle omanikuks de facto. Järelikult käsitletakse Süsteemis seda kestvuskaupa kui rendilevõtja omandust kohe rentimise perioodi alguses. Tegelikult tulevad rendilevõtja poolt rendi- leandjale makstavad rendimaksed jagada põhikapitali tagasimakseteks ning arvestusliku laenu intressimakseteks. 324 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd Järelmaksuga ost 5. Kestvuskaup müüakse ostjale kokkulepitud tulevikus tehtavate maksete vastu. Ostja saab kauba koheselt oma kätte, kuigi juriidiliselt on see ikkagi müüja või finantseerija omandus kui garantii senikaua, kuni kõik kokkulepitud mak- sed on tehtud. Järelmaksuga ost sooritatakse tavaliselt ainult tarbekestvuskaupade korral ning enamus ostjaid on kodumajapidamised. Järelmaksuga ostu finantseerijateks on tavaliselt iseseisvad institutsionaalsed üksused, kes tegut- sevad tihedas koostöös kestvuskauba müüjatega. KÄSITLEMINE KONTODES Kasutusrent 6. Rendileandja poolt rentimise eesmärgiga ostetud kestvuskaup on osa rendilevõtja kapitali kogumahutusest põhiva- rasse (P. 51) ja seda näidatakse kui materiaalset põhivara (AN. III) rendileandja bilansis selle vara kogu majandusliku eluaja jooksul. Kestvuskauba põhivara kulum (K. 1) kirjendatakse samuti rendileandja kontodel. Rendileandja poolt saadavad rendimaksed näidatakse tema tootmiskontol kui toodang (P. 1) renditeenustest. Kui ren- dilevõtja on tootja, siis rendimaksed on osa tema vahetarbimisest (P. 2). Kui rendilevõtja on lõpptarbijana käituv kodumajapidamine, siis rendimaksed on osa tema lõpptarbimiskulutustest (P. 3). 7. NACE versioon 1 klassifitseerib kinnisvara kasutusrendi klassis 70. 20 “isiklikus omanduses olevate elamute ja kin- nisvara üürimine ja rentimine”. Muude kestvuskaupade kasutusrent on klassifitseeritud jaotuses 71 “Masinate ja seadmete rentimine ilma juhita ning isiklike tarbeesemete ja kodumasinate rentimine”. Kasutusrendiks ei loeta seadme rentimist koos seda teenindava personaliga, mida klassifitseeritakse hoopis kui seadme ja personali poolt osutatud teenust. Näiteks on veoauto rent koos selle juhiga klassifitseeritud klassis 60. 24 “kaubavedu autodega”. Ins- titutsionaalselt liigitades on kasutusrendiga tegelevad ettevõtted klassifitseeritud sektoris S. 11 “Kaupu ja mittefinants- teenuseid tootvad ettevõtted”, kuid kasutusrentijaid võib leida ka sektoris S. 14 “Kodumajapidamised”. Kui rendileandja on resident ja rendilevõtja mitteresident, siis rendimakseid näidatakse kui teenuste eksporti (P. 62). Kuna renditud kaup jääb residendist üksuse (rendileandja) bilanssi, siis see kaup ei kajastu üheski välismaailma kon- tos. Kui rendileandja on mitteresident ja rendilevõtja resident, siis rendimakseid näidatakse kui teenuste importi (P. 72). Sellisel juhul kaupa ennast ei vaadelda maale tooduna (toodi ainult teenust). Seega ei kajastu renditud kaup ei ülejäänud maailma kontol ega ühelgi teisel kontol. Kapitalirent 8. Kui rendilevõtja on tootja, siis kestvuskaupa näidatakse rendiperioodi alguses kui rendilevõtja kapitali kogumahutust jäta rendimakseid maksmata) näidatakse põhivarasse (P. 51). Kogu rendiperioodi vältel (juhul kui rendilevõtja ei kaupa rendileandja bilansis kui materiaalset põhivara (AN. 111). Põhivara kulumit (K. 1) näidatakse rendilevõtja kon- todel. Rendiperioodi lõppedes kas (a) rendilevõtja ostab kauba selle jääkväärtusega ja see kaup jääb rendilevõtja bilanssi, või (b) kaup läheb tagasi rendileandjale ja seda näidatakse rendilevõtjale kui negatiivset kapitali kogumahu- tust põhivarasse ja seega lahkub kaup rendilevõtja bilansist ning võib siseneda rendileandja (või kolmanda osapoole, kellele rendileandja kauba müüs) bilanssi. 9. Kui rendilevõtjaks on kodumajapidamine, mis käitub kui lõpptarbija, siis kestvuskaupa käsitletakse kui rendiperioodi alguses rendilevõtja poolt lõpptarbimiseesmärgil ostetut. See tähendab, et renditud kauba ostjahind rendiperioodi alguses on osa rendilevõtja lõpptarbimiskulutustest (P. 3) ja seda kaupa kajastatakse vaid kui memokirjet “tarbekest- vuskaup” rendilevõtja bilansis. Rendileandjale tekib laen (F. 4) rendilevõtja kasuks. Selle laenu põhikapitaliks on renditud kauba ostjahind pluss kohaletoimetamiskulud (kui selliseid on). Selle arvestusliku laenu maksmata osa (AF. 4) näidatakse rendileandja ja 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 325 rendilevõtja vastavalt finantsvara ja kohustusena bilansis. Rendimakset vaadeldakse koosnevat kahest osast: põhiosa tagasimaksmine (F. 4) ja intress (D. 41). Viimane makse ühtib kapitalirendi lõppemisega. 10. Arvestusliku laenu intressimäär on kaudselt arvestatud selliselt, et rendiperioodil kogutud maksete summa on võrdne laenu põhiosaga. Kui maksed on ajas konstantsed, siis intressiosa väheneb, samas kui tagasimakse osa suure- neb (sarnane võrdsete tagasimakse summadega laenuga). Kui põhivara, rent ja rendiperioodi pikkus on teada, siis saab lihtsalt — kasutades standardvalemit — arvutada nii intressimäära, intressimaksed kui tagasimaksed. Kui iga lepingu üksikasjad ei ole teada, nagu tegelikus elus tihti on, siis arvutused tehakse põhinedes mõistlikele oletustele. Andmete hankimist lihtsustab seegi, et ülalpool toodud meetodit kasutatakse enamike riikide äriraamatupidamises. 11. Kapitalirendi korral on rendileandja tootmistegevus finantsvahendus. Tavaliselt ei arvesta rendileandjad eraldi oma vahendustegevust. Seetõttu on nende toodang peamiselt (või ainult) kaudselt mõõdetavad finantsvahendusteenused (FISIM), arvutatuna samal viisil kui teiste finantsvahendajate korral: omanditulu miinus makstav intress, välja arva- tud igasugune omanditulu, mis saadakse nende omavahendite (1) investeeringutest. Mõningad rendileandjad laena- vad ise teistelt iseseisvatelt üksustelt, mille korral makstav intress on nähtav ja FISIMi saab arvutada kohe. Teised aga laenavad oma emaettevõtetelt, mille korral intresside maksmist on raske jälgida. Viimasel juhul võib vajalikuks muutuda makstava intressimäära arvutamine, milleks kasutatakse sobivat intressimäära. Kapitalirendiga tegelevad ettevõtted on klassifitseeritud institutsionaalses alamsektoris S. 123 “Muud finantsvahendu- settevõtted, v. a kindlustusseltsid ja pensionifondid”. Tegevusala klass on NACE versiooni 1 järgi 65. 21 “kapitalirent”. 12. Kapitalirenti käsitletakse ESA järgi nii, et renditud kaup ei ilmu ühegi rendileandja kontole. Kas rendileandja on resi- dent või mitte, ei oma mingit mõju kauba enda käsitlemisele kontodel. Kui kauba tootja või müüja on resident ja rendilevõtja mitteresident, siis renditud kaupa käsitletakse kui eksporti (P. 61) kauba saabumise hetkel rendilevõtja kätte, ehk teiste sõnadega rendiperioodi algushetkel. Kui tootja / müüja on mitteresident ja rendilevõtja resident, vaadeldakse kaupa kui importi (P. 71) rendiperioodi algushetkel. Kui rendileandja on resident ja rendilevõtja mitte, siis tekib arvestuslik laen residendist üksuse (rendileandja) poolt mitteresidendist üksusele (rendilevõtjale). Kui rendileandja on mitteresident ja rendilevõtja resident, tekib arvestuslik laen mitteresidendist üksuse (rendileandja) poolt residendist üksusele (rendilevõtjale). Rendimaksed jaotatakse intres- siks (D. 41) ja põhivara tagasimakseteks (F. 4) samamoodi kui residentide vahelise renditehingu korral. Järelmaksuga ost 13. Kestvuskaupa kirjendatakse nagu oleks see ostetud ostja poolt päeval, mil ta sai selle oma omandusse, ning hinnaga, mida ostja peaks maksma selle eest kohe tervikuna. Ostja saab samasuguse väärtusega arvestusliku laenu (F. 4/AF. 4). ESA jaotab ostja maksed müüjale põhivara makseteks (F. 4) ja intressimakseteks (D. 41), kasutades sama meetodit, mida kapitalirendi korral. Järelmaksuga ostu lepingu finantseerijate tootmistegevuseks on finantsvahendus. Kuna nad tavaliselt ei võta eraldi teenustasu, siis nende toodang tervenisti on kaudselt mõõdetavad finantsvahendusteenused (FISIM), arvutatuna järgnevalt: omanditulu miinus makstav intress, välja arvatud igasugune omanditulu, mis saadakse nende omavahen- dite investeerimisest. Nagu ka kapitalirendi puhul, võib olla raske määrata makstavat intressi ja see peab olema hin- nanguline. 14. NACE versiooni 1 järgi järelmaksuga ostu lepingu finantseerijad on klassis 65. 22 “muu laenuandmine”. Järelmaks- uga ostu ettevõtted on klassifitseeritud institutsionaalses alamsektoris S. 123 “Muud finantsvahendusettevõtted, v. a (1) Täpsemad seletused lõigus 3. 63. 326 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd kindlustusseltsid ja pensionifondid”, kuid järelmaksuga ostulepingu finantseerijad võivad olla ka sektoris S. 14 “Kodu- majapidamised”. Kui ostja on mitteresident ja finantseerija resident, käsitletakse kaupa kui eksporti (P. 61) hetkel kui ostja kauba omandab. Sel juhul annab finantseerija mitteresidendist üksusele (ostjale) laenu (F. 4/AF. 4). Kui ostja on residendist üksus, finantseerija aga mitte, siis käsitletakse kaupa kui importi (P. 71) hetkel, kui see on toimetatud ostjale, kes samaaegselt on võtnud laenu (A. 4/AF. 4) mitteresidendist finantseerijalt. Põhikapitali tagasimakseid (F. 4) ja intressi- makseid (D. 41) käsitletakse samamoodi kui mitteresidendist üksusi puudutavat kapitalirenti. 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 327 III LISA KINDLUSTUS SISSEJUHATUS 1. On kaks peamist kindlustustüüpi: sotsiaalkindlustus ja muu kindlustus. Sotsiaalkindlustuse saab jagada kolmeks: a) riiklikud sotsiaalkindlustusskeemid; b) eraalgatuslike fondide sotsiaalkindlustusskeemid; c) tööandjate poolt juhitavad kapitaliseerimata sotsiaalkindlustusskeemid. Muu kindlustuse saab jagada kaheks: a) muu elukindlustus; b) muu kahjukindlustus. Edasikindlustust ja kindlustuse abiettevõtteid käsitletakse käesolevas lisas eraldi. Need puudutavad põhiliselt muud kindlustust, kuid võivad puudutada ka sotsiaalkindlustust. DEFINITSIOONID Sotsiaalkindlustus 2. 3. Sotsiaalkindlustusskeemid on skeemid, kuhu kuuluvad töötajad, muud eraisikud või oma töötajate eest sotsiaalkind- lustusmakseid maksvad ja nii oma töötajaid kindlustavad tööandjad, muid sotsiaalmakseid maksnud isikud, nende ülalpeetavad või pärijad, kellel on õigus saada sotsiaalkindlustustoetusi. Sotsiaalkindlustusskeemid katavad sotsiaal- seid riske või vajadusi (1). Erinevalt sotsiaalabi toetustest eeldab sotsiaalkindlustustoetuste saamine sellele skeemile maksete sooritamist. Sotsiaalkindlustusskeemid on sageli kollektiivsed ning seega ei pea selles osalejad sõlmima individuaalseid kindlus- tuspoliise. Siiski leidub sotsiaalkindlustusskeeme, mis lubavad või isegi nõuavad individuaalsete kindlustuspoliiside sõlmimist. Individuaalseid kindlustuspoliise käsitletakse sotsiaalkindlustusskeemidena juhul, kui nad katavad sotsiaal- seid riske või vajadusi ning vähemalt üks järgnevast kolmest tingimusest on täidetud: a) osalemine skeemis on kas seaduse või töölepingu alusel kohustuslik; b) skeemi juhib teatud rühm ja see skeem on piiratud rühma liikmetega; c) skeemi teeb makseid töötaja eest tööandja. Riiklikud sotsiaalkindlustusskeemid 4. Need skeemid on valitsusüksuste poolt kehtestatud, finantseeritavad ja nende kontrolli all ning hõlmavad kogu ühis- konda või selle suuri osasid. Riiklikud sotsiaalkindlustusskeemid võivad olla kapialiseeritud või kapitaliseerimata. Kui skeemides saab eristada erinevaid fonde, vaadeldakse neid fonde ikkagi valitsuse, mitte aga soodustatud isikute omandina. Sotsiaalkindlustusskeemide laekumised koosnevad peamiselt eraisikute ja tööandjate poolt töötajate eest makstavatest maksetest, kuid võivad sisaldada ka siirdeid valitsusüksustelt. Kuulumine sotsiaalkindlustusskeemidesse on tavaliselt, kuid mitte alati, kohustuslik. Eraisikutele makstavad toetused ei pea tingimata sõltuma nende poolt eel- nevalt sooritatud maksetest. (1) Vt 4. peatükk , lõigud 4. 83–4. 86, kus on defineeritud sotsiaalsed riskid ja vajadused. 328 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd Peab märkima, et valitsusüksuste poolt organiseeritud sotsiaalkindlustusskeeme nende endi töötajatele ei vaadelda kui riiklikke sotsiaalkindlustusskeeme, vaid kui eraalgatuslike fondide või kapitaliseerimata sotsiaalkindlustusskeeme. Eraalgatuslike fondide sotsiaalkindlustusskeemid 5. Sellised skeemid jagunevad kahte kategooriasse. Esimese moodustavad skeemid, kus sotsiaalmakseid makstakse kind- lustusseltsidele või iseseisvatele pensionifondidele ning mis on nii tööandjatest kui töötajatest erinevad institutsio- naalsed üksused. Kindlustusseltsid või iseseisvad pensionifondid vastutavad saadud vara juhtimise ja sotsiaaltoetuste maksmise eest. Teise kategooria moodustavad skeemid, kus tööandjad peavad üleval spetsiaalseid reserve, tasumaks sotsiaaltoetusi. Need reservid on eraldatud tööandja muust varast, kuid ei moodusta tööandja institutsionaalsest üksusest eraldiseisvat üksust ja neid vaadeldakse kui mitteiseseisvaid pensionifonde. Tööandjate poolt juhitavad kapitaliseerimata sotsiaalkindlustusskeemid 6. Need on skeemid, kus tööandja maksab sotsiaaltoetusi töötajatele, endistele töötajatele või nende ülalpeetavatele oma enda vahenditest, loomata selleks eraldi reserve. Muu kindlustus 7. Muu kindlustus pakub üksikutele institutsionaalsetele üksustele teatud riskide suhtes majanduslikku kaitset määratle- tud sündmuste toimumise tagajärgede vastu. See on ka üks finantsvahenduse vormidest, kus vara kogutakse kindlus- tusvõtjatelt ja investeeritakse finants- või muusse varasse ning mida hoitakse kui tehnilisi eraldisi, et rahuldada tule- vikus (kindlustuspoliisides määratletud sündmuste toimumisel) tekkivaid nõudeid. Kodumajapidamiste muu kindlustuse poliisid võivad katta samu riske või vajadusi kui sotsiaalkindlustusskeemides. Siiski tuleb eristada kodumajapidamiste muu kindlustuse poliise sotsiaalkindlustuspoliisidest, sest need on loodud kodumajapidamiste omal initsiatiivil ja nende endi huvides ning on sõltumatud nende tööandjatest või valitsusest. Muu elukindlustus 8. Muu elukindlustuse kindlustusvõtjateks võivad olla ainult kas residendist või mitteresidendist kodumajapidamised. Kindlustusvõtja teeb kindlustajale regulaarseid makseid, kes vastutasuks garanteerib toetuse maksmise teatud kuu- päeval või varem, kui kindlustusvõtja peaks surema. Kui kindlustusvõtja katkestab poliisi enne kokkulepitud lõpp- kuupäeva, on tal õigus saada kindlustajalt osalist toetust. Seega makstakse toetust alati, kas kindlustusvõtjaile või soodustatud isikule. Poliisi, mis maksab toetust ainult siis, kui kindlustusvõtja sureb teatud ajaperioodi jooksul (kind- lustus surmajuhtumiks), ei vaadelda kui muud elukindlustust vaid kui muud kahjukindlustust. Praktikas aga, seoses sellega, kuidas kindlustusseltsid oma raamatupidamist on korraldanud, ei ole tihti võimalik eristada kindlustust sur- majuhtumiks muust elukindlustusest. Sellistel juhtudel võib kindlustust surmajuhtumiks praktilistel põhjustel käsit- leda kui muud elukindlustust. Elukindlustuse nõudeid võib välja maksta kas ühekordse kompensatsioonina või annuiteedina (iga-aastase väljamak- sena). Nõue võib olla fikseeritud suurus ega või peegeldada poliisi kehtimise aja jooksul kogutud preemiate investee- rimisest teenitud tulusid (kasumiosalusega poliisid). Investeeringuriskiga elukindlustus on spetsiaalne kasumiosalu- sega poliis, kus nõue muutub vastavalt mingi fondi väärtusele. Muu kahjukindlustus 9. Muu kahjukindlustuse kindlustusvõtjateks võivad olla kõik erinevad institutsionaalsed üksused. Muu kahjukindlustus sisaldab kindlustust surmajuhtumiks ja kindlustust kõigi muude riskide vastu peale surma, näiteks kindlustust õnne- tuste, haiguste või tule vastu. Nõudeid makstakse üldjuhul ühekordse kompensatsioonina, kuid võib maksta ka annuiteedina (iga-aastase väljamaksena). Muu kahjukindlustuse poliisiga ei pruugi alati nõuet kaasneda. Tavaliselt on kahjutaotlejaid tunduvalt vähem kui kindlustusvõtjaid. Üksiku kindlustusvõtja jaoks ei ole mingit sidet (isegi mitte pikaajalises mastaabis) makstud preemiate ning saadud nõuete vahel. 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 329 Edasikindlustus 10. Kindlustusvõtjat kindlustav kindlustussettevõte siirdab sageli osa tekkinud riskidest teistele kindlustusseltsidele. Selli- seid tehinguid kindlustusseltside vahel nimetatakse edasikindlustuseks. Nii elu- kui kahjukindlustuse andjad sooritavad edasikindlustustehinguid. Kindlustusseltsid, mis tegelevad edasikind- lustusega, võivad tegeleda nii edasikindlustusega kui kindlustusvõtjate kindlustamisega või nad võivad olla spetsiali- seerunud ainult edasikindlustusele. Kindlustuse abiettevõtted 11. Kindlustuse abiettevõtted on üksused, mis tegelevad peamiselt kindlustusega lähedalt seotud tegevusega, kuid ei kanna ise riske. Kindlasti kuuluvad siia: a) kindlustusmaaklerid; b) kindlustusseltse ja pensionifonde teenindavad eraõiguslikud kasumitaotluseta institutsioonid; c) üksused, millede põhieesmärk on käituda kindlustusseltside, pensionifondide ja kindlustusturgude järelevalveor- ganina. KÄSITLEMINE KONTODES 12. Käsitluse lihtsustamiseks keskendutakse järgnevates erinevate kindlustusliikide kirjeldustes vaid residendist üksustele. Iga lõigu lõpus vaadeldakse mitteresidendist üksustega seonduvaid erijooni. Sotsiaalkindlustus Riiklikud sotsiaalkindlustusskeemid 13. Neid skeeme ülalpidava töötajaskonna poolt tehtud toodang on osa valitsuse toodangust, mõõdetuna tootmiskulu- des. Tööandjate makseid riiklikesse sotsiaalkindlustusskeemidesse (D. 121) käsitletakse kui osa hüvitistest töötajatele, mida näidatakse makstavana tööandja sektori poolt tulude moodustamise kontol ja saadavana kodumajapidamise sektori poolt esmaste tulude jaotamise kontol. Tööandjate maksed ilmuvad uuesti tulude teisese jaotamise kontol kui osa tööandja tegelikest sotsiaalmaksetest (D. 6111), mis on makstavad kodumajapidamise sektori poolt ja saadavad valit- suse poolt. Töötajate maksed (D. 6112), mittepalgaliste töötajate ja mittetöötavate isikute maksed (D. 6113) kirjenda- takse samuti tulude teisese jaotamise kontol kui makstavad kodumajapidamiste sektori poolt ja saadavad valitsuse poolt. Rahalised riiklikud sotsiaalkindlustustoetused (D. 621) näidatakse tulude teisese jaotamise kontol kui maksta- vad valitsuse poolt ja saadavad kodumajapidamise sektori poolt, samal ajal kui mitterahalised sotsiaalkindlustustoe- tused, esitatuna kui D. 6311 ja D. 6312, mis on makstavad valitsuse poolt ja saadavad kodumajapidamiste poolt, kajastatakse mitterahalise tulu ümberjaotamise kontol. 14. Riiklike sotsiaalkindlustusskeemide tegevust tagavad üksused klassifitseeritakse alamsektoris S. 1314 “sotsiaalkindlus- tusfondid”. Tegevusalade klassifikaatori NACE versiooni 1 järgi on klass 75. 30 “Kohustuslik sotsiaalkindlustus”. Kui resident töötab mitteresidendist tööandja heaks, siis tööandja maksed näidatakse esmaste tulude ja jooksvate sii- rete välismajanduskontol kui välismaailma poolt makstavad. Kui töötaja võtab osa ka mitteresidendist valitsuse sotsi- aalkindlustusskeemidest, siis kõik valitsemissektorit tavaliselt puudutavad makstavad ja saadavad summad kirjenda- takse esmaste tulude ja jooksvate siirete välismajanduskontol. Mitterahalised sotsiaalsiirded saavad ESA järgi toimuda siiski vaid residendist üksuste vahel. Seega on igasugused toetused mitteresidendist sotsiaalkindlustusskeemi poolt residendile määratletud kui sotsiaaltoetused v. a mitterahalised sotsiaalsiirded (D. 62). Kui mitteresident töötab residendist tööandja heaks, siis tööandja maksed kirjendatakse esmaste tulude ja jooksvate siirete välismajanduskontol kui välismaailma poolt saadav siire. Kui mitteresidendist töötaja kaetakse residendist sot- 330 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd siaalkindlustusskeemiga, siis tööandja ja valitsuse vahelised tehingud kirjendatakse esmaste tulude ja jooksvate siirete välismajanduskontol. Definitsiooni kohaselt on kõik mitteresidendist töötajate poolt saadavad toetused muud sotsi- aaltoetused v. a mitterahalised sotsiaalsiirded (D. 62). Näide riiklike sotsiaalkindlustusskeemide voogudest on toodud tabelis A. III. 1. Eraalgatuslike fondide sotsiaalkindlustusskeemid 15. Iseseisvate ja mitteiseseisvate fondide poolt finantseeritud skeeme käsitletakse erinevalt. Iseseisvate fondide jaoks arvutatakse teenustasu järgmiselt (A): tegelikult saadud kogumaksed pluss kogutäiendmaksed miinus maksmisele kuuluvad toetused miinus kasv (pluss kahanemine) pensionifondide eraldistes. 16. Kõik neli loetletud kirjet näidatakse ilma kapitalikasumi / -kahjumita. Kogutäiendmaksed on samaväärne kindlustus- poliiside omanike omandituluga, mis on erasotsiaalkindlustusfondide tehniliste ja pensionieraldiste investeeringutest saadud tulu. ESA vaatleb kindlustusvõtjaid kui nende eraldiste omanikke, kes seetõttu saavad endale nende eraldiste abil toodetud tulu. Iseseisva fondi jaoks on teenustasu toodang (P. 1) ja kodumajapidamiste sektori jaoks lõpptarbi- miskulutused (P. 3). Mitteiseseisvate fondide jaoks teenustasu ei arvutata. Nende fondide tegevuskulud lisatakse teiste kuluelementidega tööandja tootmiskontole. 17. Ülejäänud tehingud on ühesugused nii iseseisvatele kui mitteiseseisvatele fondidele. Tööandja tegelikke makseid (D. 121) näidatakse osana hüvitistest töötajale, mida makstakse tööandja poolt tulude moodustamise kontole ja saa- dakse töötaja kodumajapidamiste poolt tulude esmase jaotamise kontole. Tööandja sektor võib olla ükskõik milline institutsionaalne sektor, kaasa arvatud valitsemissektor ja kodumajapidamised (tööandjana). Kindlustuspoliiside oma- nike omanditulu (osa D. 4-st) näidatakse fondi sektori poolt makstavana ja kodumajapidamise poolt saadavana esmaste tulude jaotamise kontol. Residendist iseseisvad fondid asuvad kindlustusseltside ja pensionifondide alamsek- toris (S. 125). Mitteiseseisvad fondid kuuluvad samasse sektorisse kui tööandja. NACE versioon 1 klassifitseerib pen- sionifondide tegevust klassis 66. 02 “Pensionikindlustus”. 18. Tööandjate tegelikud maksed kirjendatakse uuesti tulude teisese jaotamise kontol kui osa D. 6111-st, kodumajapida- miste poolt makstavatena ja fondi sektori poolt saadavatena. Töötajate (D. 6112), mittepalgaliste töötajate ja mitte- töötavate isikute maksed (D. 6113) kirjendatakse samuti tulude teisese jaotamise kontol kodumajapidamiste poolt makstavatena ja fondi sektori poolt saadavatena. Töötajate, mittepalgaliste töötajate ja mittetöötavate isikute poolt tehtud maksed võrduvad otseste maksetega pluss kindlustuspoliiside omanike omanditulu miinus teenustasu (vii- mane võrdub mitteiseseisvate fondide korral nulliga). Eraalgatuslike fondide sotsiaaltoetused, kaasa arvatud pensio- nid, näidatakse tulude teisese jaotamise kontol fondide poolt makstavate ja kodumajapidamiste poolt saadavatena. Vastavalt definitsioonile on kõik eraalgatuslike fondide sotsiaaltoetused osa D. 62-st “Sotsiaaltoetused, v. a mitterahali- sed sotsiaalsiirded”. 19. Finantskonto kirje koosneb kahest osast: a) Kindlustuspreemiate ettemaksed ja rahuldamata nõuete eraldised (F. 62), mis on vastavalt makstavate maksete ja 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 331 nende teenitud osa vahe ning tekkinud ja makstud toetuste vahe (2). Kokkuleppe kohaselt näidatakse seda kom- ponenti (vajadusel ka negatiivset) kui muutust fondi kohustustes ja kodumajapidamiste varas; b) kodumajapidamiste pensionifondide eraldiste netoväärtust (F. 612) näidatakse samuti kui muutust (vajadusel negatiivset) fondi kohustustes ja kodumajapidamiste varas. See komponent on sama suur kui tulude teisese jao- tamise kontol kirjendatud tööandjate ja töötajate pensionikindlustusmaksed miinus makstavad pensionid. 20. Kuna F. 612 ja F. 62 kirjendatakse finantskontol, siis ilmuvad nad ka bilanssi kui kodumajapidamise vara ja fondi sek- tori kohustus. Kodumajapidamiste pensionifondide eraldiste netoväärtuse muutuse korrigeerimine (D. 8) kirjendatakse tulude kasu- tamise kontos kodumajapidamiste poolt saadavana ja fondide poolt makstavana. See kirje võrdub finantskonto kirje teise komponendiga. Tööandjad ja valitsemissektor teevad aeg-ajalt erakorralisi makseid, et suurendada eraomanduses olevate sotsiaal- kindlustusfondide eraldisi. Sellised maksed kirjendatakse kapitalikontol tööandja või valitsemissektori poolt maksta- vate ja fondi sektori poolt saadavate muude kapitalisiiretena (D. 99). Kuna sotsiaalkindlustusfonde vaadeldakse kui kodumajapidamiste sektori omandust, siis on fondi sektori ja kodumajapidamiste sektori vahel vaja läbi viia korri- geerimine. Seda korrigeerimist kirjendatakse muudes kapitalisiiretes (D. 99), fondisektori poolt makstavana ja kodu- majapidamiste sektori poolt saadavana. 21. Kui residendist töötaja töötab mitteresidendist tööandja heaks, siis tööandja tegelikud maksed (D. 121) kirjendatakse osana hüvitistest töötajatele, välismaailma poolt makstavana ja kodumajapidamiste poolt saadavana. Kui tööandja on mitteresident, siis mitteiseseisev sotsiaalkindlustusfond on samuti mitteresident, samas aga iseseisev fond võib olla nii resident kui mitteresident. Kui töötaja on seotud mitteresidendist fondiga, siis kõik vood kodumajapidamiste sektori ja fondisektori vahel näidatakse tehingutena kodumajapidamissektori ja välismaailma vahel. Teenustasu (mit- teresidendist iseseisva fondi korral) näidatakse kui teenuste importi (P. 72). Kindlustustehniliste eraldiste netoväärtuse muutu (F. 6) näidatakse välismaailma finantskontol, samas kui ülejäänud vood näidatakse esmaste tulude ja jooksvate siirete välismajanduskontol. 22. Kui mitteresidendist töötaja töötab residendist tööandja heaks, siis tööandja tegelikud maksed (D. 121) on osa hüviti- sest töötajatele, mida maksab tööandja sektor ja saab välismaailm. Kui mitteresidendist töötaja on seotud residendist sotsiaalkindlustusfondiga, siis igasugune teenustasu kirjendatakse kui teenuste eksport (P. 62). Kõiki muid voogusid fondi ja töötaja vahel näidatakse kui tehinguid fondi sektori ja välismaailma vahel. Alati ei ole võimalik saada vajalikke andmeid, seda eriti mitteresidendist üksuste puhul. Siis võib mõnede arvestuste korral kasutada hinnanguid. Eraalgatuslike fondide sotsiaalkindlustusskeemides kirjendatud voogude näide on toodud tabelis A. III. 2. Tööandjate poolt juhitavad kapitaliseerimata sotsiaalkindlustuse skeemid 23. Samamoodi nagu mitteiseseisvate fondide poolt rahastatud skeemide korral, on kapitaliseerimata sotsiaalkindlustuss- keemide tegevusega seotud kulud lisatud tootmiskontol muudesse tööandja kulukomponentidesse. Teenustasusid seega ei arvutata. Kuna kapitaliseerimata sotsiaalkindlustusskeemid ei moodusta neid juhtivast tööandjast eraldiseisvat institutsionaal- set üksust, siis on kõik tehingud tööandja ja kodumajapidamiste sektori vahelised. (2) Tavaliselt erinevad jooksval perioodil tekkivat riski katvad tegelikult saadud maksed tegelikest makstavatest maksetest. Viimased kata- vad tihti nii jooksva kui järgnevate perioodide riske. Samal põhjusel ei ole tavaliselt võrdsed tekkinud ja makstavad toetused. Ühel perioodil tekkiv toetus tuleb maksta välja alles järgmistel perioodidel. 332 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd 24. ESA vaatleb kapitaliseerimata skeemi juhtivat tööandjat kui oma töötajate eest arvestuslike sotsiaalkindlustusmaksete tegijat. Arvestuslikud sotsiaalkindlustusmaksed (D. 122) on osa hüvitistest töötajatele ning seda näidatakse tööandja poolt makstavana tulude moodustamise kontol ja kodumajapidamiste poolt saadavana tulude esmase jaotamise kon- tol. Tööandja poolseid arvestuslikke sotsiaalkindlustusmakseid näidatakse uuesti tulude teisese jaotamise kontol D. 612 kodumajapidamiste poolt makstavana ja tööandja poolt saadavana. Selle sotsiaalkindlustusmakse suurus tuleks määratleda vastavalt tööandja kohustusele maksta tulevikus toetusi. Tegelikkuses on maksed võrdsustatud jooksval perioodil makstud toetustega (miinus töötajate poolt makstud sotsiaalkindlustusmaksed). 25. Töötajate poolt makstavaid (kui on selliseid) tegelikke makseid näidatakse kui osa D. 6112-st, mida maksavad kodu- majapidamised ja saab tööandja sektor. Tulude teisese jaotamise konto näitab ka pensioneid ja muid toetusi kui osa D. 62-st, mida saavad kodumajapidamised ning maksavad tööandjad. Kapitaliseerimata sotsiaalkindlustusskeemid kuuluvad kõnealuse tööandja sektorisse. NACE versioon 1 vaatleb seda kui abitegevust. 26. Kui resident töötab kapitaliseerimata sotsiaalkindlustusskeemi juhtiva mitteresidendist tööandja heaks, siis kõik tehingud on kodumajapidamiste sektori ja välismaailma vahelised ja kirjendatakse esmaste tulude ja jooksvate siirete välismajanduskontol. Kui mitteresident töötab sellist skeemi juhtiva residendist tööandja heaks, siis kõik tehingud on välismaailma ja tööandja sektori vahelised ja kirjendatakse esmaste tulude ja jooksvate siirete välismajanduskon- tol. Tööandjate poolt juhitud kapitaliseerimata sotsiaalkindlustusskeemide voogude näide on toodud tabelis A. III. 3. Muu kindlustus 27. Nii elu- kui ka kahjukindlustuse toodang arvutatakse järgmiselt (B): Teenitud preemiate tegelik summa pluss preemialisandid miinus tekkinud nõuded miinus kogumiskindlustuse ja rahuldamata riskide tehniliste eraldiste suurenemine (pluss vähenemine). 28. Teenitud preemiate tegelik summa on need tegelikud preemiad, mis katavad jooksval perioodil tekkiva riski. Teeni- tud preemiate tegelik summa ei võrdu tavaliselt tegelikult saadud ja saada olevate preemiate summaga, kuna vii- mane katab tihti nii jooksval kui ka järgnevatel perioodidel tekkivat riski. Preemialisandid on identsed kindlustuspoliiside omanike omandituluga, mis on kogu tulu, mida saadakse kindlustus- seltsi poolt oma kindlustustehnilisi eraldisi investeerides ja millest on maha arvatud tulud ettevõtte omavahendite investeeringutest. Kindlustustehnilised eraldised koosnevad kahest komponendist: (a) kindlustuspreemiate ettemaksed ja rahuldamata nõuete eraldised, mis tekivad saadud ja teenitud preemiate ning tekkinud ja makstud nõuete vahest ja (b) rahuldamata riskide ja kogumiskindlustustehnilised eraldised. Viimane komponent on ainult elukindlustuses. Kindlustustehnilised eraldised investeeritakse tavaliselt finantsvarasse, mis tekitab tulu intressi või dividendi kujul. Samas võib neid eraldisi investeerida näiteks ka kinnisvarasse, sellisel juhul saadakse tulu tegevuse ülejäägi kujul. 29. Tekkinud nõuded katavad jooksva perioodi kindlustusjuhtumid. Tihti ei maksta nõudeid välja sündmuse toimumise perioodil vaid järgnevatel perioodidel. Seega ei ole tekkinud ja makstavad nõuded võrdsed summad. Muutused rahuldamata nõuete tehnilistes eraldistes ja kogumiskindlustustehnilistes eraldistes koosnevad summadest, 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 333 mis paigutatakse vastavalt rahuldamata nõuete eraldistesse ja kasumiosalusega (elu)kindlustuspoliiside eraldistesse, tõstmaks kindlustuslepingutega garanteeritud kapitali suurust. Viimased esinevad vaid elukindlustuses. Kõik neli kirjet valemis B peaks olema toodud ilma kapitalikasumi / -kahjumita. Muu elukindlustus 30. Muu elukindlustuse toodang arvutatakse valemi B järgi ja näidatakse kui kirjet P. 1 kindlustusseltside ja pensionifon- dide allsektori tootmiskontol. Juhul, kui seda ei kasuta mitteresidendist kodumajapidamised, kasutatakse muu elu- kindlustuse toodangut residendist kodumajapidamiste poolt lõpptarbimisena. Elukindlustusteenuste toodang tuleks jagada kodumajapidamiste sektori ja välismaailma vahel samas proportsioonis kui residendist ja mitteresidendist kodumajapidamiste poolt makstavad preemiad. Residentide poolt tarbitud elukindlustusteenuseid näidatakse osana kodumajapidamiste lõpptarbimiskulutustest (P. 3), samas kui mitteresidentide poolt tarbitud teenuseid näidatakse osana teenuste ekspordist (P. 62). 31. Muu elukindlustuse osas kirjendatakse veel kahte tehingut. Esmaste tulude jaotamise kontol näidatakse kindlustuspo- liiside omanike omanditulu (osa D. 4-st) kindlustusseltsi sektori poolt makstavana ja kodumajapidamiste poolt saada- vana. Finantskontol on kodumajapidamiste elukindlustustehniliste eraldiste netoväärtus näidatud kui (vajaduse korral negatiivne) muutus kodumajapidamiste varas ja elukindlustusseltsi kohustustes. Muutused elukindlustuse eraldistes, st muutused rahuldamata riskide ja kogumiskindlustustehnilistes eraldistes (F. 611), muudavad kodumajapidamiste netoväärtust. Muutus netoväärtuses võrdub seetõttu saadud ja saadaolevate preemiatega (mitte teenitud preemiatega) pluss preemialisandid miinus tekkinud (ja mitte makstud) nõuded ning miinus teenustasu. 32. Seoses selle kirjega finantskontos, näidatakse F. 611 ka kodumajapidamiste sektori (kui vara) ja kindlustaja sektori (kui kohustus) bilansis. Kindlustuspoliiside omanike omanditulu (=preemialisand) tuleks nagu ka teenustasu jaotada kodumajapidamiste sek- tori ja välismaailma vahel vastavalt preemiate proportsioonile. Elukindlustusseltsid on klassifitseeritud kui S. 125 “Kindlustusseltsid ja pensionifondid”. Tegevusalade klassifikaatori NACE versiooni 1 järgi on klass 66. 01 “Elukindlustus”. 33. Kui residendist elukindlustusselts osutab mitteresidendist kodumajapidamisele teenust, siis teenustasu kirjendatakse teenuse ekspordina (P. 62). Kindlustuspoliiside omanike omanditulu näidatakse kindlustusseltsi poolt makstavana ja välismaailma poolt saadavana esmaste tulude ja jooksvate siirete välismajanduskontol. Mitteresidendist kodumajapi- damiste netoväärtus elukindlustuse eraldistes näidatakse välismaailma finantskontol kui muutus välismaailma varas ja kindlustussektori kohustustes. Kui residendist kodumajapidamine ostab mitteresidendist kindlustajalt kindlustusteenust, siis on protsess vastupidine eelmisele: teenustasu kirjendatakse kui teenuste importi (P. 72), omanditulu esmaste tulude ja jooksvate siirete välis- majanduse kontol välismaailma poolt makstavana ja kodumajapidamiste poolt saadavana ning muutust netoväärtu- ses näidatakse kui muutust kodumajapidamiste varas ja välismaailma kohustustes. Andmed nende kirjete arvutami- seks ei ole tavaliselt kättesaadavad, enamasti on teada vaid tegelikult saadavad preemiad. Seetõttu tuleb toetuda hin- nangutele, näiteks arvutatakse teenustasu ja kindlustuspoliiside omanike omanditulu osatähtsus residendist elukind- lustajate poolt saadud preemiates ning kasutatakse sama osatähtsust residendist kodumajapidamiste poolt mitteresi- dendist elukindlustajatele makstud preemiate puhul. Muu elukindlustuse voogude näide on toodud tabelis A. III. 4. Muu kahjuelukindlustus 34. Muu kahjukindlustuse toodang (P. 1) arvutatakse vastavalt valemile B ja näidatakse kindlustusseltside ja pensionifon- dide alamsektori tootmiskontol. Kahjukindlustusteenuseid võib kasutada kui ükskõik millise sektori vahetarbimist (P. 2) ja kui kodumajapidamiste sektori lõpptarbimist, kui see on osa kodumajapidamiste lõpptarbimiskulutustest 334 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd (P. 3). Samuti võib seda kasutada kui eksporti (P. 62). Vahetarbimiseks kasutatud kahjukindlustusteenused tuleks jao- tada majandusharuti. Valemit B tuleb kasutada kahjukindlustuse toodangu koguväärtuse arvutamiseks. Sellisel juhul tuleb toodang jaotada kasutajasektorite ja -majandusharude vahel proportsionaalselt iga sektori poolt makstud preemiaga. Ainult koduma- japidamised kasutavad kahjukindlustusteenuseid nii lõpp- kui vahetarbimises, kõik ülejäänud sektorid kasutavad neid teenuseid vaid vahetarbimises. Kahjukindlustusteenuste kasutamine kodumajapidamiste poolt tuleks jagada lõpp- ja vahetarbimiseks proportsionaalselt tegelikult saadava preemiaga. Juriidilise isiku õigusteta üksuste tootmis- tegevusega selgelt seotud preemiad tuleb lugeda vahetarbimiseks, muud kodumajapidamiste poolt makstavad pree- miad tuleb lugeda lõpptarbimiseks. 35. Kindlustuspoliiside omanike omanditulu kirjendatakse esmaste tulude jaotamise kontol kui osa D. 4-st, kindlustussek- tori poolt makstavana ja kindlustusvõtja sektori poolt saadavana. Ideaaltingimustes peaks kindlustuspoliiside oma- nike omanditulu olema jaotatud sektorite vahel samas proportsioonis kui iga kindlustusvõtja sektori eraldised, mida aga tegelikkuses on raske saavutada. Seetõttu tuleks kindlustuspoliiside omanike omanditulu jagada proportsioonis iga kindlustusvõtja sektori poolt tegelikult makstud preemiaga. 36. Tulude teisese jaotamise kontol saadud netopreemiad näidatakse kõikide kindlustusvõtjate sektorite poolt makstava- tena ja kindlustussektori poolt saadavatena. Saadud netopreemiad arvutatakse nii, et tegelikult saadud preemiatele liidetakse kindlustuspoliiside omanike omanditulu ja lahutatakse tarbitud teenuste väärtus. Valemi B järgi võrduvad saadud netopreemiad tekkinud nõuetega (3). Tulude teisese jaotamise konto näitab tekkinud nõudeid makstavatena kindlustussektori ja saadavatena kindlustusvõtja sektori poolt. Nii saadud netopreemiad ja tekkinud nõuded on osa kirjest D. 7 “muud jooksvad siirded”. Mõningad nõuded tekivad kindlustusvõtja süül kolmanda osapoole vara või isiku vastu. Sellistel juhtudel kirjenda- takse nõuded otse kindlustusseltsilt kahjukannatajale, mitte läbi kindlustusvõtja. 37. Kindlustusvõtja kahjukindlustuseraldiste netoväärtus näidatakse finantskontol kindlustusvõtja sektori vara muutu- sena ja kindlustussektori kohustuste muutusena. Netoväärtuse muutus, mis on klassifitseeritud kui F. 62, tuleneb preemiate ettemaksetest ja rahuldamata nõuete eraldistest. F. 62 esineb ka bilansis kui mitteelukindlustaja kohustus ja kindlustusvõtja vara. Kahjukindlustusseltsid kuuluvad NACE versiooni 1 klassi 66. 03 “Muu kindlustus”. Nende institutsionaalne sektor on S. 125 “Kindlustusseltsid ja pensionifondid”. 38. Kui mitteresidendist üksused ostavad kindlustust residendist mitteelukindlustajatelt, siis teenustasu näidatakse tee- nuste ekspordina (P. 62). Kindlustuspoliiside omanike omanditulu, saadud netopreemiad ja maksmisele kuuluvad nõuded kirjendatakse esmaste tulude ja jooksvate siirete välismajanduskontol, samal ajal kui kindlustusvõtja kahju- kindlustuseraldiste netoväärtus näidatakse välismaailma finantskontol. Välismaailmaga seotud arvutused ei ole sel juhul keerulisemad kui residendist kindlustusvõtja sektoriga seotud arvutused. Kui residendist üksused on kindlustatud mitteresidendist mitteelukindlustajate poolt, siis on andmete saamine tun- duvalt raskem: tavaliselt on teada vaid makstavad preemiad ja saadavad nõuded. Sel juhul kasutatakse lihtsustatud meetodit, jättes arvestamata kahjukindlustuseraldised ja nendelt saadav omanditulu: teenustasu, mida kirjendatakse (3) Tekkinud nõuded tähendavad summasid, mis kuuluvad ülekandmisele kahjutaotlejale. “Tekkinud nõuded” ei ole kindlustusseltsi raama- tupidamises sama tähendusega, mis “laekunud nõuded”, kuna viimased sisaldavad ka nõuete käitlemisega seotud kulusid, mis rahva- majanduskontodel leiab kajastamist kui vahetarbimine või hüvitised töötajatele. 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 335 kui teenuste importi (P. 72) arvutatakse lahutades makstavatest preemiatest saadavad nõuded (4). Makstavad neto- preemiad arvutatakse nii, et makstavatest preemiatest lahutatakse teenustasu, mistõttu makstavad netopreemiad võr- duvad saadavate nõuetega. Nii makstavad netopreemiad kui saadavad nõuded näidatakse esmaste tulude ja jooksvate siirete välismajanduskontol. Näide muu kahjukindlustuse voogude kohta on toodud tabelis A. III. 5. Edasikindlustus 39. ESA kirjendab edasikindlustustehinguid lihtsamalt kui esmaseid kindlustustehinguid (st tehinguid kindlustusseltsi ja tavalise kindlustusvõtja vahel). Selle asemel, et näidata voogusid (teenitud preemiad, tekkinud nõuded, vahendusta- sud jne) eraldi, näidatakse edasikindlustustehinguid lihtsalt kui teenuse edastamist edasikindlustajalt esmaskindlusta- jale. Selle teenuse väärtust hinnatakse kõikide edasikindlustaja ja otsese kindlustaja vaheliste voogude summana. Residendist elu- ja kahjukindlustusseltside poolt toodetud edasikindlustusteenused kajastatakse toodanguna (P. 1), samal ajal kui saadud edasikindlustusteenus kirjendatakse vahetarbimisena (P. 2). Edasikindlustusteenuse osutamine residendist kindlustaja poolt mitteresidendist kindlustajale kajastatakse teenuste ekspordina (P. 62), samal ajal edasi- kindlustusteenuse osutamine mitteresidendist kindlustaja poolt residendist kindlustajale kajastatakse teenuste impor- dina (P. 72). 40. Residendist kindlustusseltside edasikindlustusteenuste toodangut ja vahetarbimist puudutavaid andmeid saab kind- lustusstatistikast. Edasikindlustusteenuste impordi ja ekspordi arvutamine võib olla raskem, sõltudes peamiselt mak- sebilansistatistika kättesaadavusest ja kvaliteedist. Edasikindlustuse välisbilansi saab kergelt tuletada siiski ka kindlus- tusstatistikast. Residendist kindlustusseltside vahelised edasikindlustustehingud on tihti konsolideeritud. ESA soovitab EÜ kindlus- tusdirektiivide järgimiseks siiski kirjendada edasikindlustusteenuseid konsolideerimata kujul. Residendist kindlustus- seltside vaheliste edasikindlustusteenuste konsolideerimine mõjutab kindlustusteenuste toodangu taset, kuid ei mõjuta lisandväärtust, tegevuse ülejääki ega säästu. Kindlustuse abiettevõtted 41. Kindlustuse abiettevõtete toodang arvutatakse lõivude ja vahendustasude baasil. Kindlustusseltside ja pensionifondide äriliiduna toimivate kasumitaotluseta ettevõtete toodang arvutatakse äriliidu liikmete poolt makstud toetussummade alusel. Seda toodangut kasutatakse liidu liikmete poolt vahetarbimiseks. Institutsionaalsed üksused, mille peamine tegevus on kindlustuse abitegevus, klassifitseeritakse S. 124 “Finantsvahen- duse abiettevõtted” all. Tegevus on klassifitseeritud NACE versiooni 1 järgi klassis 67. 20 “Kindlustuse abitegevusa- lad”. (4) Võimaluse korral tuleks kasutada makstavate preemiate ja saadavate nõuete asemel teenitud preemiaid ja tekkinud nõudeid. 336 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd I E D Ä N E N I L U V R A : S U T S U L D N K I d i m e e k s s u t s u d n i k l a a i s t o s l d u k i l k i i R —. 1. I I I. A l e b a T u k k o K d e j r i k d a v a t s a V 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. d e j r i k d a v a t s u l a a k a s a t a j d u g n h e T i 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. d e j r i k d a v a t s a V u k k o K d i s r u s s e R i e n m a t u s a K e d a p u a k - s i l ä v - e e t a j e t s u n s o t n o k a m l i a a m s o t n o k - a m u g o K - a m u d o K - i m a d p a j i - e s t i l a V - t u t i t s n i s - t n a n i F a j u p u a K - i f e t t i m - e e t s t n a n d i e s u n d a v t o o t - t õ v e t t e a j u p u a K - i f e t t i m - e e t s t n a n d i e s u n d a v t o o t - t õ v e t t e - t n a n i F - a m u d o K - t u t i t s n i s - e s t i l a V - i m a d p a j i - a m u g o K a m l i a a m s o t n o k - e e t a j e t s u n s o t n o k - s i l ä v e d a p u a k 5 5 1 0 5 5 1 5 5 1 d e s k a m l a a i s t o s d u k i l e g e t e t a j d n a ö ö T 1 2 1 D. o t n o k e s i m a t o a j e d u l u t e t s a m s E s u d n a j d I T K T K d e s r o t k e s s i m i d n o o i s d e t d e t i d n o o i s r o t k e s s i m d e s d I T K T K s u d n a j o t n o k e s i m a t s u d o o m e d u l u T d e s k a m l a a i s t o s d u k i l e g e t e t a j d n a ö ö T 1 2 1 D. 8 9 4 5 4 0 8 5 5 1 0 5 5 1 5 5 1 6 7 2 3 2 3 2 8 7 5 6 0 0 0 0 5 5 1 6 7 2 3 2 3 2 8 7 5 6 2 3 2 8 7 5 6 5 5 1 6 7 2 3 o t n o k e s i m a t o a j e s e s i e t e d u l u T d e s k a m l a a i s t o s d u k i l e g e t e t a j d n a ö ö T 1 1 1 6 D. d e s k a m l a a i s t o s e t u k i s i e t a v a t ö ö t - e t t i m a j e t a j a t ö ö t e t s i l a g l a p e t t i M 3 1 1 6 D. d e s k a m l a a i s t o s e t a j a t ö ö T 2 1 1 6 D. 5 5 1 6 7 2 3 5 5 1 6 7 2 3 0 0 l - s u d n i k l a a i s t o s d u k i l k i i r d e s i l a h a R 1 2 6 D. 2 3 2 2 3 2 0 o t n o k e s i m a t o a j r e b m ü u l u t e s i l a h a r e t t i M - d n i k l a a i s t o s d u k i l k i i r d e s i l a h a r e t t i M 1 1 3 6 D. d e s i m a t i v ü h , d e s u t e o t s u t s u l d e s u t e o t s u t s u d n i k l a a i s t o s l d u k i l k i i r d e s i l a h a r e t t i m d u u M 2 1 3 6 D. d e s u t e o t s u t 8 7 5 6 8 7 5 6 5 5 1 6 7 2 3 2 3 2 8 7 5 6 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 337 0 0 3 9 1 2 1 9 1 1 2 9 2 0 3 1 1 0 3 d i m e e k s s u t s u d n i k l a a i s t o s l e d i d n o f e k i l s u t a g l a a r E —. 2. I I I. A l e b a T u k k o K d e j r i k d a v a t s a V 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. d e j r i k d a v a t s u l a a k a s a t a j d u g n h e T i 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. d e j r i k d a v a t s a V u k k o K d i s r u s s e R i e n m a t u s a K e d a p u a k - s i l ä v - e e t a j e t s u n s o t n o k a m l i a a m s o t n o k - a m u g o K - a m u d o K - i m a d p a j i - e s t i l a V - t u t i t s n i s - t n a n i F a j u p u a K - i f e t t i m - e e t s t n a n d i e s u n d a v t o o t - t õ v e t t e a j u p u a K - i f e t t i m - e e t s t n a n d i e s u n d a v t o o t - t õ v e t t e - t n a n i F - a m u d o K - t u t i t s n i s - e s t i l a V - i m a d p a j i - a m u g o K a m l i a a m s o t n o k - e e t a j e t s u n s o t n o k - s i l ä v e d a p u a k s u d n a j d I T K T K d e s r o t k e s s i m i d n o o i s d e t d e t i d n o o i s r o t k e s s i m d e s d I T K T K s u d n a j 0 1 1 1 1 i e d d n o f i n o i s n e p e t s i i m a d p a j a m u d o K - r o k e s u t u u m e s u t r ä ä v o t e n e t s i d l a r e e n m i i r e e g i r d e s u t u u k s i l i m b r a t p p õ L 3 P. 8 D 0 1 0 1 0 0 0 0 0 0 0 3 9 1 2 1 9 1 1 2 9 2 0 0 9 1 2 1 0 0 9 2 3 o t n o k s u d n a j a m s i l ä V t r o p s k e e t s u n e e t a j e d a p u a K t r o p m i e t s u n e e t a j e d a p u a K 6 P. 7 P. o t n o k e s i m a t s u d o o m e d u l u T o t n o k s i m t o o T g n a d o o T 1 P. 0 0 3 0 0 3 i e s s e d m e e k s i e d d n o f e k i l s u t a g l a a r e o t n o k e s i m a t o a j e d u l u t e t s a m s E i e s s e d m e e k s i e d d n o f e k i l s u t a g l a a r e d e s k a m l a a i s t o s d u k i l e g e t e t a j d n a ö ö T 1 2 1 D. d e s k a m l a a i s t o s d u k i l e g e t e t a j d n a ö ö T 1 2 1 D. 4 1 0 3 0 2 9 1 0 9 1 0 0 8 1 0 2 1 1 i e s s e d m e e k s i e d d n o f e k i l s u t a g l a a r e d e s k a m l a a i s t o s d u k i l e g e t e t a j d n a ö ö T 1 2 1 D. d e s k a m l a a i s t o s o t e n e t a j a t ö ö T 2 1 1 6 D. o t n o k e s i m a t o a j e s e s i e t e d u l u T l u u t i d n a m o o t n o k e s i m a t u s a k u l u t a v a t a t u s a K i t s e d d n o f t s e k i l s u t a g l a a r e d e s u t e o T 2 2 6 D. 1 8 2 0 e k i n a m o e d i s i i l o p s u t s u d n K i l 4 4 D. 2 1 9 1 1 2 0 3 0 0 2 1 9 1 1 2 9 2 3 1 1 0 0 0 0 0 2 1 9 1 1 2 9 2 3 1 1 338 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd u k k o K d e j r i k d a v a t s a V 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. d e j r i k d a v a t s u l a a k a s a t a j d u g n h e T i 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. d e j r i k d a v a t s a V u k k o K d i s r u s s e R i e n m a t u s a K e d a p u a k - s i l ä v - e e t a j e t s u n s o t n o k a m l i a a m s o t n o k - a m u g o K - a m u d o K - i m a d p a j i - e s t i l a V - t u t i t s n i s - t n a n i F a j u p u a K - i f e t t i m - e e t s t n a n d i e s u n d a v t o o t - t õ v e t t e a j u p u a K - i f e t t i m - e e t s t n a n d i e s u n d a v t o o t - t õ v e t t e - t n a n i F - a m u d o K - t u t i t s n i s - e s t i l a V - i m a d p a j i - a m u g o K a m l i a a m s o t n o k - e e t a j e t s u n s o t n o k - s i l ä v e d a p u a k s u d n a j d I T K T K d e s r o t k e s s i m i d n o o i s d e t d e t i d n o o i s r o t k e s s i m d e s d I T K T K s u d n a j 1 1 1 0 1 1 0 0 0 1 1 i e d d n o f i n o i s n e p e t s i i m a d p a j a m u d o K 2 1 6 F. s u t r ä ä v o t e n e t s i d l a r e o t n o k s t n a n i F 1 1 a j d e s k a m e t t e e t a i m e e r p s u t s u d n K i l 2 6 F. 1 1 1 1 1 1 1 1 1 d e s i d l a r e e t e u õ n a t a m a d u h a r l d i m e e k s a t a m i r e e s i l a t i p a k d a v a t i h u j t l o o p e t a j d n a ö ö T —. 3. I I I. A l e b a T u k k o K d e j r i k d a v a t s a V 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. d e j r i k d a v a t s u l a a k a s a t a j d u g n h e T i 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. d e j r i k d a v a t s a V u k k o K d i s r u s s e R i e n m a t u s a K e d a p u a k - s i l ä v - e e t a j e t s u n s o t n o k a m l i a a m s o t n o k - a m u g o K - a m u d o K - i m a d p a j i - e s t i l a V - t u t i t s n i s - t n a n i F a j u p u a K - i f e t t i m - e e t s t n a n d i e s u n d a v t o o t - t õ v e t t e a j u p u a K - i f e t t i m - e e t s t n a n d i e s u n d a v t o o t - t õ v e t t e - t n a n i F - a m u d o K - t u t i t s n i s - e s t i l a V - i m a d p a j i - a m u g o K a m l i a a m s o t n o k - e e t a j e t s u n s o t n o k - s i l ä v e d a p u a k 9 1 9 1 9 1 0 0 0 9 1 9 1 9 1 1 9 1 0 9 1 o t n o k e s i m a t o a j e d u l u t e t s a m s E d e s k a m - l a a i s t o s d u k i l s u t s e v r a e t a j d n a ö ö T 2 2 1 D. d e s k a m o t n o k e s i m a t o a j e s e s i e t e d u l u T 5 1 2 1 d e s k a m l a a i s t o s d u k i l s u t s e v r A 2 1 6 D. d e s u t e o t l - s u t s u d n i k l a a i s t o s a t a m i r e e s i l a t i p a K 3 2 6 D. 2 1 1 5 9 1 0 1 9 1 9 1 0 0 9 1 9 1 s u d n a j d - I T K T K d e s r o t k e s s i m i d n o o i s d e t d e t i d n o o i s r o t k e s s i m d e s d I T K T K s u d n a j o t n o k e s i m a t s u d o o m e d u l u T - l a a i s t o s d u k i l s u t s e v r a e t a j d n a ö ö T 2 2 1 D. 2 1 1 5 0 1 9 1 0 9 1 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 339 l s u t s u d n i k u l e u u M —. 4. I I I. A l e b a T u k k o K d e j r i k d a v a t s a V 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. d e j r i k d a v a t s u l a a k a s a t a j d u g n h e T i 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. d e j r i k d a v a t s a V u k k o K d i s r u s s e R i e n m a t u s a K e d a p u a k - s i l ä v - e e t a j e t s u n s o t n o k a m l i a a m s o t n o k - a m u g o K - a m u d o K - i m a d p a j i - e s t i l a V - t u t i t s n i s - t n a n i F a j u p u a K - i f e t t i m - e e t s t n a n d i e s u n d a v t o o t - t õ v e t t e a j u p u a K - i f e t t i m - e e t s t n a n d i e s u n d a v t o o t - t õ v e t t e - t n a n i F - a m u d o K - t u t i t s n i s - e s t i l a V - i m a d p a j i - a m u g o K a m l i a a m s o t n o k - e e t a j e t s u n s o t n o k - s i l ä v e d a p u a k s u d n a j d I T K T K d e s r o t k e s s i m i d n o o i s d e t d e t i d n o o i s r o t k e s s i m d e s d I T K T K s u d n a j 0 4 7 4 0 0 4 0 0 4 7 4 o t n o k s u d n a j a m s i l ä V t r o p s k e e t s u n e e t a j e d a p u a K t r o p m i e t s u n e e t a j e d a p u a K 6 P. 7 P. o t n o k s i m t o o T g n a d o o T 1 P. o t n o k e s i m a t o a j e d u l u t e t s a m s E 2 2 0 2 2 2 2 l - e s u t s u d n i k u l e e t s i i m a d p a j a m u d o K s u t r ä ä v o t e n e t s i d l a r o t n o k s t n a n i F 7 - i d n a m o e k i n a m o e d i s i i l o p s u t s u d n K i l o t n o k e s i m a t u s a k u l u t a v a t a t u s a K l u u t d e s u t u u k s i l i m b r a t p p õ L 3 P. 1 1 6 F. 4 4 D. 7 4 2 2 7 4 2 2 0 0 0 0 4 0 0 4 7 4 2 2 340 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd l s u t s u d n i k u h a k j u u M —. 5. I I I. A l e b a T u k k o K d e j r i k d a v a t s a V 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. d e j r i k d a v a t s u l a a k a s a t a j d u g n h e T i 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. d e j r i k d a v a t s a V u k k o K d i s r u s s e R i e n m a t u s a K e d a p u a k - s i l ä v - e e t a j e t s u n s o t n o k a m l i a a m s o t n o k - a m u g o K - a m u d o K - i m a d p a j i - e s t i l a V - t u t i t s n i s - t n a n i F a j u p u a K - i f e t t i m - e e t s t n a n d i e s u n d a v t o o t - t õ v e t t e a j u p u a K - i f e t t i m - e e t s t n a n d i e s u n d a v t o o t - t õ v e t t e - t n a n i F - a m u d o K - t u t i t s n i s - e s t i l a V - i m a d p a j i - a m u g o K a m l i a a m s o t n o k - e e t a j e t s u n s o t n o k - s i l ä v e d a p u a k s u d n a j d I T K T K d e s r o t k e s s i m i d n o o i s d e t d e t i d n o o i s r o t k e s s i m d e s d I T K T K s u d n a j 0 0 6 4 6 5 4 5 4 2 2 0 4 2 0 0 3 6 6 5 4 2 4 2 0 1 0 0 5 3 1 6 0 5 4 0 5 6 t r o p s k e e t s u n e e t a j e d a p u a K t r o p m i e t s u n e e t a j e d a p u a K o t n o k s u d n a j a m s i l ä V o t n o k s i m t o o T g n a d o o T i i e n m b r a t e h a V o t n o k e s i m a t o a j e d u l u t e t s a m s E e k i n a m o e d i s i i l o p s u t s u d n K i l o t n o k e s i m a t o a j e s e s i e t e d u l u T l u u t i d n a m o d a i m e e r p o t e n d e d u õ n l e s u t s u d n i k u h a K j l e s u t s u d n i k u h a K j o t n o k e s i m a t u s a k u l u t a v a t a t u s a K d e s u t u u k s i l i m b r a t p p õ L 6 P. 7 P. 1 P. 2 P. 1 4 4 D. 2 7 D. 1 7 D. 8 3 P. 0 6 0 5 4 0 3 0 4 1 3 0 2 2 0 4 6 3 4 5 4 2 2 0 0 2 0 0 0 6 0 0 6 4 6 5 4 5 4 2 2 d e s i d l a r e e t e u õ n a t a m a d u h a r l 2 a j d e s k a m e t t e e t a i m e e r p s u t s u d n K i l 2 6 F. 0 0 0 o t n o k s t n a n i F 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 341 IV LISA KLASSIFIKAATORID JA KONTOD KLASSIFIKAATORID INSTITUTSIONAALSETE SEKTORITE KLASSIFIKAATOR (S) S. 1 S. 11 S. 11001 S. 11002 S. 11003 S. 12 S. 121 S. 122 S. 12201 S. 12202 S. 12203 S. 123 S. 12301 S. 12302 S. 12303 S. 124 S. 12401 S. 12402 S. 12403 S. 125 S. 12501 S. 12502 S. 12503 S. 13 S. 1311 S. 1312 S. 1313 S. 1314 S. 14 Kogumajandus Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted Avaliku sektori kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad eraettevõtted Väliskapitali kontrolli all olevad kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted Finantsinstitutsioonid Keskpank Muud monetaarsed finantsinstitutsioonid Avaliku sektori Rahvuslikud era Väliskapitali kontrolli all olevad Muud finantsvahendusettevõtted peale kindlustusseltside ja pensionifondide Avaliku sektori Rahvuslikud era Väliskapitali kontrolli all olevad Finantsvahenduse abiettevõtted Avaliku sektori Rahvuslikud era Väliskapitali kontrolli all olevad Kindlustusseltsid ja pensionifondid Avaliku sektori Rahvuslikud era Väliskapitali kontrolli all olevad Valitsemissektor Keskvalitsus Osariigi / liidumaa valitsus Kohalik omavalitsus Sotsiaalkindlustusfondid Kodumajapidamised S. 141 + S. 142 Tööandjad (kaasa arvatud üksiktöötajad) S. 143 S. 1441 S. 1442 S. 1443 S. 145 S. 15 S. 2 S. 21 S. 211 S. 212 S. 22 Töötajad Omanditulu saajad Pensionisaajad Muude siirdetulude saajad Muud kodumajapidamised Kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid Välismaailm Euroopa Liit ELi liikmesriigid ELi institutsioonid Kolmandad riigid ja rahvusvahelised organisatsioonid 342 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd TEHINGUTE JA MUUDE VOOGUDE KLASSIFIKAATOR Tehingud toodetega (kaupade ja teenustega) (P) P. 1 P. 11 P. 119 P. 12 P. 13 P. 2 P. 3 P. 31 P. 32 P. 4 P. 41 P. 42 P. 5 P. 51 P. 511 P. 5111 P. 5112 P. 5113 P. 512 P. 5121 P. 5122 P. 5123 P. 513 P. 5131 P. 5132 P. 52 P. 53 P. 6 P. 61 P. 62 P. 7 P. 71 P. 72 Toodang Turutoodang Kaudselt mõõdetavad finantsvahendusteenused (FISIM) Toodang enda lõpptarbeks Muu turuväline toodang Vahetarbimine Lõpptarbimiskulutused Individuaalsed tarbimiskulutused Kollektiivsed tarbimiskulutused Tegelik lõpptarbimine Tegelik individuaalne tarbimine Tegelik kollektiivne tarbimine Kapitali kogumahutus Kapitali kogumahutus põhivarasse Materiaalse põhivara soetamine miinus realiseerimine Uue materiaalse põhivara soetamine Kasutatud materiaalse põhivara soetamine Kasutatud materiaalse põhivara realiseerimine Immateriaalse põhivara soetamine miinus realiseerimine Uue immateriaalse põhivara soetamine Kasutatud immateriaalse põhivara soetamine Kasutatud immateriaalse põhivara realiseerimine Mittetoodetud mittefinantsvara väärtusele lisandumine Olulised parandused mittetoodetud mittefinantsvarale Mittetoodetud mittefinantsvara omandiõiguse üleminemise kulu Varude muutus Väärisesemete soetamine miinus realiseerimine Kaupade ja teenuste eksport Kaupade eksport Teenuste eksport Kaupade ja teenuste import Kaupade import Teenuste import Jaotustehingud (D) D. 1 D. 11 D. 12 D. 121 D. 122 D. 2 D. 21 D. 211 Hüvitised töötajatele Palk Tööandjate sotsiaalmaksed Tööandjate tegelikud sotsiaalmaksed Tööandjate arvestuslikud sotsiaalmaksed Tootmis- ja impordimaksud Tootemaksud Lisandväärtuse tüüpi maksud (VAT) 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 343 D. 212 D. 2121 D. 2122 D. 214 D. 29 D. 3 D. 31 D. 311 D. 319 D. 39 D. 4 D. 41 D. 42 D. 421 D. 422 D. 43 D. 44 D. 45 D. 5 D. 51 D. 59 D. 6 D. 61 D. 611 D. 6111 D. 61111 D. 61112 D. 6112 D. 61121 D. 61122 D. 6113 D. 61131 D. 61132 D. 612 D. 62 D. 621 D. 622 D. 623 D. 624 D. 63 D. 631 D. 6311 D. 6312 D. 6313 D. 632 D. 7 D. 71 D. 72 D. 73 Impordimaksud ja -lõivud, v. a VAT Impordilõivud Impordimaksud, v. a VAT ja impordilõivud Tootemaksud, v. a VAT ja impordimaksud Muud tootmismaksud Subsiidiumid Tootesubsiidiumid Impordisubsiidiumid Muud tootesubsiidiumid Muud tootmissubsiidiumid Omanditulu Intressid Ettevõtete jaotatud tulu Dividendid Kvaasikorporatiivsete ettevõtete tuludest väljavõetud summad Reinvesteeritud tulu otseselt välisinvesteeringult Kindlustuspoliiside omanike omanditulu Rendid Jooksvad tulumaksud, omandimaksud jne Tulumaksud Muud jooksvad maksud Sotsiaalmaksed ja -toetused Sotsiaalmaksed Tegelikud sotsiaalmaksed Tööandjate tegelikud sotsiaalmaksed Kohustuslikud tööandjate tegelikud sotsiaalmaksed Vabatahtlikud tööandjate tegelikud sotsiaalmaksed Töötajate sotsiaalmaksed Kohustuslikud töötajate sotsiaalmaksed Vabatahtlikud töötajate sotsiaalmaksed Mittepalgaliste töötajate ja mittetöötavate isikute sotsiaalmaksed Kohustuslikud mittepalgaliste töötajate ja mittetöötavate isikute sotsiaalmaksed Vabatahtlikud mittepalgaliste töötajate ja mittetöötavate isikute sotsiaalmaksed Arvestuslikud sotsiaalmaksed Sotsiaaltoetused, v. a mitterahalised sotsiaalsiirded Rahalised riiklikud sotsiaalkindlustustoetused Sotsiaaltoetused erafondidest Kapitaliseerimata sotsiaaltoetused Rahalised sotsiaalabi toetused Mitterahalised sotsiaalsiirded Mitterahalised sotsiaaltoetused Riiklikud sotsiaalkindlustustoetused, hüvitused Muud mitterahalised riiklikud sotsiaalkindlustustoetused Mitterahalised sotsiaalabi toetused Individuaalsete turuväliste kaupade ja teenuste siirded Muud jooksvad siirded Kahjukindlustuse netopreemiad Kahjukindlustuse nõuded Valitsemissektori sisesed jooksvad siirded 344 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd D. 74 D. 75 D. 8 D. 9 D. 91 D. 92 D. 99 Rahvusvaheline koostöö Mitmesugused jooksvad siirded Kodumajapidamiste pensionifondide eraldiste netoväärtuse muutuse korrigeerimine Kapitalisiirded Kapitalimaksud Investeerimistoetused Muud kapitalisiirded Tehingud finantsinstrumentides (F) (Finantsvara soetamine, neto / Kantud kohustused, neto) F. 1 F. 11 F. 12 F. 2 F. 21 F. 22 F. 29 F. 3 F. 33 F. 331 F. 332 F. 34 F. 4 F. 41 F. 42 F. 5 F. 51 F. 511 F. 512 F. 513 F. 52 F. 6 F. 61 F. 611 F. 612 F. 62 F. 7 F. 71 F. 79 Rahaline kuld ja arveldusühikud (SDRid) Rahaline kuld Arveldusühikud (SDRid) Sularaha ja hoiused Sularaha Arveldushoiused Muud hoiused Väärtpaberid peale aktsiate Väärtpaberid peale aktsiate, v. a finantstuletisinstrumendid Lühiajalised väärtpaberid peale aktsiate, v. a finantstuletisinstrumendid Pikaajalised väärtpaberid peale aktsiate, v. a finantstuletisinstrumendid Finantstuletisinstrumendid Laenud (a) Lühiajalised laenud Pikaajalised laenud Aktsiad ja muud osakuda (a) Aktsiad ja muud osakud, v. a investeerimisfondide osakud Noteeritud aktsiad Noteerimata aktsiad Muud osakud Investeerimisfondide osakud Kindlustustehnilised eraldised Kodumajapidamiste elukindlustuseraldiste ja pensionifondide eraldiste netoväärtus Kodumajapidamiste elukindlustuseraldiste netoväärtus Kodumajapidamiste pensionifondide eraldiste netoväärtus Kindlustuspreemiate ettemaksed ja rahuldamata nõuete eraldised Muud saada- / makstaolevad arveda (a) Kaubanduskrediidid ja -ettemaksed Muud saada- / makstaolevad arved, v. a kaubanduskrediidid ja -ettemaksed Muud akumulatsioonikirjed (K) K. 1 K. 2 K. 21 K. 211 K. 212 Põhivara kulum Mittetoodetud mittefinantsvara soetamine miinus realiseerimine Maa ja muu materiaalse mittetoodetud vara soetamine miinus realiseerimine Maa ja muu materiaalse mittetoodetud vara soetamine Maa ja muu materiaalse mittetoodetud vara realiseerimine (a) Memokirje: F. m: Otsesed välisinvesteeringud. 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 345 K. 22 K. 221 K. 222 K. 3 K. 4 K. 5 K. 6 K. 61 K. 62 K. 7 K. 8 K. 9 K. 10 K. 11 K. 11. 1 K. 11. 2 K. 12 K. 12. 1 K. 12. 2 K. 12. 21 K. 12. 22 Immateriaalse mittetoodetud vara soetamine miinus realiseerimine Immateriaalse mittetoodetud vara soetamine Immateriaalse mittetoodetud vara realiseerimine Mittetoodetud vara majanduslik tekkimine Toodetud vara majanduslik tekkimine Mittekultiveeritavate bioloogiliste ressursside looduslik juurdekasv Mittetoodetud vara majanduslik vähenemine Majanduslike maavarade vähenemine Mittetoodetud vara muu majanduslik vähenemine Katastroofikahjud Hüvituseta võõrandamine Mujal klassifitseerimata mittefinantsvara muud mahumuutused Mujal klassifitseerimata muud finantsvara ja kohustuste mahumuutused Nominaalne kapitalikasum / -kahjum Neutraalne kapitalikasum / -kahjum Reaalne kapitalikasum / -kahjum Muutused klassifitseerimises ja struktuuris Muutused sektorilises klassifitseerimises ja struktuuris Muutused vara ja kohustuste klassifitseerimises Kulla monetariseerimine / demonetariseerimine Muutused vara või kohustuste klassifitseerimises, v. a kulla monetariseerimine / demonetariseeri- mine TASAKAALUSTAVATE KIRJETE KLASSIFIKAATOR (b) (B) B. 1 B. 2 B. 3 B. 4 B. 5 B. 6 B. 7 B. 8 B. 9 B. 10 B. 10. 1 B. 10. 2 Lisandväärtus / B. 1* Sisemajanduse produkt Tegevuse ülejääk Segatulu Ettevõtjatulu Esmaste tulude bilanss / B. 5* Rahvatulu Kasutatav tulu Korrigeeritud jaotatav tulu Sääst Neto laenuandmine / -võtmine Muutused netoväärtuses Säästmisest tulenevad muutused netoväärtuses ja kapitalisiiretes (c) Vara muudest mahumuutusest tulenevad netoväärtuse muutused (d) (b) Kõiki tasakaalustavaid näitajaid saab mõõta koos ja ilma põhivara kulumita. Põhivara kulumit sisaldava tasakaalustava näitaja kood koosneb näitaja koodist, millele on lisatud täht “g”. Samamoodi lisatakse näitaja koodile täht “n”, kui näitaja ei sisalda põhivara kulu- mit. “Säästmisest tulenevad muutused netoväärtuses ja kapitalisiiretes” ei ole süsteemi struktuuris tasakalustav kirje. See on kapitalikonto vasaku ja parema poole summa. Ehkki see on netoväärtuse muutuste oluline komponent, on ta kodeeritud koos viimase teiste kom- ponentidega. (c) (d) Välismaailma “Säästmisest tulenevad muutused netoväärtuses ja kapitalisiiretes” näitab jooksvast välismajandusbilansist ja kapitalisii- retest tulenevaid muutusi netoväärtuses. 346 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd B. 10. 3 B. 10. 31 B. 10. 32 B. 11 B. 12 B. 90 BF. 90 Nominaalsest kapitalikasumist / -kahjumist tulenevad netoväärtuse muutused Neutraalsest kapitalikasumist / -kahjumist tulenevad netoväärtuse muutused Reaalsest kapitalikasumist / -kahjumist tulenevad netoväärtuse muutused Kaupade ja teenuste ekspordi ja impordi bilanss Jooksev välismajandusbilanss Netoväärtus Finantsvara, neto VARA KLASSIFIKAATOR (A) Mittefinantsvara (AN) AN. 1 AN. 11 AN. 111 AN. 1111 AN. 1112 AN. 11121 AN. 11122 AN. 1113 AN. 11131 AN. 11132 AN. 1114 AN. 11141 AN. 11142 AN. 112 AN. 1121 AN. 1122 AN. 1123 AN. 1129 AN. 12 AN. 121 AN. 122 AN. 1221 AN. 1222 AN. 123 AN. 124 AN. 13 AN. 131 AN. 132 AN. 139 AN. 2 AN. 21 AN. 211 AN. 2111 AN. 2112 AN. 2113 AN. 2119 AN. 212 Toodetud vara Põhivara Materiaalne põhivara Eluruumid Muud hooned ja rajatised Mitteeluhooned Muud rajatised Masinad ja seadmed Transpordivahendid Muud masinad ja seadmed Kultiveeritav vara Lüpsi-, tõu- ja tööloomad Viinamarjaistandused, puuviljaaiad ja muud korduva (mitmeaastase) saagiga puude istandused Immateriaalne põhivara Maavarade otsimine Arvutitarkvara Meelelahutus, kirjandus või kunstilised algupärandid Muu immateriaalne põhivara Varud Tooraine ja materjalid Lõpetamata toodang Lõpetamata kultiveeritav vara Muu lõpetamata toodang Valmistooted Kaubad edasimüügiks Väärisesemed Väärismetallid ja -kivid Antiik ja muud kunstiesemed Muud väärisesemed Mittetoodetud vara Materiaalne mittetoodetud vara Maa Hoonete ja rajatiste alune maa Kultiveeritav maa Puhkealad ja koos pinnaveega Muu maa ja koos pinnaveega Maavarad 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 347 AN. 2121 AN. 2122 AN. 2123 AN. 213 AN. 214 AN. 22 AN. 221 AN. 222 AN. 223 AN. 229 Kivisöe-, nafta- ja maagaasivarud Metallimineraalide varud Mittemetallimineraalide varud Mittekultiveeritavad bioloogilised ressursid Veevarud Immateriaalne mittetoodetud vara Patendid Rendi- ja muud müüdavad lepingud Ostetud ettevõtte maineväärtus (goodwill) Muu immateriaalne mittetoodetud vara Finantsvara / kohustused (AF) AF. 1 AF. 11 AF. 12 AF. 2 AF. 21 AF. 22 AF. 29 AF. 3 AF. 33 AF. 331 AF. 332 AF. 34 AF. 4 AF. 41 AF. 42 AF. 5 AF. 51 AF. 511 AF. 512 AF. 513 AF. 52 AF. 6 AF. 61 AF. 611 AF. 612 AF. 62 AF. 7 AF. 71 AF. 79 Rahaline kuld ja arveldusühikud (SDRid) Rahaline kuld Arveldusühikud (SDRid) Sularaha ja hoiused Sularaha Arveldushoiused Muud hoiused Väärtpaberid peale aktsiate Väärtpaberid peale aktsiate, v. a finantstuletisinstrumendid Lühiajalised väärtpaberid peale aktsiate, v. a finantstuletisinstrumendid Pikaajalised väärtpaberid peale aktsiate, v. a finantstuletisinstrumendid Finantstuletisinstrumendid Laenud (e) Lühiajalised laenud Pikaajalised laenud Aktsiad ja muud osakude (e) Aktsiad ja muud osakud, v. a investeerimisfondide osakud Noteeritud aktsiad Noteerimata aktsiad Muud osakud Investeerimisfondide osakud Kindlustustehnilised eraldised Kodumajapidamiste elukindlustuseraldiste ja pensionifondide eraldiste netoväärtus Kodumajapidamiste elukindlustuseraldiste netoväärtus Kodumajapidamiste pensionifondide eraldiste netoväärtus Kindlustuspreemiate ettemaksed ja rahuldamata nõuete eraldised Muud saada- / makstaolevad arved Kaubanduskrediidid ja -ettemaksed Muud saada / makstaolevad arved, v. a kaubanduskrediidid ja -ettemaksed (e) Memokirje: AF. m: Otsesed välisinvesteeringud. 348 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd ÜMBERGRUPEERITUD JA KODEERITUD MAJANDUSHARUD (A), TOOTED (P) JA INVESTEERINGUD (KAPITALIMAHUTUS PÕHIVARASSE) (Pi) A60 Nimetus Seos NACE versiooniga 1 Põllumajandus, jahindus ja neid teenindavad tegevusalad Metsamajandus, metsavarumine ja neid teenindavad tegevusalad Kalapüük, kalahaudejaamade ja kalakasvanduste tegevus; kalapüüki teenindavad tegevusalad Kivi- ja pruunsöe kaevandamine; turba varumine Nafta ja maagaasi tootmine, k. a põlevkivi kaevandamine; muud nafta ja maagaasi tootmisega seotud tegevusalad, v. a leiukohtade uurimine Uraani- ja tooriumimaagi kaevandamine Metallimaakide kaevandamine Muu kaevandamine Toiduainete ja jookide tootmine Tubakatoodete tootmine Tekstiilitootmine Rõivatootmine; karusnaha töötlemine ja värvimine Nahatöötlemine ja -parkimine; kohvrite, käekottide sadulsepatoodete, rakmete ja jalatsite tootmine Puidutöötlemine ning puit- ja korktoodete tootmine, v. a mööbel; õlg- punumismaterjalidest toodete tootmine Paberimassi, paberi ja pabertoodete tootmine Kirjastamine, trükindus ja salvestiste paljundus Koksi, puhastatud nafta- ja põlevkivisaaduste ning tuumkütuse tootmine Kemikaalide ja keemiatoodete tootmine Kummi- ja plasttoodete tootmine Muude mittemetalsetest mineraalidest toodete tootmine Metallitootmine Metalltoodete tootmine, v. a masinad ja seadmed Mujal liigitamata masinate ja seadmete tootmine Kontorimasinate ja arvutite tootmine Mujal liigitamata elektrimasinate ja -aparaatide tootmine Raadio-, televisiooni- ja sideseadmete ja -aparatuuri tootmine Meditsiinitehnika, optikariistade, täppisinstrumentide ja ajanäitajate tootmine Mootorsõidukite, haagiste ja poolhaagiste tootmine Muude transpordivahendite tootmine Mööblitootmine; mujal liigitamata tootmine Teisene töötlus Elektrienergia-, gaasi-, auru- ja kuumaveevarustus Veekogumine, -puhastus ja -varustus Ehitus Mootorsõidukite ja mootorrataste müük, hooldus ja remont; mootorikütuse jaemüük 01 02 05 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 40 41 45 50 Kood 01 02 05 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 40 41 45 50 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 349 Kood Nimetus Seos NACE versiooniga 1 51 52 55 60 61 62 63 64 65 66 67 70 71 72 73 74 75 80 85 90 91 92 93 95 99 Kood AA BB CA CB DA DB DC DD DE DF DG Hulgimüük ja vahenduskaubandus, v. a mootorsõidukid ja mootorrattad Jaemüük, v. a mootorsõidukid ja mootorrattad; isiklike tarbeesemete ja kodumasinate parandus Hotellid ja restoranid Maismaatransport; torutransport Veetransport Õhutransport Transpordi abitegevused; reisibüroode tegevus Postiside ja telekommunikatsioon Finantsvahendus, v. a kindlustus ja pensionikindlustus Kindlustus ja pensionikindlustus, v. a kohustuslik sotsiaalkindlustus Finantsvahenduse abitegevusalad Kinnisvaraalane tegevus Masinate ja seadmete rentimine ilma juhita ja isiklike tarbeesemete ja kodumasinate väljaüürimine Arvutiteenindus Teadus- ja arendustegevus Muu äritegevus Avalik haldus ja riigikaitse; kohustuslik sotsiaalkindlustus Haridus Tervishoid ja sotsiaalhooldus Reovee- ja jäätmekäitlus, tänavate korrashoid Mujal liigitamata organisatsioonide tegevus Meelelahutus, kultuur ja sport Muu teenindus Koduteenindus palgatud isikute poolt Eksterritoriaalsed organisatsioonid ja üksused 51 52 55 60 61 62 63 64 65 66 67 70 71 72 73 74 75 80 85 90 91 92 93 95 99 A31 Nimetus Põllumajandus, jahindus ja metsamajandus Kalandus Energeetiliste maarete kaevandamine Mitteenergeetiliste maarete kaevandamine Toiduainete, jookide ja tubakatoodete tootmine Tekstiili ja tekstiiltoodete tootmine Nahatöötlemine ja nahatoodete tootmine Puidutöötlemine ja puittoodete tootmine Paberimassi, paberi ja pabertoodete tootmine; kirjastamine ja trükkimine Koksi, puhastatud nafta- ja põlevkivisaaduste ning tuumkütuse tootmine Kemikaalide, keemiatoodete ja keemiliste kiudude tootmine Seos NACE versiooniga 1 A B CA CB DA DB DC DD DE DF DG 350 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd Kood DH DI DJ DK DL DM DN EE FF GG HH II JJ KK LL MM NN OO PP QQ Kood A B C D E F G H I J K L M N O P Q Nimetus Seos NACE versiooniga 1 Kummi- ja plasttoodete tootmine Muude mittemetalsetest mineraalidest toodete tootmine Metalli ja metalltoodete tootmine Mujal liigitamata masinate ja seadmete tootmine Elektri- ja optikaseadmete tootmine Transpordivahendite tootmine Mujal liigitamata tootmine Elektrienergia-, gaasi-, ja veevarustus Ehitus Hulgi- ja jaemüük; mootorsõidukite, mootorrataste ja isiklike tarbeesemete ning kodumasinate remont Hotellid ja restoranid Veondus, laondus ja side Finantsvahendus Kinnisvara, üürimine ja äritegevus Avalik haldus ja riigikaitse; kohustuslik sotsiaalkindlustus Haridus Tervishoid ja sotsiaalhooldus Muu ühiskonna-, sotsiaal- ja isikuteenindus Koduteenindus palgatud isikute poolt Eksterritoriaalsed organisatsioonid ja üksused DH DI DJ DK DL DM DN E F G H I J K L M N O P Q A17 Nimetus Seos NACE versiooniga 1 Põllumajandus, jahindus ja metsamajandus Kalandus Mäetööstus Töötlev tööstus Elektrienergia-, gaasi-, ja veevarustus Ehitus Hulgi- ja jaemüük; mootorsõidukite, mootorrataste ja isiklike tarbeesemete ning kodumasinate remont Hotellid ja restoranid Veondus, laondus ja side Finantsvahendus Kinnisvara, üürimine ja äritegevus Avalik haldus ja riigikaitse; kohustuslik sotsiaalkindlustus Haridus Tervishoid ja sotsiaalhooldus Muu ühiskonna-, sotsiaal- ja isikuteenindus Koduteenindus palgatud isikute poolt Eksterritoriaalsed organisatsioonid ja üksused A B C D E F G H I J K L M N O P Q 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 351 Kood P60 Nimetus Seos CPAga 01 02 05 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 40 41 45 50 51 52 55 60 61 62 Põllumajanduse, jahinduse tooted ja nendega seotud teenused Metsamajanduse ja metsavarumise tooted ja nendega seotud teenused Kala ja muud kalapüügitooted; kalandusega seotud teenused Kivisüsi ja pruunsüsi; turvas Toornafta ja maagaas; nafta ja gaasi tootmisega kaasnevad teenused, v. a leiukohtade uurimine Uraani- ja tooriumimaagid Metallimaagid Muud kaevandamise tooted Toiduained ja joogid Tubakatooted Tekstiil Rõivad; karusnahad Nahk ja nahatooted Puit ning puidust ja korgist tooted (v. a mööbel); õlest ja punumismaterjalidest tooted Paberimass, paber ja paberist tooted Trükitööd ja salvestised Koks, puhastatud naftatooted ja tuumkütus Kemikaalid, keemiatooted ja keemilised kiud Kummi- ja plastmasstooted Muud mittemetalsetest mineraalidest tooted Metallid Metalltooted, v. a masinad ja seadmed Mujal klassifitseerimata masinad ja seadmed Kontorimasinad ja arvutid Mujal klassifitseerimata elektrimasinad ja aparaadid Raadio-, televisiooni- ja sideseadmed ning -aparatuur Meditsiini-, täppis- ja optikainstrumendid; ajanäitajad Mootorsõidukid, haagised ja poolhaagised Muud transpordivahendid Mööbel; muud mujal klassifitseerimata töötleva tööstuse tooted Teisene toormaterjal Elektrienergia, gaas, aur ja kuum vesi Kogutud ja puhastatud vesi; veevarustusteenused Ehitustööd Mootorsõidukite ja mootorrataste müügi, hooldus- ja remonditeenused; mootorikütuse jaekaubandusteenused Hulgi- ja vahenduskaubandusteenused, v. a mootorsõidukite ja mootorrataste kaubandusteenused Jaekaubandusteenused, v. a mootorsõidukite ja mootorrataste jaekaubandus; isiklike tarbeesemete ja kodumasinate remonditeenused Hotellide ja restoranide teenused Maismaatranspordi ja torutranspordi teenused Veetranspordi teenused Õhutranspordi teenused 01 02 05 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 40 41 45 50 51 52 55 60 61 62 352 ET Kood Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd Nimetus Seos CPAga 63 64 65 66 67 70 71 72 73 74 75 80 85 90 91 92 93 95 99 Kood AA BB CA CB DA DB DC DD DE DF DG DH DI DJ DK DL DM Transpordiga seotud ja transporti abistavad teenused; reisibüroode teenused Postiside ja telekommunikatsiooni teenused Finantsvahendusteenused, v. a kindlustuse ja pensionikindlustuse teenused Kindlustuse ja pensionikindlustuse, v. a kohustusliku sotsiaalkindlustuse teenused Finantsvahendust abistavad teenused Kinnisvarateenused Ilma operaatorita masinate ja seadmete rentimisteenused ning tarbeesemete ja kodumasinate väljaüürimisteenused Arvutiteenindus Teadus- ja arendustegevuse teenused Muud äritegevusalased teenused Avaliku halduse ja riigikaitseteenused; kohustusliku sotsiaalkindlustuse teenused Haridusalased teenused Tervishoiu ja sotsiaalhoolduse teenused Reovee-, jäätmekäitluse, ja tänavate korrashoiu teenused Mujal klassifitseerimata organisatsioonide teenused Meelelahutuse, kultuuri- ja sporditeenused Muud teenused Koduteenindus palgatud isikute poolt Eksterritoriaalsete organisatsioonide ja üksuste poolt osutatavad teenused 63 64 65 66 67 70 71 72 73 74 75 80 85 90 91 92 93 95 99 P31 Nimetus Seos CPAga Põllumajandussaadused, jahinduse ja metsamajanduse tooted Kala Kivisüsi ja pruunsüsi; turvas; toornafta ja maagaas; uraan ja toorium Metallimaagid ja muude maarete tooted Toiduained, joogid ja tubakas Tekstiil ja tekstiiltooted Nahk ja nahatooted Puit ja puittooted Paberimass, paber ja paberist tooted; helisalvestised Koks, puhastatud naftatooted ja tuumkütus Kemikaalid, keemiatooted ja keemilised kiud Kummi- ja plastmasstooted Muud mittemetalsetest mineraalidest tooted Metallid ja metallitooted Mujal klassifitseerimata masinad ja seadmed Elektri- ja optikaseadmed Transpordivahendid A B CA CB DA DB DC DD DE DF DG DH DI DJ DK DL DM 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 353 Kood DN EE FF GG HH II JJ KK LL MM NN OO PP QQ Kood A B C D E F G H I J K L M N O P Q Nimetus Muud mujal klassifitseerimata töötleva tööstuse tooted Elektrienergia, gaas, aur ja kuum vesi Ehitustööd Hulgi- ja jaekaubanduse teenused; mootorsõidukite, mootorrataste ja isiklike tarbeesemete ning kodumasinate remonditeenused Hotellide ja restoranide teenused Transpordi-, laonduse- ja sideteenused Finantsvahendusteenused Kinnisvara-, üürimis- ja äriteenused Avaliku halduse ja riigikaitseteenused; kohustusliku sotsiaalkindlustuse teenused Haridusalased teenused Tervishoiu ja sotsiaalhoolduse teenused Muud ühiskonna-, sotsiaal- ja isikuteenused Koduteenindus palgatud isikute poolt Eksterritoriaalsete organisatsioonide ja üksuste poolt osutatavad teenused Seos CPAga DN E F G H I J K L M N 0 P Q P17 Nimetus Seos CPAga Põllumajandussaadused, jahinduse ja metsamajanduse tooted Kala Mäetööstuse tooted Töötleva tööstuse tooted Elektrienergia, gaas, aur ja kuum vesi Ehitustööd Hulgi- ja jaekaubanduse teenused; mootorsõidukite, mootorrataste ja isiklike tarbeesemete ning kodumasinate remonditeenused Hotellide ja restoranide teenused Transpordi-, laonduse ja sideteenused Finantsvahendusteenused Kinnisvara-, üürimis- ja äriteenused Avaliku halduse ja riigikaitseteenused; kohustusliku sotsiaalkindlustuse teenused Haridusalased teenused Tervishoiu ja sotsiaalhoolduse teenused Muud ühiskonna-, sotsiaal- ja isikuteenused Koduteenindus palgatud isikute poolt Eksterritoriaalsete organisatsioonide ja üksuste poolt osutatavad teenused A B C D E F G H I J K L M N O P Q 354 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd A6—A3 A6 Nimetus Põllumajandus, jahindus, metsamajandus ja kalandus Tööstus, kaasa arvatud energeetika Ehitus Hulgi- ja jaemüük mootorsõidukite, isiklike tarbeesemete ning kodumasinate remont; hotellid ja restoranid; veondus ja side Finants-, kinnisvara, üürimine ja äritegevus Muu teenindus A3 Nimetus Põllumajandus, jahindus, metsamajandus ja kalandus Tööstus, kaasa arvatud energeetika ja ehitus Teenindus P6—P3 P6 Nimetus Põllumajandussaadused, jahinduse ja metsamajanduse tooted; kala Mäetööstuse ja töötleva tööstuse tooted; elektrienergia, gaas, aur ja kuum vesi Ehitustööd Hulgi- ja jaekaubanduse teenused, remonditeenused, hotellide ja restoranide teenused, transpordi-, laonduse ja sideteenused Finantsvahendusteenused, kinnisvara-, üürimis- ja äriteenused Muud teenused P3 Nimetus Põllumajandussaadused, jahinduse ja metsamajanduse tooted; kala Mäetööstuse ja töötleva tööstuse tooted; elektrienergia, gaas, aur ja kuum vesi; ehitustööd Muud teenused Seos NACE versiooniga 1 A+B C+D+E F G+H+I J+K L kuni P Seos NACE versiooniga 1 A+B C+D+E+F G kuni P Seos CPAga A+B C+D+E F G+H+I J+K L kuni P Seos CPAga A+B C+D+E+F G kuni P Kood 1 2 3 4 5 6 Kood 1 2 3 Kood 1 2 3 4 5 6 Kood 1 2 3 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 355 Pi6—Pi3 Pi6 Nimetus Põllumajandussaadused, jahinduse ja metsamajanduse tooted; kala ja muud kalapüügitooted; kalandusega seotud teenused Seadmed: Metalltooted ja masinad Transpordivahendid Ehitus: sh elamud sh muud ehitised Muud tooted Pi3 Nimetus Metalltooted ja masinad, transpordivahendid Ehitus Muud tooted Kood 1 2 3 4 5 6 Kood 1 2 3 Seos CPAga 01+02+05 — 28 kuni 33 + 36 34+35 45 — — Ülejäänud jaotised Seos CPA-ga 28 kuni 36 45 Ülejäänud jaotised 356 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd KODUMAJAPIDAMISTE INDIVIDUAALSE LÕPPTARBIMISE KLASSIFIKAATOR EESMÄRGI JÄRGI (Coicop) (*) (Ühe- ja kahenumbrilised tasemed) 1. 1. 1 1. 2 1. 3 2. 2. 1 2. 2 3. 3. 1 3. 2 3. 3 3. 4 4. 4. 1 4. 2 4. 3 4. 4 4. 5 4. 6 5. 5. 1 5. 2 5. 3 5. 4 6. 6. 1 6. 2 6. 3 7. 7. 1 7. 2 7. 3 8. 8. 1 8. 2 8. 3 9. 9. 1 9. 2 Toit, mittealkohoolsed joogid ja tubakas Toit Mittealkohoolsed joogid Tubakas Rõivad ja jalatsid Rõivad Jalatsid Eluase, vesi, elekter, gaas ja muud kütused Rendid Eluaseme korraline hooldus ja remont Muud eluasemega seotud teenused Elekter, gaas ja muud kütused Sisustus, majapidamistarbed ja maja igapäevane hooldus Mööbel, sisustus ja dekoratsioonid, vaibad ja muud põrandakatted ning nende parandus Majapidamistekstiil Kütte-, keedu- ja küpsetusseadmed, külmikud, pesumasinad jm. kodumasinad, kaasa arvatud tarvikud ja remont Klaasnõud, lauanõud ja tarberiistad Majas ja aias tarvitatavad tööriistad ning seadmed Kaubad ja teenused majapidamise igapäevaseks hoolduseks Tervishoid Meditsiini- ja farmaatsiatooted ning terapeutilised seadmed ja varustus Haiglavälised meditsiini- ja parameditsiiniteenused Haiglateenused Haigus- ja õnnetuskindlustusteenused Transport Sõidukite ostmine Isiklike transpordivahendite ekspluatatsioon Transporditeenused Vaba aeg, meelelahutus ja kultuur Seadmed ja abivahendid, kaasa arvatud remonditööd Puhke- ja kultuuriteenused Ajalehed, raamatud ja kirjatarbed Haridus Haridusteenused Koolitarbed Hariduse abiteenused Hotellid, kohvikud ja restoranid Toitlustamine Majutusteenused (*) !! Text missing !! 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 357 10. Mitmesugused kaubad ja teenused 10. 1 Isiklik hooldus 10. 2 Mujal klassifitseerimata isiklikud esemed 10. 3 10. 4 Side Sotsiaalteenused 10. 5 Mujal klassifitseerimata finantsteenused 10. 6 Mujal klassifitseerimata muud teenused VALITSEMISFUNKTSIOONIDE KLASSIFIKAATOR (Cofog) (*) 01. Üldised avalikud teenused 01. 1 Täidesaatvad ja seadusandlikud organid, rahandus- ja fiskaaltegevused, välissidemed, välja arvatud välisabi 01. 2 Majanduslik välisabi 01. 3 01. 4 Fundamentaaluurimisasutuste tegevus ja teenused Üldised teenused 01. 5 Mujal klassifitseerimata üldised avalikud teenused 02. Riigikaitse 02. 1 Sõjaväe ja tsiviilkaitse haldamine ja tegevus 02. 2 Sõjaline välisabi 02. 3 Kaitseotstarbelised rakendusuuringud ja katsearendused 02. 4 Mujal klassifitseerimata riigikaitse 03. Avalik kord ja julgeolek 03. 1 Politsei ja tuletõrje 03. 2 Kohtud 03. 3 Vanglate haldamine ja tegevus 03. 4 Mujal klassifitseerimata avalik kord ja julgeolek 04. Haridus 04. 1 Alusharidus ja esimese taseme haridusasutuste tegevus ja teenused (ISCED tasemed 0 ja 1) 04. 2 Teise taseme haridusasutuste tegevus ja teenused (ISCED tasemed 2 ja 3) 04. 3 Kolmanda taseme haridusasutuste tegevus ja teenused (ISCED tasemed 5, 6 ja 7) 04. 4 Määratlemata tasemega haridusteenused (ISCED tase 9) 04. 5 Haridust toetavad teenistused 04. 6 Mujal klassifitseerimata haridusalane tegevus ja teenused 05. Tervishoid 05. 1 Haiglate tegevus ja teenused 05. 2 Kliinikud, meditsiini, hambaravi ja parameditsiini praktiseerijad 05. 3 Avalike tervishoiuasutuste tegevus ja teenused 05. 4 Ravimid, proteesid, arstiriistad ja -vahendid või muud retseptijärgsed tervishoiuga seotud tooted 05. 5 Tervishoiu ja sünnitusabiga seotud rakenduslikud uuringud ja katsearendused 05. 6 Mujal klassifitseerimata tervishoiuasutuste tegevus ja teenused 06. Sotsiaalkindlustus ja hoolekanne 06. 1 Sotsiaalkindlustuse alane tegevus ja teenused 06. 2 Hoolekandeasutuste tegevus ja teenused 06. 3 Mujal klassifitseerimata sotsiaalkindlustus- ja hoolekandeasutuste tegevus ja teenused (*) !! Text missing !! 358 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd 07. 07. 1 07. 2 07. 3 07. 4 07. 5 Elamu- ja kommunaalmajandus Elamu- ja kommunaalmajanduse arendamine Veevarustuse alane tegevus ja teenused Sanitaaralane tegevus ja teenused, kaasa arvatud saastatuse vähendamine ja kontroll Tänavavalgustustegevus ja -teenused Mujal klassifitseerimata elamu- ja kommunaalmajanduse alane tegevus ja teenused 08. Puhkemajandus, kultuur ja religioon 08. 0 Puhkemajandus, kultuur ja religioon 09. 09. 1 09. 2 Kütus ja energia Kütuse valdkonnaga seotud asutuste tegevus ja teenused Elekter ja muud energiaallikad 09. 3 Mujal klassifitseerimata kütuse ja energia valdkonnaga seotud asutuste tegevus ja teenused 10. Põllumajandus, metsandus, kalandus ja jahindus 10. 1 Põllumajandusega seotud asutuste tegevus ja teenused 10. 2 Metsandusega seotud asutuste tegevus ja teenused 10. 3 Kalanduse ja jahindusega seotud asutuste tegevus ja -teenused 10. 4 Mujal klassifitseerimata põllumajanduslikud uuringud ja katsearendused 10. 5 Mujal klassifitseerimata põllumajanduse, metsanduse, kalanduse ja jahindusega seotud asutuste tegevus ja teenused 11. 11. 1 11. 2 11. 3 Mäetööstus ja mineraaltoorme kaevandamine, välja arvatud kütus. Töötlev tööstus ja ehitus Mäetööstuse ja mineraaltoorme kaevandamisega, välja arvatud kütusega, seotud asutuste tegevus ja teenused Töötleva tööstusega seotud asutuste tegevus ja teenused Ehituse valdkonnaga seotud asutuste tegevus ja teenused 11. 4 Mujal klassifitseerimata mäetööstuse ja mineraaltoorme kaevandamisega seotud asutuste tegevus ja teenused, mujal klassifitsee- rimata töötleva tööstuse ja ehitusega seotud asutuste tegevus ja teenused 12. Transport ja sidesüsteemid 12. 1 Maanteetranspordi alane tegevus ja teenused 12. 2 12. 3 12. 4 12. 5 Veetranspordi alane tegevus ja teenused Raudteetranspordi alane tegevus ja teenused Õhutranspordi alane tegevus teenused Torutranspordi ja muude transpordisüsteemide alane tegevus ja teenused 12. 6 Mujal klassifitseerimata transpordisüsteemide alane tegevus ja teenused 12. 7 Sidesüsteemide alane tegevus ja teenused 12. 8 Mujal klassifitseerimata transpordi ja sidesüsteemide alane tegevus ja teenused 13. 13. 1 13. 2 Muud majandustegevused Jaekaubandus, kaasa arvatud ladustamine, hotelli- ja restoranimajanduse alane tegevus ja teenused Turismialane tegevus ja teenused 13. 3 Mitmeotstarbeliste arendusprojektide alane tegevus ja teenused 13. 4 13. 5 Üldmajanduslikud ja -kaubanduslikud tegevused ja teenused, välja arvatud üldise tööhõivega seotud tegevused Üldise tööhõivega seotud tegevus ja teenused 13. 6 Mujal klassifitseerimata muud majandustegevused ja -teenused 14. Põhigruppidesse klassifitseerimata kulutused 14. 0 Põhigruppidesse klassifitseerimata kulutused 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 359 KONTOD Toodang Turutoodang Tabel A. IV. 1. — Konto 0: Kaupade ja teenuste konto Kasutamine 3 595 P. 2 Vahetarbimine 3 048 Toodang enda tarbeks 171 P. 3/P. 4 Lõpptarbimiskulutused / Tegelik lõpptarbimine Ressursid P. 1 P. 11 P. 12 P. 13 Muu turuväline toodang D. 21 D. 31 Tootemaksud Tootesubsiidiumid P. 31/P. 41 Individuaalsed tarbimiskulutused / Tegelik eratarbimine 376 P. 32/P. 42 Kollektiivsed tarbimiskulutused / Tegelik kollektiivne tarbimine 141 –8 P. 51 Kapitali kogumahutus põhivarasse P. 511 Materiaalse põhivara soetamine miinus realiseerimine P. 7 P. 71 P. 72 Kaupade ja teenuste import 497 P. 5111 Uue materiaalse põhivara soetamine Kaupade import Teenuste import 392 P. 5112 Kasutatud materiaalse põhivara soetamine 105 P. 5113 Kasutatud materiaalse põhivara realiseerimine P. 512 Immateriaalse põhivara soetamine miinus realiseerimine P. 5121 Uue immateriaalse põhivara soetamine P. 5122 Kasutatud immateriaalse põhivara soetamine P. 5123 Kasutatud immateriaalse põhivara realiseerimine P. 513 Mittetoodetud mittefinantsvara väärtusele lisandumine P. 5131 Mittetoodetud mittefinantsvara olulised parandused P. 5132 Mittetoodetud mittefinantsvara omandiõiguse üleminemise kulu P. 52 Varude muutus P. 53 Väärisesemete soetamine miinus realiseerimine P. 6 P. 61 P. 62 Kaupade ja teenuste eksport Kaupade eksport Teenuste eksport Tabel A. IV. 2. — Kogumajanduse täielik kontode kogum I: Tootmiskonto Kasutamine P. 2 Vahetarbimine Ressursid 1 904 P. 1 Toodang P. 11 P. 12 Turutoodang Toodang enda lõpptarbeks 1 904 1 371 1 215 156 376 303 305 11 –13 51 53 6 –8 22 5 17 28 10 536 462 74 3 595 3 048 171 360 ET Euroopa Liidu Teataja Kasutamine Ressursid P. 13 D. 21- D. 31 Muu turuväline toodang Tootemaksud miinus -subsiidiumid B. 1*g K. 1 B. 1*n Sisemajanduse koguprodukt Põhivara kulum Sisemajanduse netoprodukt 1 824 222 1 602 10/2. kd 376 133 II: Tulude jaotamise ja kasutamise kontod II. 1: Tulude esmase jaotamise konto II. 1. 1: Tu l u d e m o o d u s t a m i s e k o n t o Kasutamine Ressursid Hüvitised töötajatele 762 B. 1* Sisemajanduse produkt 1602 D. 1 D. 11 D. 12 Palk Tööandjate sotsiaalmaksed D. 121 Tööandjate tegelikud sotsiaalmaksed D. 122 Tööandjate arvestuslikud sotsiaalmaksed D. 2 D. 21 Tootmis- ja impordimaksud Tootemaksud D. 211 Lisandväärtuse tüüpi maksud D. 212 Impordimaksud ja -lõivud, v. a VAT D. 2121 Impordilõivud D. 2122 Impordimaksud, v. a VAT ja impordilõivud D. 214 Tootemaksud, v. a VAT ja impordimaksud D. 29 Muud tootmismaksud D. 3 D. 31 Subsiidiumid Tootesubsiidiumid D. 311 Impordisubsiidiumid D. 319 Muud tootesubsiidiumid D. 39 Muud tootmissubsiidiumid B. 2 B. 3 Tegevuse ülejääk Segatulu 569 193 174 19 235 141 121 17 17 0 3 94 – 44 –8 0 – 8 – 36 217 432 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 361 II. 1. 2: E s m a s t e t u l u d e j a o t a m i s e k o n t o Kasutamine Omanditulu Intressid D. 4 D. 41 D. 42 Ettevõtete jaotatud tulu 84 Ressursid 380 B. 2 Tegevuse ülejääk 206 B. 3 Segatulu D. 421 Dividendid 60 D. 1 Hüvitised töötajatele D. 422 Kvaasikorporatiivsete ettevõtete tuludest väljavõetud summad D. 11 Palk 24 D. 43 D. 44 D. 45 Reinvesteeritud tulu otseselt välisinvesteeringult 0 D. 12 Tööandjate sotsiaalmaksed Kindlustuspoliiside omanike omanditulu 25 D. 121 Tööandjate tegelikud sotsiaalmaksed Rent 65 D. 122 Tööandjate arvestuslikud sotsiaalmaksed D. 2 Tootmis- ja impordimaksud D. 21 Tootemaksud D. 211 Lisandväärtuse tüüpi maksud D. 212 Impordimaksud ja -lõivud, v. a VAT D. 2121 Impordilõivud D. 2122 Impordimaksud, v. a VAT ja impordilõivud D. 214 Tootemaksud, v. a VAT ja impordimaksud D. 29 Muud tootmismaksud D. 3 Subsiidiumid D. 31 Tootesubsiidiumid D. 311 Impordisubsiidiumid D. 319 Muud tootesubsiidiumid D. 39 Muud tootmissubsiidiumid D. 4 Omanditulu D. 41 Intressid P. 119 FISIMiga korrigeerimised D. 42 Ettevõtete jaotatud tulu D. 421 Dividendid D. 422 Kvaasikorporatiivsete ettevõtete tuludest väljavõe- tud summad D. 43 Reinvesteeritud tulu otseselt välisinvesteeringult D. 44 Kindlustuspoliiside omanike omanditulu D. 45 Rent B. 5* Rahvatulu 1 633 217 432 766 573 193 174 19 235 141 121 17 17 0 3 94 –44 –8 0 –8 –36 407 200 0 103 46 57 14 25 65 362 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd II. 1. 2. 1: E t t e v õ t j a t u l u k o n t o Kasutamine Omanditulu Intressid D. 4 D. 41 D. 44 D. 45 Ressursid 217 B. 2 Tegevuse ülejääk 147 B. 3 Segatulu Kindlustuspoliiside omanike omanditulu 25 Rent 45 D. 4 Omanditulu D. 41 Intressid P. 119 FISIMiga korrigeerimised D. 42 Ettevõtete jaotatud tulu D. 421 Dividendid D. 422 Kvaasikorporatiivsete ettevõtete tuludest väljavõetud summad D. 43 Reinvesteeritud tulu otseselt välisinvesteeringult D. 44 Kindlustuspoliiside omanike omanditulu D. 45 Rent B. 4 Ettevõtjatulu 679 II. 1. 2. 2: M u u d e e s m a s t e t u l u d e j a o t a m i s e k o n t o Kasutamine Omanditulu Intressid D. 4 D. 41 D. 42 Ressursid 163 B. 4 Ettevõtjatulu 59 Ettevõtete jaotatud tulu 84 D. 1 Hüvitised töötajatele D. 421 Dividendid 60 D. 11 Palk D. 422 D. 43 D. 45 Kvaasikorporatiivsete ettevõtete tuludest väljavõetud summad 24 D. 12 Tööandjate sotsiaalmaksed Reinvesteeritud tulu otseselt välisinvesteeringult 0 D. 121 Tööandjate tegelikud sotsiaalmaksed Rent 20 D. 122 Tööandjate arvestuslikud sotsiaalmaksed D. 2 Tootmis- ja impordimaksud D. 21 Tootemaksud D. 211 Lisandväärtuse tüüpi maksud D. 212 Impordimaksud ja -lõivud, v. a VAT D. 2121 Impordilõivud D. 2122 Impordimaksud, v. a VAT ja impordilõivud D. 214 Tootemaksud, v. a VAT ja impordimaksud D. 29 Muud tootmismaksud 217 432 247 150 0 37 37 0 11 5 44 679 766 573 193 174 19 235 141 121 17 17 0 3 94 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja Kasutamine Ressursid D. 3 Subsiidiumid D. 31 Tootesubsiidiumid D. 311 Impordisubsiidiumid D. 319 Muud tootesubsiidiumid D. 39 Muud tootmissubsiidiumid D. 4 Omanditulu D. 41 Intressid D. 42 Ettevõtete jaotatud tulu D. 421 Dividendid D. 422 Kvaasikorporatiivsete ettevõtete tuludest väljavõetud summad D. 43 Reinvesteeritud tulu otseselt välisinvesteeringult D. 44 Kindlustuspoliiside omanike omanditulu D. 45 Rent 363 –44 –8 0 –8 –36 160 50 66 9 57 3 20 21 B. 5* Rahvatulu 1 633 II. 2: Tu l u d e t e i s e s e j a o t a m i s e k o n t o Kasutamine Ressursid Jooksvad tulumaksud, omandimaksud jne 212 B. 5* Rahvatulu 1 633 D. 5 D. 51 D. 59 Tulumaksud 203 Muud jooksvad maksud 9 D. 5 Jooksvad tulumaksud, omandimaksud jne D. 61 Sotsiaalmaksed 322 D. 59 Muud jooksvad maksud D. 611 Tegelikud sotsiaalmaksed 303 D. 61 Sotsiaalmaksed D. 6111 Tööandjate tegelikud sotsiaalmaksed 174 D. 611 Tegelikud sotsiaalmaksed D. 51 Tulumaksud D. 61111 Kohustuslikud tööandjate tegelikud sotsiaalmaksed 160 D. 6111 Tööandjate tegelikud sotsiaalmaksed D. 61112 Vabatahtlikud tööandjate tegelikud sotsiaalmaksed 14 D. 61111 Kohustuslikud tööandjate tegelikud sotsiaalmaksed D. 6112 Töötajate sotsiaalmaksed 97 D. 61112 Vabatahtlikud tööandjate tegelikud sotsiaalmaksed D. 61121 Kohustuslikud töötajate sotsiaalmaksed 85 D. 6112 Töötajate sotsiaalmaksed D. 61122 Vabatahtlikud töötajate sotsiaalmaksed 12 D. 61121 Kohustuslikud töötajate sotsiaalmaksed D. 6113 Mittepalgaliste töötajate ja mittetöötavate isikute sotsiaalmaksed D. 61131 Kohustuslikud mittepalgaliste töötajate ja mittetöötavate isikute sotsiaalmaksed D. 61132 Vabatahtlikud mittepalgaliste töötajate ja mittetöötavate isikute sotsiaalmaksed D. 612 Arvestuslikud sotsiaalmaksed D. 61122 Vabatahtlikud töötajate sotsiaalmaksed D. 6113 Mittepalgaliste töötajate ja mittetöötavate isikute sotsiaalmaksed D. 61131 Kohustuslikud mittepalgaliste töötajate ja mittetöötavate isikute sotsiaalmaksed 32 22 10 19 D. 61132 Vabatahtlikud mittepalgaliste töötajate ja mittetöötavate isikute sotsiaalmaksed 213 204 9 322 303 174 160 14 97 85 12 32 22 10 364 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd Kasutamine Ressursid D. 612 Arvestuslikud sotsiaalmaksed D. 62 Sotsiaaltoetused, v. a mitterahalised sotsiaalsiirded 332 D. 621 Rahalised riiklikud sotsiaalkindlustustoetused 232 D. 62 Sotsiaaltoetused, v. a mitterahalised sotsiaalsiirded D. 622 Sotsiaaltoetused erafondidest 29 D. 621 Rahalised riiklikud sotsiaalkindlustustoetused D. 623 Kapitaliseerimata sotsiaaltoetused 19 D. 622 Sotsiaaltoetused erafondidest D. 624 Rahalised sotsiaalabi toetused 52 D. 623 Kapitaliseerimata sotsiaaltoetused D. 7 D. 71 D. 72 D. 73 D. 74 D. 75 D. 624 Rahalised sotsiaalabi toetused Muud jooksvad siirded 269 Kahjukindlustuse netopreemiad 43 D. 7 Muud jooksvad siirded Kahjukindlustuse nõuded 45 D. 71 Kahjukindlustuse netopreemiad Valitsemissektori sisesed jooksvad siirded 96 D. 72 Kahjukindlustuse nõuded Rahvusvaheline koostöö 31 D. 73 Valitsemissektori sisesed jooksvad siirded Mitmesugused jooksvad siirded 54 D. 74 Rahvusvaheline koostöö D. 75 Mitmesugused jooksvad siirded B. 6 Kasutatav tulu 1 604 19 332 232 29 19 52 239 45 42 96 1 55 II. 3: M i t t e r a h a l i s e t u l u ü m b e r j a o t a m i s e k o n t o Kasutamine Ressursid D. 63 Mitterahalised sotsiaalsiirded 219 B. 6 Kasutatav tulu 1 604 D. 631 Mitterahalised sotsiaaltoetused 162 D. 6311 Riiklikud sotsiaalkindlustustoetused, hüvitused 78 D. 63 Mitterahalised sotsiaalsiirded D. 6312 Muud mitterahalised riiklikud sotsiaalkindlustustoe- tused 65 D. 631 Mitterahalised sotsiaaltoetused D. 6313 Mitterahalised sotsiaalabi toetused 19 D. 6311 Riiklikud sotsiaalkindlustustoetused, hüvitused D. 632 Individuaalsete turuväliste kaupade ja teenuste siirded D. 6312 Muud mitterahalised riiklikud 57 sotsiaalkindlustustoetused D. 6313 Mitterahalised sotsiaalabi toetused D. 632 Individuaalsete turuväliste kaupade ja teenuste siirded 219 162 78 65 19 57 B. 7 Korrigeeritud kasutatav tulu 1 604 II. 4: Tulude kasutamise konto II. 4. 1: K a s u t a t a v a t u l u k a s u t a m i s e k o n t o Kasutamine Ressursid Lõpptarbimiskulutused 1 371 B. 6 Kasutatav tulu 1 604 Individuaalsed tarbimiskulutused Kollektiivsed tarbimiskulutused 1 215 156 D. 8 Kodumajapidamiste pensionifondide netoväärtuse muutuse korrigeerimine 11 P. 3 P. 31 P. 32 D. 8 B. 8 Sääst Kodumajapidamiste pensionifondide eraldiste netoväärtuse muutuse korrigeerimine 11 233 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja II. 4. 2: K o r r i g e e r i t u d k a s u t a t a v a t u l u k a s u t a m i s e k o n t o Kasutamine P. 4 P. 41 P. 42 D. 8 Tegelik lõpptarbimine Tegelik eratarbimine Tegelik kollektiivne tarbimine Kodumajapidamiste pensionifondide eraldiste netoväärtuse muutuse korrigeerimine B. 8 Sääst Ressursid 1371 B. 7 Korrigeeritud kasutatav tulu Kodumajapidamiste pensionifondide netoväärtuse muutuse korrigeerimine 1 215 156 D. 8 11 233 III: Akumulatsioonikontod III. 1: Kapitalikonto III. 1. 1: S ä ä s t m i s e s t j a k a p i t a l i s i i r e t e s t t i n g i t u d n e t o v ä ä r t u s e m u u t u s t e k o n t o Vara muutused Muutused kohustustes ja netoväärtuses B. 10. 1 Säästmisest ja kapitalisiiretest tingitud muutused netoväärtuses B. 8n Netosääst 230 D. 9 Kapitalisiirded, saadavad D. 91 Kapitalimaksud D. 92 Investeerimistoetused D. 99 Muud kapitalisiirded D. 9 Kapitalisiirded, makstavad D. 91 Kapitalimaksud D. 92 Investeerimistoetused D. 99 Muud kapitalisiirded III. 1. 2: M i t t e f i n a n t s v a r a s o e t u s t e k o n t o Vara muutused P. 51 Kapitali kogumahutus põhivarasse Muutused kohustustes ja netoväärtuses 376 B. 10. 1 Säästmisest ja kapitalisiiretest tingitud muutused netoväärtuses P. 511 P. 5111 P. 5112 P. 5113 P. 512 P. 5121 P. 5122 P. 5123 Materiaalse põhivara soetamine miinus realiseerimine Uue materiaalse põhivara soetamine Kasutatud materiaalse põhivara soetamine Kasutatud materiaalse põhivara realiseerimine Immateriaalse põhivara soetamine miinus realiseerimine Uue immateriaalse põhivara soetamine Kasutatud immateriaalse põhivara soetamine Kasutatud immateriaalse põhivara realiseerimine 303 305 11 –13 51 53 6 –8 365 1 604 11 233 62 2 23 37 –65 –2 –27 –36 230 366 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd Vara muutused Muutused kohustustes ja netoväärtuses P. 513 Mittetoodetud mittefinantsvara väärtusele lisandumine P. 5131 Mittetoodetud mittefinantsvara olulised parandused P. 5132 Mittetoodetud mittefinantsvara omandiõiguse üleminemise kulu 22 5 17 K. 1 Põhivara kulum – 222 P. 52 Varude muutus P. 53 Väärisesemete soetamine miinus realiseerimine K. 2 K. 21 K. 22 Mittetoodetud mittefinantsvara soetamine miinus realiseerimine Maa ja muu materiaalse mittetoodetud vara soetamine miinus realiseerimine Immateriaalse mittetoodetud vara soetamine miinus realiseerimine B. 9 Neto laenuandmine (+) / -võtmine (–) 28 10 0 0 0 38 III. 2: Finantskonto Vara muutused Muutused kohustustes ja netoväärtuses F Finantsvara netosoetamine 641 F Neto kohustuste võtmine F. 1 Rahaline kuld ja arveldusühikud (SDRid) – 1 F. 2 F. 21 F. 22 F. 29 Sularaha ja hoiused Sularaha Arveldushoiused Muud hoiused 119 F. 2 Sularaha ja hoiused 34 F. 21 Sularaha 62 F. 22 Arveldushoiused 23 F. 29 Muud hoiused F. 3 Väärtpaberid peale aktsiate 138 F. 3 Väärtpaberid peale aktsiate F. 4 F. 41 F. 42 Laenud Lühiajalised Pikaajalised 244 F. 4 Laenud 83 F. 41 Lühiajalised 161 F. 42 Pikaajalised F. 5 Aktsiad ja muud osakud 44 F. 5 Aktsiad ja muud osakud F. 6 Kindlustustehnilised eraldised 36 F. 6 Kindlustustehnilised eraldised 603 132 35 65 32 123 217 76 141 43 36 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 367 Vara muutused Muutused kohustustes ja netoväärtuses F. 61 F. 611 F. 612 F. 62 F. 7 F. 71 F. 79 Kodumajapidamiste elukindlustuseraldiste ja pensionifondide eraldiste netoväärtus Kodumajapidamiste elukindlustuseraldiste netoväärtus Kodumajapidamiste pensionifondide eraldiste netoväärtus Kindlustuspreemiate ettemaksed ja rahuldamata nõuete eraldised F. 61 F. 611 F. 612 F. 62 33 22 11 3 Kodumajapidamiste elukindlustuseraldiste ja pensionifondide eraldiste netoväärtus Kodumajapidamiste elukindlustuseraldiste netoväärtus Kodumajapidamiste pensionifondide eraldiste netoväärtus Kindlustuspreemiate ettemaksed ja rahuldamata nõuete eraldised Muud saadaolevad arved 61 F. 7 Muud makstavad arved Kaubanduskrediidid ja -ettemaksed 18 F. 71 Kaubanduskrediidid ja -ettemaksed Muud saadaolevad arved, v. a kaubanduskrediidid ja -ettemaksed F. 79 43 Muud makstavad arved, v. a kaubanduskrediidid ja -ettemaksed B. 9 Neto laenuandmine (+) / -võtmine (–) III. 3: Vara muude muutuste kontod III. 3. 1: V a r a m u u d e m a h u m u u t u s t e k o n t o Vara muutused AN Mittefinantsvara AN. 1 Toodetud vara Muutused kohustustes ja netoväärtuses 10 AF Kohustused – 7 K. 7 Katastroofikahjud K. 4 K. 7 K. 8 K. 9 Toodetud vara majanduslik tekkimine 3 K. 8 Hüvituseta võõrandamine Katastroofikahjud – 9 K. 10 Mujal klassifitseerimata muu finantsvara ja netokohustuste mahumuutused Hüvituseta võõrandamine 0 K. 12 Muutused klassifitseerimises ja struktuuris Mujal klassifitseerimata mittefinantsvara muud mahumuutused K. 12. 1 1 Muutused sektorilises klassifitseerimises ja struktuuris K. 12 Muutused klassifitseerimises ja struktuuris – 2 K. 12. 2 Muutused vara ja kohustuste klassifitseerimises K. 12. 1 Muutused sektorilises klassifitseerimises ja struk- tuuris K. 12. 2 Muutused vara ja kohustuste klassifitseerimises 0 – 2 K. 12. 22 Muutused vara ja kohustuste klassifitseerimises, v. a kulla monetiseerimine / demonetiseerimine K. 12. 21 Kulla monetiseerimine / demonetiseerimine – 2 millest: K. 12. 22 Muutused vara ja kohustuste klassifitseerimises, v. a kulla monetiseerimine / demonetiseerimine millest: AN. 11 Põhivara AN. 12 Varud AF. 2 AF. 3 Sularaha ja hoiused Väärtpaberid peale aktsiate AF. 4 Laenud AF. 5 Aktsiad ja muud osakud 0 – 4 – 1 AF. 6 Kindlustustehnilised eraldised AN. 13 Väärisesemed – 2 AF. 7 Muud makstavad arved AN. 2 Mittetoodetud vara 17 33 22 11 3 52 18 34 38 – 2 0 0 – 2 0 0 0 0 0 0 – 4 0 2 0 368 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd Vara muutused Muutused kohustustes ja netoväärtuses K. 3 K. 5 K. 6 K. 61 K. 62 K. 7 K. 8 K. 9 Mittetoodetud vara majanduslik tekkimine Mittekultiveeritavate bioloogiliste ressursside looduslik juurdekasv Mittetoodetud vara majanduslik vähenemine Loodusvarade kahanemine Mittetoodetud vara muu majanduslik vähenemine Katastroofikahjud Hüvituseta võõrandamine Mujal klassifitseerimata mittefinantsvara muud mahumuutused K. 12 Muutused klassifitseerimises ja struktuuris K. 12. 1 Muutused sektorilises klassifitseerimises ja struktuuris K. 12. 2 Muutused vara ja kohustuste klassifitseerimises K. 12. 22 Muutused vara ja kohustuste klassifitseerimises, v. a kulla monetiseerimine / demonetiseerimine millest: AN. 21 Materiaalne mittetoodetud vara AN. 22 Immateriaalne mittetoodetud vara AF K. 7 K. 8 K. 10 Finantsvara Katastroofikahjud Hüvituseta võõrandamine Mujal klassifitseerimata finantsvara ja kohustuste muud mahumuutused K. 12 Muutused klassifitseerimises ja struktuuris K. 12. 1 Muutused sektorilises klassifitseerimises ja struktuuris K. 12. 2 Muutused vara ja kohustuste klassifitseerimises K. 12. 21 Kulla monetiseerimine / demonetiseerimine K. 12. 22 Muutused vara ja kohustuste klassifitseerimises, v. a kulla monetiseerimine / demonetiseerimine millest: AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Rahaline kuld ja arveldusühikud (SDRid) Sularaha ja hoiused Väärtpaberid peale aktsiate Laenud Aktsiad ja muud osakud Kindlustustehnilised eraldised Muud saadaolevad arved 24 4 –9 –8 –1 –2 0 0 0 0 0 0 17 0 5 0 0 3 2 0 2 2 0 7 0 0 –4 0 2 0 B. 10. 2 Muudest vara mahumuutustest tingitud muutused netoväärtuses 17 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 369 III. 3. 2: Ü m b e r h i n d l u s k o n t o Vara muutused Muutused kohustustes ja netoväärtuses K. 11 Nominaalne kapitalikasum (+) / -kahjum (–): K. 11 Nominaalne kapitalikasum (–) / -kahjum (+): AN Mittefinantsvara AN. 1 Toodetud vara AN. 11 Põhivara AN. 12 Varud 280 AF Kohustused 126 AF. 2 Sularaha ja hoiused 111 AF. 3 Väärtpaberid peale aktsiate 7 AF. 4 Laenud AN. 13 Väärisesemed 8 AF. 5 Aktsiad ja muud osakud AN. 2 Mittetoodetud vara 154 AF. 6 Kindlustustehnilised eraldised AN. 21 Materiaalne mittetoodetud vara 152 AF. 7 Muud makstavad arved 76 0 42 0 34 0 0 AN. 22 Immateriaalne mittetoodetud vara AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Finantsvara Rahaline kuld ja arveldusühikud (SDRid) Sularaha ja hoiused Väärtpaberid peale aktsiate Laenud Aktsiad ja muud osakud Kindlustustehnilised eraldised Muud saadaolevad arved 2 84 12 0 40 0 31 0 0 B. 10. 3 Nominaalsest kapitalikasumist / -kahjumist tingitud muutused netoväärtuses 288 III. 3. 2. 1: N e u t r a a l s e k a p i t a l i k a s u m i / - k a h j u m i k o n t o Vara muutused Muutused kohustustes ja netoväärtuses K. 11. 1 Neutraalne kapitalikasum (+) / -kahjum (–): K. 11. 1 Neutraalne kapitalikasum (–) / -kahjum (+): AN Mittefinantsvara AN. 1 Toodetud vara AN. 11 Põhivara AN. 12 Varud 198 AF Kohustused 121 AF. 2 Sularaha ja hoiused 111 AF. 3 Väärtpaberid peale aktsiate 5 AF. 4 Laenud AN. 13 Väärisesemed 5 AF. 5 Aktsiad ja muud osakud AN. 2 Mittetoodetud vara 78 AF. 6 Kindlustustehnilised eraldised AN. 21 Materiaalne mittetoodetud vara 76 AF. 7 Muud makstavad arved AN. 22 Immateriaalne mittetoodetud vara AF Finantsvara 1 136 126 29 26 29 28 7 6 370 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd Vara muutused Muutused kohustustes ja netoväärtuses AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Rahaline kuld ja arveldusühikud (SDRid) Sularaha ja hoiused Väärtpaberid peale aktsiate Laenud Aktsiad ja muud osakud Kindlustustehnilised eraldised Muud saadaolevad arved 15 30 25 28 26 7 5 B. 10. 31 Neutraalsest kapitalikasumist / -kahjumist tingitud muutused netoväärtuses 208 III. 3. 2. 2: R e a a l s e k a p i t a l i k a s u m i / - k a h j u m i k o n t o Vara muutused Muutused kohustustes ja netoväärtuses K. 11. 2 Reaalne kapitalikasum (+) / -kahjum (–): K. 11. 2 Reaalne kapitalikasum (–) / -kahjum (+): AN Mittefinantsvara 81 AF Kohustused AN. 1 Toodetud vara 5 AF. 2 Sularaha ja hoiused AN. 11 Põhivara AN. 12 Varud 0 AF. 3 Väärtpaberid peale aktsiate 3 AF. 4 Laenud AN. 13 Väärisesemed 2 AF. 5 Aktsiad ja muud osakud AN. 2 Mittetoodetud vara 77 AF. 6 Kindlustustehnilised eraldised AN. 21 Materiaalne mittetoodetud vara 76 AF. 7 Muud makstavad arved – 50 – 29 16 – 29 6 – 7 – 6 AN. 22 Immateriaalne mittetoodetud vara AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Finantsvara Rahaline kuld ja arveldusühikud (SDRid) Sularaha ja hoiused Väärtpaberid peale aktsiate Laenud Aktsiad ja muud osakud Kindlustustehnilised eraldised Muud saadaolevad arved 1 – 52 – 3 – 30 15 – 28 5 – 7 – 5 B. 10. 32 Reaalsest kapitalikasumist / -kahjumist tingitud muutused netoväärtuses 80 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja IV: Bilansid IV. 1: Algbilanss Vara AN Mittefinantsvara 9 922 AF Kohustused Kohustused ja netoväärtus AN. 1 Toodetud vara 6 047 AF. 2 Sularaha ja hoiused AN. 11 Põhivara AN. 12 Varud 5 544 AF. 3 Väärtpaberid peale aktsiate 231 AF. 4 Laenud AN. 13 Väärisesemed 272 AF. 5 Aktsiad ja muud osakud AN. 2 Mittetoodetud vara 3 875 AF. 6 Kindlustustehnilised eraldised AN. 21 Materiaalne mittetoodetud vara 3 809 AF. 7 Muud makstavad arved 371 6 298 1 471 1 311 1 437 1 406 371 302 AN. 22 Immateriaalne mittetoodetud vara AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Finantsvara Rahaline kuld ja arveldusühikud (SDRid) Sularaha ja hoiused Väärtpaberid peale aktsiate Laenud Aktsiad ja muud osakud Kindlustustehnilised eraldised Muud saadaolevad arved 66 6 792 770 1 482 1 263 1 384 1 296 370 227 B. 10. 32 Netoväärtus 10 416 IV. 2: Bilansimuutused Vara Kohustused ja netoväärtus Vara muutused kokku Kohustuste muutused kokku AN Mittefinantsvara AN. 1 Toodetud vara AN. 11 Põhivara AN. 12 Varud 482 AF Kohustused 289 AF. 2 Sularaha ja hoiused 239 AF. 3 Väärtpaberid peale aktsiate 34 AF. 4 Laenud AN. 13 Väärisesemed 16 AF. 5 Aktsiad ja muud osakud AN. 2 Mittetoodetud vara 193 AF. 6 Kindlustustehnilised eraldised AN. 21 Materiaalne mittetoodetud vara 191 AF. 7 Muud makstavad arved AN. 22 Immateriaalne mittetoodetud vara AF AF. 1 AF. 2 Finantsvara Rahaline kuld ja arveldusühikud (SDRid) Sularaha ja hoiused 2 730 18 119 677 132 165 213 77 38 52 372 Vara AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd Kohustused ja netoväärtus Väärtpaberid peale aktsiate Laenud Aktsiad ja muud osakud Kindlustustehnilised eraldised Muud saadaolevad arved 178 240 75 38 61 535 230 17 288 208 80 6 975 1 603 1 476 1 650 1 483 409 354 B. 10 Muutused netoväärtuses, kokku tulenevalt järgmistest voogudest: B. 10. 1 Säästmine ja kapitalisiirded B. 10. 2 Vara muud mahumuutused B. 10. 3 Nominaalne kapitalikasum / -kahjum B. 10. 31 Neutraalne kapitalikasum / -kahjum B. 10. 32 Reaalne kapitalikasum / -kahjum IV. 3: Lõppbilanss Vara AN Mittefinantsvara 10 404 AF Kohustused Kohustused ja netoväärtus AN. 1 Toodetud vara 6 336 AF. 2 Sularaha ja hoiused AN. 11 Põhivara AN. 12 Varud 5 783 AF. 3 Väärtpaberid peale aktsiate 265 AF. 4 Laenud AN. 13 Väärisesemed 288 AF. 5 Aktsiad ja muud osakud AN. 2 Mittetoodetud vara 4 068 AF. 6 Kindlustustehnilised eraldised AN. 21 Materiaalne mittetoodetud vara 4 000 AF. 7 Muud makstavad arved AN. 22 Immateriaalne mittetoodetud vara 68 AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Finantsvara Rahaline kuld ja arveldusühikud (SDRid) Sularaha ja hoiused Väärtpaberid peale aktsiate Laenud Aktsiad ja muud osakud Kindlustustehnilised eraldised Muud saadaolevad arved 7 522 788 1 601 1 441 1 624 1 371 408 288 B. 90 Netoväärtus 10 951 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 373 Tabel A. IV. 3. — Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtete sektori täielik kontode kogum I: Tootmiskonto Kasutamine P. 2 Vahetarbimine B. 1g K. 1 B. 1n Kogulisandväärtus Põhivara kulum Netolisandväärtus Ressursid 881 P. 1 Toodang P. 11 P. 12 Turutoodang Toodang enda lõpptarbeks 1 753 1 722 31 872 137 735 II: Tulude jaotamise ja kasutamise kontod II. 1: Tulude esmase jaotamise konto II. 1. 1: Tu l u d e m o o d u s t a m i s e k o n t o Kasutamine Ressursid 545 B. 1n Netolisandväärtus 735 421 124 112 12 86 – 35 139 Ressursid 145 B. 2 Tegevuse ülejääk 66 48 D. 4 Omanditulu 24 D. 41 Intressid D. 1 D. 11 D. 12 D. 121 D. 122 D. 29 D. 39 Hüvitised töötajatele Palk Tööandjate sotsiaalmaksed Tööandjate tegelikud sotsiaalmaksed Tööandjate arvestuslikud sotsiaalmaksed Muud tootmismaksud Muud tootmissubsiidiumid B. 2 Tegevuse ülejääk II. 1. 2: E s m a s t e t u l u d e j a o t a m i s e k o n t o Kasutamine Omanditulu Intressid Ettevõtete jaotatud tulu Dividendid D. 4 D. 41 D. 42 D. 421 D. 422 D. 43 D. 45 Rent B. 5 Esmaste tulude bilanss Kvaasikorporatiivsete ettevõtete tuludest väljavõetud summad 24 D. 42 Ettevõtete jaotatud tulu Reinvesteeritud tulu otseselt välisinvesteeringult 0 D. 421 Dividendid 31 D. 422 Kvaasikorporatiivsete ettevõtete tuludest väljavõetud summad D. 43 D. 44 D. 45 72 Reinvesteeritud tulu otseselt välisinvesteeringult Kindlustuspoliiside omanike omanditulu Rent 139 78 25 3 3 0 4 5 41 374 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd II. 1. 2. 1: Ettevõtjatulu konto Kasutamine D. 4 D. 41 D. 45 Omanditulu Intressid Rent Ressursid 97 B. 2 Tegevuse ülejääk 66 31 D. 4 Omanditulu D. 41 Intressid D. 42 Ettevõtete jaotatud tulu D. 421 Dividendid D. 422 Kvaasikorporatiivsete ettevõtete tuludest väljavõetud summad D. 43 Reinvesteeritud tulu otseselt välisinvesteeringult D. 44 Kindlustuspoliiside omanike omanditulu D. 45 Rent B. 4 Ettevõtjatulu 120 II. 1. 2. 2: Muude esmaste tulude jaotamise konto Kasutamine D. 4 Omanditulu D. 42 Ettevõtete jaotatud tulu D. 421 Dividendid D. 422 Kvaasikorporatiivsete ettevõtete tuludest väljavõetud summad D. 43 Reinvesteeritud tulu otseselt välisinvesteeringult B. 5 Esmaste tulude bilanss Ressursid 48 B. 4 Ettevõtjatulu 48 24 24 0 72 II. 2: Tulude teisese jaotamise konto Kasutamine Ressursid D. 5 D. 51 D. 59 Jooksvad tulumaksud, omandimaksud jne 24 B. 5 Esmaste tulude bilanss Tulumaksud 20 Muud jooksvad maksud 4 D. 61 Sotsiaalmaksed D. 611 Tegelikud sotsiaalmaksed D. 62 Sotsiaaltoetused, v. a mitterahalised sotsiaalsiirded 13 D. 6111 Tööandjate tegelikud sotsiaalmaksed D. 622 Sotsiaaltoetused erafondidest 1 D. 61111 Kohustuslikud tööandjate tegelikud sotsiaalmaksed D. 623 Kapitaliseerimata sotsiaaltoetused 12 D. 61112 Vabatahtlikud tööandjate tegelikud sotsiaalmaksed D. 7 D. 71 D. 75 Muud jooksvad siirded 11 D. 61121 Kohustuslikud töötajate sotsiaalmaksed Kahjukindlustuse netopreemiad 8 D. 61122 Vabatahtlikud töötajate sotsiaalmaksed Mitmesugused jooksvad siirded 3 D. 612 Arvestuslikud sotsiaalmaksed D. 6112 Töötajate sotsiaalmaksed 139 78 25 3 3 0 4 5 41 120 72 14 2 1 1 1 1 1 0 12 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja Kasutamine Ressursid D. 7 D. 72 D. 75 Muud jooksvad siirded Kahjukindlustuse nõuded Mitmesugused jooksvad siirded B. 6 Kasutatav tulu II. 4: Tulude kasutamise konto II. 4. 1: K a s u t a t a v a t u l u k a s u t a m i s e k o n t o Kasutamine D. 8 Kodumajapidamiste pensionifondide eraldiste netoväärtuse muutuse korrigeerimine B. 8 Sääst 48 0 48 Ressursid B. 6 Kasutatav tulu III: Akumulatsioonikontod III. 1: Kapitalikonto III. 1. 1: S ä ä s t m i s e s t j a k a p i t a l i s i i r e t e s t t i n g i t u d n e t o v ä ä r t u s e m u u t u s t e k o n t o Vara muutused Muutused kohustustes ja netoväärtuses B. 10. 1 Säästmisest ja kapitalisiiretest tingitud muutused netoväärtuses B. 8n Netosääst 65 D. 9 D. 92 D. 99 D. 9 D. 91 D. 99 Kapitalisiirded, saadavad Investeerimistoetused Muud kapitalisiirded Kapitalisiirded, makstavad Kapitalimaksud Muud kapitalisiirded 375 10 6 4 48 48 33 23 10 – 16 0 – 16 III. 1. 2: M i t t e f i n a n t s v a r a s o e t u s t e k o n t o Vara muutused Muutused kohustustes ja netoväärtuses P. 51 Kapitali kogumahutus põhivarasse 250 B. 10. 1 Säästmisest ja kapitalisiiretest tingitud muutused netoväärtuses 65 P. 511 P. 5111 P. 5112 P. 5113 P. 512 P. 5121 P. 5122 P. 5123 Materiaalse põhivara soetamine miinus realiseerimine Uue materiaalse põhivara soetamine Kasutatud materiaalse põhivara soetamine Kasutatud materiaalse põhivara realiseerimine Immateriaalse põhivara soetamine miinus realiseerimine Uue immateriaalse põhivara soetamine Kasutatud immateriaalse põhivara soetamine Kasutatud immateriaalse põhivara realiseerimine 209 211 4 – 6 21 21 1 – 1 376 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd Vara muutused Muutused kohustustes ja netoväärtuses P. 513 Mittetoodetud mittefinantsvara väärtusele lisandumine P. 5131 Mittetoodetud mittefinantsvara olulised parandused P. 5132 Mittetoodetud mittefinantsvara omandiõiguse üleminemise kulu K. 1 Põhivara kulum P. 52 Varude muutus P. 53 Väärisesemete soetamine miinus realiseerimine K. 2 K. 21 K. 22 Mittetoodetud mittefinantsvara soetamine miinus realiseerimine Maa ja muu materiaalse mittetoodetud vara soetamine miinus realiseerimine Immateriaalse mittetoodetud vara soetamine miinus realiseerimine 20 3 17 – 137 26 2 – 7 – 6 – 1 B. 9 Neto laenuandmine (+) / -võtmine (–) – 69 III. 2: Finantskonto Vara muutused Muutused kohustustes ja netoväärtuses F Finantsvara netosoetamine 71 F Neto kohustuste võtmine F. 2 F. 21 F. 22 F. 29 Sularaha ja hoiused Sularaha Arveldushoiused Muud hoiused F. 3 Väärtpaberid peale aktsiate Laenud Lühiajalised Pikaajalised Aktsiad ja muud osakud Aktsiad ja muud osakud Kindlustustehnilised eraldised Kindlustustehnilised eraldised F. 4 F. 41 F. 42 F. 5 F. 5 F. 6 F. 6 F. 62 17 F. 2 Sularaha ja hoiused 5 F. 22 Arveldushoiused 10 F. 29 Muud hoiused 2 18 F. 3 Väärtpaberid peale aktsiate F. 4 Laenud 27 F. 41 Lühiajalised 16 F. 42 Pikaajalised 11 26 2 0 0 F. 61 Kodumajapidamiste elukindlustuseraldiste ja pensionifondide eraldiste netoväärtus 140 0 0 0 6 71 16 55 0 0 Kindlustuspreemiate ettemaksed ja rahuldamata nõuete eraldised F. 612 0 Kodumajapidamiste pensionifondide eraldiste netoväärtus 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja Vara muutused Muutused kohustustes ja netoväärtuses F. 7 F. 71 F. 79 Muud saadaolevad arved 7 F. 7 Muud makstavad arved Kaubanduskrediidid ja -ettemaksed 6 F. 71 Kaubanduskrediidid ja -ettemaksed Muud saadaolevad arved, v. a kaubanduskrediidid ja -ettemaksed F. 79 1 Muud makstavad arved, v. a kaubanduskrediidid ja - ettemaksed III. 3: Vara muude muutuste kontod III. 3. 1: V a r a m u u d e m a h u m u u t u s t e k o n t o Vara muutused AN Mittefinantsvara AN. 1 Toodetud vara B. 9 Neto laenuandmine (+) / -võtmine (–) Muutused kohustustes ja netoväärtuses 12 AF Kohustused – 2 K. 7 Katastroofikahjud K. 4 K. 7 K. 8 K. 9 Toodetud vara majanduslik tekkimine 0 K. 8 Hüvituseta võõrandamine Katastroofikahjud – 5 K. 10 Mujal klassifitseerimata finantsvara ja kohustuste muud mahumuutused Hüvituseta võõrandamine – 1 K. 12 Muutused klassifitseerimises ja struktuuris Mujal klassifitseerimata mittefinantsvara muud mahumuutused K. 12. 1 1 Muutused sektorilises klassifitseerimises ja struktuuris K. 12 Muutused klassifitseerimises ja struktuuris 3 K. 12. 2 Muutused vara ja kohustuste klassifitseerimises K. 12. 1 Muutused sektorilises klassifitseerimises ja struktuuris K. 12. 2 Muutused vara ja kohustuste klassifitseerimises K. 12. 22 Muutused vara ja kohustuste klassifitseerimises, v. a kulla monetiseerimine / demonetiseerimine 3 0 0 K. 12. 22 Muutused vara ja kohustuste klassifitseerimises, v. a kulla monetiseerimine / demonetiseerimine millest: AF. 2 Sularaha ja hoiused AF. 3 Väärtpaberid peale aktsiate millest: AN. 11 Põhivara AN. 12 Varud AF. 4 Laenud – 1 – 1 AF. 5 Aktsiad ja muud osakud AN. 13 Väärisesemed 0 AF. 6 Kindlustustehnilised eraldised AN. 2 Mittetoodetud vara 14 AF. 7 Muud makstavad arved 377 37 8 29 –69 – 3 0 0 – 4 1 1 0 0 0 0 – 3 0 0 0 K. 3 K. 5 K. 6 K. 61 K. 62 K. 7 K. 8 K. 9 Mittetoodetud vara majanduslik tekkimine Mittekultiveeritavate bioloogiliste ressursside looduslik juurdekasv Mittetoodetud vara majanduslik vähenemine Loodusvarade kahanemine Mittetoodetud vara muu majanduslik vähenemine Katastroofikahjud Hüvituseta võõrandamine Mujal klassifitseerimata mittefinantsvara muud mahumuutused 24 0 – 7 – 6 – 1 0 – 4 0 378 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd Vara muutused Muutused kohustustes ja netoväärtuses K. 12 Muutused klassifitseerimises ja struktuuris K. 12. 1 Muutused sektorilises klassifitseerimises ja struktuuris K. 12. 2 Muutused vara ja kohustuste klassifitseerimises K. 12. 22 Muutused vara ja kohustuste klassifitseerimises, v. a kulla monetiseerimine / demonetiseerimine millest: AN. 21 Materiaalne mittetoodetud vara AN. 22 Immateriaalne mittetoodetud vara AF K. 7 K. 8 K. 10 Finantsvara Katastroofikahjud Hüvituseta võõrandamine Mujal klassifitseerimata finantsvara ja kohustuste muud mahumuutused K. 12 Muutused klassifitseerimises ja struktuuris K. 12. 1 Muutused sektorilises klassifitseerimises ja struktuuris K. 12. 2 Muutused vara ja kohustuste klassifitseerimises K. 12. 22 Muutused vara ja kohustuste klassifitseerimises, v. a kulla monetiseerimine / demonetiseerimine millest: AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Sularaha ja hoiused Väärtpaberid peale aktsiate Laenud Aktsiad ja muud osakud Kindlustustehnilised eraldised Muud saadaolevad arved 1 1 0 0 14 0 2 0 0 0 2 2 0 0 0 0 0 2 0 0 B. 10. 2 Muudest vara mahumuutustest tingitud muutused netoväärtuses III. 3. 2: Ü m b e r h i n d l u s k o n t o Vara muutused Muutused kohustustes ja netoväärtuses K. 11 Nominaalne kapitalikasum (+) / -kahjum (–): K. 11 Nominaalne kapitalikasum (–) / -kahjum (+): AN Mittefinantsvara AN. 1 Toodetud vara AN. 11 Põhivara AN. 12 Varud AN. 13 Väärisesemed AN. 2 Mittetoodetud vara 144 AF Kohustused 63 AF. 2 Sularaha ja hoiused 58 AF. 3 Väärtpaberid peale aktsiate 4 AF. 4 Laenud 1 AF. 5 Aktsiad ja muud osakud 81 AF. 6 Kindlustustehnilised eraldised AN. 21 Materiaalne mittetoodetud vara 80 AF. 7 Muud makstavad arved AN. 22 Immateriaalne mittetoodetud vara 1 17 18 0 1 0 16 0 0 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 379 Vara muutused Muutused kohustustes ja netoväärtuses AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Finantsvara Sularaha ja hoiused Väärtpaberid peale aktsiate Laenud Aktsiad ja muud osakud Kindlustustehnilised eraldised Muud saadaolevad arved 8 0 3 0 5 0 0 B. 10. 3 Nominaalsest kapitalikasumist / -kahjumist tingitud muutused netoväärtuses 134 III. 3. 2. 1: Neutraalse kapitalikasumi / -kahjumi konto Vara muutused Muutused kohustustes ja netoväärtuses K. 11. 1 Neutraalne kapitalikasum (+) / -kahjum (–): K. 11. 1 Neutraalne kapitalikasum (–) / -kahjum (+): AN Mittefinantsvara AN. 1 Toodetud vara AN. 11 Põhivara AN. 12 Varud AN. 13 Väärisesemed 101 AF Kohustused 60 AF. 2 Sularaha ja hoiused 58 AF. 3 Väärtpaberid peale aktsiate 2 AF. 4 Laenud 1 AF. 5 Aktsiad ja muud osakud AN. 2 Mittetoodetud vara 41 AF. 6 Kindlustustehnilised eraldised AN. 21 Materiaalne mittetoodetud vara 40 AF. 7 Muud makstavad arved 36 1 1 18 14 0 3 AN. 22 Immateriaalne mittetoodetud vara AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Finantsvara Sularaha ja hoiused Väärtpaberid peale aktsiate Laenud Aktsiad ja muud osakud Kindlustustehnilised eraldised Muud saadaolevad arved 1 18 8 2 1 4 1 3 B. 10. 31 Neutraalsest kapitalikasumist / -kahjumist tingitud muutused netoväärtuses 82 III. 3. 2. 2: Reaalse kapitalikasumi / -kahjumi konto Vara muutused Muutused kohustustes ja netoväärtuses K. 11. 2 Reaalne kapitalikasum (+) / -kahjum (–): K. 11. 2 Reaalne kapitalikasum (–) / -kahjum (+): AN Mittefinantsvara 43 AF Kohustused –18 380 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd Vara muutused AN. 1 Toodetud vara AN. 11 Põhivara AN. 12 Varud AN. 13 Väärisesemed Muutused kohustustes ja netoväärtuses 3 AF. 2 Sularaha ja hoiused 0 AF. 3 Väärtpaberid peale aktsiate 3 AF. 4 Laenud 0 AF. 5 Aktsiad ja muud osakud AN. 2 Mittetoodetud vara 40 AF. 6 Kindlustustehnilised eraldised AN. 21 Materiaalne mittetoodetud vara 40 AF. 7 Muud makstavad arved – 1 1 – 18 3 0 – 3 AN. 22 Immateriaalne mittetoodetud vara AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Finantsvara Sularaha ja hoiused Väärtpaberid peale aktsiate Laenud Aktsiad ja muud osakud Kindlustustehnilised eraldised Muud saadaolevad arved IV: Bilansid IV. 1: Algbilanss 0 – 10 – 8 1 – 1 1 – 1 – 3 B. 10. 32 Reaalsest kapitalikasumist / -kahjumist tingitud muutused netoväärtuses 51 Vara AN Mittefinantsvara 5 041 AF Kohustused Kohustused ja netoväärtus AN. 1 Toodetud vara 3 001 AF. 2 Sularaha ja hoiused AN. 11 Põhivara AN. 12 Varud AN. 13 Väärisesemed 2 878 AF. 3 Väärtpaberid peale aktsiate 85 AF. 4 Laenud 38 AF. 5 Aktsiad ja muud osakud AN. 2 Mittetoodetud vara 2 040 AF. 6 Kindlustustehnilised eraldised AN. 21 Materiaalne mittetoodetud vara 1 989 AF. 7 Muud makstavad arved 1 817 40 44 897 687 12 137 AN. 22 Immateriaalne mittetoodetud vara AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Finantsvara Sularaha ja hoiused Väärtpaberid peale aktsiate Laenud Aktsiad ja muud osakud Kindlustustehnilised eraldised Muud saadaolevad arved 51 897 382 90 50 200 25 150 B. 90 Netoväärtus 4 121 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja IV. 2: Bilansimuutused Vara Kohustused ja netoväärtus Vara muutused kokku Kohustuste muutused kokku AN Mittefinantsvara AN. 1 Toodetud vara AN. 11 Põhivara AN. 12 Varud AN. 13 Väärisesemed AN. 2 Mittetoodetud vara 290 AF Kohustused 182 AF. 2 Sularaha ja hoiused 150 AF. 3 Väärtpaberid peale aktsiate 29 AF. 4 Laenud 3 AF. 5 Aktsiad ja muud osakud 108 AF. 6 Kindlustustehnilised eraldised AN. 21 Materiaalne mittetoodetud vara 108 AF. 7 Muud makstavad arved AN. 22 Immateriaalne mittetoodetud vara AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Finantsvara Sularaha ja hoiused Väärtpaberid peale aktsiate Laenud Aktsiad ja muud osakud Kindlustustehnilised eraldised Muud saadaolevad arved 0 81 17 21 27 9 0 7 B. 10 Muutused netoväärtuses, kokku tulenevalt järgmistest voogudest: B. 10. 1 Säästmine ja kapitalisiirded B. 10. 2 Vara muud mahumuutused B. 10. 3 Nominaalne kapitalikasum / -kahjum B. 10. 31 Neutraalne kapitalikasum / -kahjum B. 10. 32 Reaalne kapitalikasum / -kahjum IV. 3: Lõppbilanss Vara AN Mittefinantsvara 5 331 AF Kohustused Kohustused ja netoväärtus AF. 2 Sularaha ja hoiused AN. 1 Toodetud vara 3 183 AF. 3 Väärtpaberid peale aktsiate AN. 11 Põhivara AN. 12 Varud 3 028 AF. 4 Laenud 114 AF. 5 Aktsiad ja muud osakud AN. 13 Väärisesemed 41 AF. 6 Kindlustustehnilised eraldised AN. 2 Mittetoodetud vara 2 148 AF. 7 Muud makstavad arved AN. 21 Materiaalne mittetoodetud vara AN. 22 Immateriaalne mittetoodetud vara 2 097 51 381 155 0 7 68 42 0 37 216 65 17 134 82 51 1 972 40 51 965 729 12 174 382 Vara AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd Kohustused ja netoväärtus Finantsvara Sularaha ja hoiused Väärtpaberid peale aktsiate Laenud Aktsiad ja muud osakud Kindlustustehnilised eraldised Muud saadaolevad arved 978 389 111 77 209 25 157 B. 90 Netoväärtus 4 337 Tabel A. IV. 4. — Finantsinstitutsioonide sektori täielik kontode kogum I: Tootmiskonto Kasutamine P. 2 Vahetarbimine B. 1g K. 1 B. 1n Kogulisandväärtus Põhivara kulum Netolisandväärtus Ressursid 29 P. 1 Toodang P. 11 P. 12 Turutoodang Toodang enda lõpptarbeks 73 10 63 102 102 0 II: Tulude jaotamise ja kasutamise kontod II. 1: Tulude esmase jaotamise konto II. 1. 1: Tu l u d e m o o d u s t a m i s e k o n t o Kasutamine Ressursid Hüvitised töötajatele 15 B. 1n Netolisandväärtus 63 D. 1 D. 11 D. 12 Palk Tööandjate sotsiaalmaksed D. 121 Tööandjate tegelikud sotsiaalmaksed D. 122 Tööandjate arvestuslikud sotsiaalmaksed D. 29 D. 39 Muud tootmismaksud Muud tootmissubsiidiumid B. 2 Tegevuse ülejääk II. 1. 2: E s m a s t e t u l u d e j a o t a m i s e k o n t o Kasutamine Omanditulu Intressid D. 4 D. 41 D. 42 10 5 4 1 3 0 45 Ressursid 138 B. 2 Tegevuse ülejääk 77 Ettevõtete jaotatud tulu 36 D. 4 Omanditulu 45 160 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja Kasutamine D. 421 Dividendid Ressursid 36 D. 41 Intressid P. 119 FISIMiga korrigeerimised D. 422 Kvaasikorporatiivsete ettevõtete tuludest väljavõetud summad D. 42 Ettevõtete jaotatud tulu 0 D. 43 D. 44 Reinvesteeritud tulu otseselt välisinvesteeringult 0 D. 421 Dividendid Kindlustuspoliiside omanike omanditulu 25 D. 422 Kvaasikorporatiivsete ettevõtete tuludest väljavõetud summad D. 45 Rent 0 D. 43 Reinvesteeritud tulu otseselt välisinvesteeringult D. 44 Kindlustuspoliiside omanike omanditulu D. 45 Rent B. 5 Esmaste tulude bilanss 19 II. 1. 2. 1: Ettevõtjatulu konto Kasutamine Omanditulu Intressid D. 4 D. 41 D. 44 D. 45 Ressursid 102 B. 2 Tegevuse ülejääk 77 Kindlustuspoliiside omanike omanditulu 25 D. 4 Omanditulu Rent 0 D. 41 Intressid P. 119 FISIMiga korrigeerimised D. 42 Ettevõtete jaotatud tulu D. 421 Dividendid D. 422 Kvaasikorporatiivsete ettevõtete tuludest väljavõetud summad D. 43 Reinvesteeritud tulu otseselt välisinvesteeringult D. 44 Kindlustuspoliiside omanike omanditulu D. 45 Rent B. 4 Ettevõtjatulu 55 II. 1. 2. 2: Muude esmaste tulude jaotamise konto Kasutamine D. 4 Omanditulu D. 42 Ettevõtete jaotatud tulu D. 421 Dividendid D. 422 Kvaasikorporatiivsete ettevõtete tuludest väljavõetud summad D. 43 Reinvesteeritud tulu otseselt välisinvesteeringult B. 5 Esmaste tulude bilanss Ressursid 36 B. 4 Ettevõtjatulu 36 36 0 0 19 383 125 – 48 25 25 0 7 0 3 45 160 125 – 48 25 25 0 7 0 3 55 384 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd II. 2: Tulude teisese jaotamise konto Kasutamine Ressursid Jooksvad tulumaksud, omandimaksud jne 10 B. 5 Esmaste tulude bilanss Tulumaksud Muud jooksvad maksud 7 3 D. 61 Sotsiaalmaksed D. 611 Tegelikud sotsiaalmaksed Sotsiaaltoetused, v. a mitterahalised sotsiaalsiirded 29 D. 6111 Tööandjate tegelikud sotsiaalmaksed Sotsiaaltoetused erafondidest Kapitaliseerimata sotsiaaltoetused 28 D. 61111 Kohustuslikud tööandjate tegelikud sotsiaalmaksed 1 D. 61112 Vabatahtlikud tööandjate tegelikud sotsiaalmaksed D. 5 D. 51 D. 59 D. 62 D. 622 D. 623 D. 7 D. 71 D. 72 D. 75 Muud jooksvad siirded Kahjukindlustuse netopreemiad Kahjukindlustuse nõuded Mitmesugused jooksvad siirded D. 6112 Töötajate sotsiaalmaksed 46 D. 61121 Kohustuslikud töötajate sotsiaalmaksed 0 D. 61122 Vabatahtlikud töötajate sotsiaalmaksed 45 D. 612 Arvestuslikud sotsiaalmaksed D. 7 D. 71 D. 72 D. 75 Muud jooksvad siirded Kahjukindlustuse netopreemiad Kahjukindlustuse nõuded Mitmesugused jooksvad siirded Ressursid B. 6 Kasutatav tulu 1 22 11 11 B. 6 Kasutatav tulu II. 4: Tulude kasutamise konto II. 4. 1: K a s u t a t a v a t u l u k a s u t a m i s e k o n t o Kasutamine D. 8 Kodumajapidamiste pensionifondide eraldiste netoväärtuse muutuse korrigeerimine B. 8 Sääst III: Akumulatsioonikontod III. 1: Kapitalikonto III. 1. 1: S ä ä s t m i s e s t j a k a p i t a l i s i i r e t e s t t i n g i t u d n e t o v ä ä r t u s e m u u t u s t e k o n t o Vara muutused Muutused kohustustes ja netoväärtuses B. 10. 1 Säästmisest ja kapitalisiiretest tingitud muutused netoväärtuses B. 8n Netosääst 4 D. 9 D. 92 D. 99 D. 9 D. 91 D. 99 Kapitalisiirded, saadavad Investeerimistoetused Muud kapitalisiirded Kapitalisiirded, makstavad Kapitalimaksud Muud kapitalisiirded 19 39 38 18 15 3 20 15 5 1 49 45 0 4 22 11 0 0 0 –7 0 –7 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja III. 1. 2: M i t t e f i n a n t s v a r a s o e t u s t e k o n t o Vara muutused Muutused kohustustes ja netoväärtuses P. 51 Kapitali kogumahutus põhivarasse 9 B. 10. 1 Säästmisest ja kapitalisiiretest tingitud muutused netoväärtuses P. 511 Materiaalse põhivara soetamine miinus realiseerimine P. 5111 Uue materiaalse põhivara soetamine P. 5112 Kasutatud materiaalse põhivara soetamine P. 5113 Kasutatud materiaalse põhivara realiseerimine P. 512 Immateriaalse põhivara soetamine miinus realiseerimine P. 5121 Uue immateriaalse põhivara soetamine P. 5122 Kasutatud immateriaalse põhivara soetamine P. 5123 Kasutatud immateriaalse põhivara realiseerimine P. 513 Mittetoodetud mittefinantsvara väärtusele lisandumine P. 5131 Mittetoodetud mittefinantsvara olulised parandused P. 5132 Mittetoodetud mittefinantsvara omandiõiguse üleminemise kulu 8 7 1 0 1 1 0 0 0 0 0 K. 1 Põhivara kulum –10 P. 52 Varude muutus P. 53 Väärisesemete soetamine miinus realiseerimine K. 2 K. 21 K. 22 Mittetoodetud mittefinantsvara soetamine miinus realiseerimine Maa ja muu materiaalse mittetoodetud vara soetamine miinus realiseerimine Immateriaalse mittetoodetud vara soetamine miinus realiseerimine B. 9 Neto laenuandmine (+) / -võtmine (–) 0 0 0 0 0 5 III. 2: Finantskonto Vara muutused Muutused kohustustes ja netoväärtuses F Finantsvara netosoetamine 237 F Neto kohustuste võtmine F. 1 Rahaline kuld ja arveldusühikud (SDRid) – 1 F. 2 F. 21 F. 22 Sularaha ja hoiused Sularaha Arveldushoiused 15 F. 2 Sularaha ja hoiused 15 F. 21 Sularaha 0 F. 22 Arveldushoiused 385 4 232 130 35 63 386 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd Vara muutused F. 29 Muud hoiused Muutused kohustustes ja netoväärtuses 0 F. 29 Muud hoiused F. 3 Väärtpaberid peale aktsiate 53 F. 3 Väärtpaberid peale aktsiate F. 4 F. 41 F. 42 Laenud Lühiajalised Pikaajalised 167 F. 4 Laenud 63 F. 41 Lühiajalised 104 F. 42 Pikaajalised F. 5 Aktsiad ja muud osakud 3 F. 5 Aktsiad ja muud osakud F. 6 F. 62 Kindlustustehnilised eraldised 0 F. 6 Kindlustustehnilised eraldised Kindlustuspreemiate ettemaksed ja rahuldamata nõuete eraldised F. 61 0 Kodumajapidamiste elukindlustuseraldiste ja pensionifondide eraldiste netoväärtus F. 7 Muud saadaolevad arved F. 71 Kaubanduskrediidid ja -ettemaksed F. 611 Kodumajapidamiste elukindlustuseraldiste netoväärtus 0 F. 612 Kodumajapidamiste pensionifondide eraldiste netoväärtus 0 F. 62 Kindlustuspreemiate ettemaksed ja rahuldamata nõuete eraldised F. 79 Muud saadaolevad arved, v. a kaubanduskrediidid ja -ettemaksed 0 F. 7 F. 71 F. 79 Muud makstavad arved Kaubanduskrediidid ja -ettemaksed Muud makstavad arved, v. a kaubanduskrediidid ja -ettemaksed B. 9 Neto laenuandmine (+) / -võtmine (–) III. 3: Vara muude muutuste kontod III. 3. 1: V a r a m u u d e m a h u m u u t u s t e k o n t o Vara muutused AN Mittefinantsvara AN. 1 Toodetud vara Muutused kohustustes ja netoväärtuses –2 AF Kohustused –2 K. 7 Katastroofikahjud K. 4 K. 7 K. 8 K. 9 Toodetud vara majanduslik tekkimine 0 K. 8 Hüvituseta võõrandamine Katastroofikahjud 0 K. 10 Mujal klassifitseerimata finantsvara ja kohustuste muud mahumuutused Hüvituseta võõrandamine 0 K. 12 Muutused klassifitseerimises ja struktuuris Mujal klassifitseerimata mittefinantsvara muud mahumuutused K. 12. 1 0 Muutused sektorilises klassifitseerimises ja struktuuris K. 12 Muutused klassifitseerimises ja struktuuris –2 K. 12. 2 Muutused vara ja kohustuste klassifitseerimises K. 12. 1 Muutused sektorilises klassifitseerimises ja struktuuris K. 12. 22 Muutused vara ja kohustuste klassifitseerimises, v. a 0 kulla monetiseerimine / demonetiseerimine 32 53 0 0 0 13 36 33 22 11 3 0 0 0 5 2 0 0 2 0 0 0 0 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 387 Vara muutused Muutused kohustustes ja netoväärtuses K. 12. 2 Muutused vara ja kohustuste klassifitseerimises – 2 K. 12. 21 Kulla monetiseerimine / demonetiseerimine – 2 millest: AF. 2 AF. 3 Sularaha ja hoiused Väärtpaberid peale aktsiate AF. 4 Laenud AF. 5 Aktsiad ja muud osakud 0 0 0 AF. 6 Kindlustustehnilised eraldised – 2 AF. 7 Muud makstavad arved 0 0 0 0 2 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 K. 12. 22 Muutused vara ja kohustuste klassifitseerimises, v. a kulla monetiseerimine / demonetiseerimine millest: AN. 11 Põhivara AN. 12 Varud AN. 13 Väärisesemed AN. 2 Mittetoodetud vara K. 3 K. 5 K. 6 K. 61 K. 62 K. 7 K. 8 K. 9 Mittetoodetud vara majanduslik tekkimine Mittekultiveeritavate bioloogiliste ressursside looduslik juurdekasv Mittetoodetud vara majanduslik vähenemine Loodusvarade kahanemine Mittetoodetud vara muu majanduslik vähenemine Katastroofikahjud Hüvituseta võõrandamine Mujal klassifitseerimata mittefinantsvara muud mahumuutused K. 12 Muutused klassifitseerimises ja struktuuris K. 12. 1 Muutused sektorilises klassifitseerimises ja struktuuris K. 12. 2 Muutused vara ja kohustuste klassifitseerimises K. 12. 22 Muutused vara ja kohustuste klassifitseerimises, v. a kulla monetiseerimine / demonetiseerimine millest: AN. 21 Materiaalne mittetoodetud vara AN. 22 Immateriaalne mittetoodetud vara Finantsvara Katastroofikahjud AF K. 7 K. 8 K. 10 Hüvituseta võõrandamine – 3 Mujal klassifitseerimata finantsvara ja kohustuste muud mahumuutused K. 12 Muutused klassifitseerimises ja struktuuris K. 12. 1 Muutused sektorilises klassifitseerimises ja struktuuris K. 12. 2 Muutused vara ja kohustuste klassifitseerimises K. 12. 21 Kulla monetiseerimine / demonetiseerimine K. 12. 22 Muutused vara ja kohustuste klassifitseerimises, v. a kulla monetiseerimine / demonetiseerimine millest: AF. 1 Rahaline kuld ja arveldusühikud (SDRid) AF. 2 Sularaha ja hoiused 1 2 0 2 2 0 7 0 388 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd Vara muutused Muutused kohustustes ja netoväärtuses AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Väärtpaberid peale aktsiate Laenud Aktsiad ja muud osakud Kindlustustehnilised eraldised Muud saadaolevad arved – 3 – 4 0 0 0 B. 10. 2 Muudest vara mahumuutustest tingitud muutused netoväärtuses III. 3. 2: Ü m b e r h i n d l u s k o n t o Vara muutused Muutused kohustustes ja netoväärtuses K. 11 Nominaalne kapitalikasum (+) / -kahjum (–): K. 11 Nominaalne kapitalikasum (–) / -kahjum (+): AN Mittefinantsvara AN. 1 Toodetud vara AN. 11 Põhivara AN. 12 Varud AN. 13 Väärisesemed 4 AF Kohustused 2 AF. 2 Sularaha ja hoiused 2 AF. 3 Väärtpaberid peale aktsiate 0 AF. 4 Laenud 0 AF. 5 Aktsiad ja muud osakud AN. 2 Mittetoodetud vara 2 AF. 6 Kindlustustehnilised eraldised AN. 21 Materiaalne mittetoodetud vara 1 AF. 7 Muud makstavad arved –4 51 0 34 0 17 0 0 AN. 22 Immateriaalne mittetoodetud vara AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Finantsvara Rahaline kuld ja arveldusühikud (SDRid) Sularaha ja hoiused Väärtpaberid peale aktsiate Laenud Aktsiad ja muud osakud Kindlustustehnilised eraldised Muud saadaolevad arved 0 57 11 0 30 0 16 0 0 B. 10. 3 Nominaalsest kapitalikasumist / -kahjumist tingitud muutused netoväärtuses 10 III. 3. 2. 1: Neutraalse kapitalikasumi / -kahjumi konto Vara muutused Muutused kohustustes ja netoväärtuses K. 11. 1 Neutraalne kapitalikasum (+) / -kahjum (–): K. 11. 1 Neutraalne kapitalikasum (–) / -kahjum (+): AN Mittefinantsvara AN. 1 Toodetud vara 3 AF Kohustused 2 AF. 2 Sularaha ja hoiused 68 26 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja Vara muutused AN. 11 Põhivara AN. 12 Varud Muutused kohustustes ja netoväärtuses 2 AF. 3 Väärtpaberid peale aktsiate 0 AF. 4 Laenud AN. 13 Väärisesemed 0 AF. 5 Aktsiad ja muud osakud AN. 2 Mittetoodetud vara 1 AF. 6 Kindlustustehnilised eraldised AN. 21 Materiaalne mittetoodetud vara 1 AF. 7 Muud makstavad arved 389 21 0 14 7 0 AN. 22 Immateriaalne mittetoodetud vara AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Finantsvara Rahaline kuld ja arveldusühikud (SDRid) Sularaha ja hoiused Väärtpaberid peale aktsiate Laenud Aktsiad ja muud osakud Kindlustustehnilised eraldised Muud saadaolevad arved 0 70 14 0 19 24 13 1 0 B. 10. 31 Neutraalsest kapitalikasumist / -kahjumist tingitud muutused netoväärtuses 5 III. 3. 2. 2: Reaalse kapitalikasumi / -kahjumi konto Vara muutused Muutused kohustustes ja netoväärtuses K. 11. 2 Reaalne kapitalikasum (+) / -kahjum (–): K. 11. 2 Reaalne kapitalikasum (–) / -kahjum (+): AN Mittefinantsvara AN. 1 Toodetud vara AN. 11 Põhivara AN. 12 Varud AN. 13 Väärisesemed 1 AF Kohustused 0 AF. 2 Sularaha ja hoiused 0 AF. 3 Väärtpaberid peale aktsiate 0 AF. 4 Laenud 0 AF. 5 Aktsiad ja muud osakud AN. 2 Mittetoodetud vara 1 AF. 6 Kindlustustehnilised eraldised AN. 21 Materiaalne mittetoodetud vara 1 AF. 7 Muud makstavad arved – 17 – 26 13 0 3 – 7 0 AN. 22 Immateriaalne mittetoodetud vara AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 Finantsvara Rahaline kuld ja arveldusühikud (SDRid) Sularaha ja hoiused Väärtpaberid peale aktsiate Laenud Aktsiad ja muud osakud 0 – 13 – 3 0 11 – 24 3 390 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd Vara muutused AF. 6 AF. 7 Kindlustustehnilised eraldised Muud saadaolevad arved – 1 0 Muutused kohustustes ja netoväärtuses B. 10. 32 Reaalsest kapitalikasumist / -kahjumist tingitud muutu- sed netoväärtuses 5 IV: Bilansid IV. 1: Algbilanss Vara AN Mittefinantsvara 144 AF Kohustused Kohustused ja netoväärtus AN. 1 Toodetud vara 104 AF. 2 Sularaha ja hoiused AN. 11 Põhivara AN. 12 Varud AN. 13 Väärisesemed 99 AF. 3 Väärtpaberid peale aktsiate 0 AF. 4 Laenud 5 AF. 5 Aktsiad ja muud osakud AN. 2 Mittetoodetud vara 40 AF. 6 Kindlustustehnilised eraldised AN. 21 Materiaalne mittetoodetud vara 37 AF. 7 Muud makstavad arved 3 384 1 281 1 053 0 715 335 0 AN. 22 Immateriaalne mittetoodetud vara AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Finantsvara Rahaline kuld ja arveldusühikud (SDRid) Sularaha ja hoiused Väärtpaberid peale aktsiate Laenud Aktsiad ja muud osakud Kindlustustehnilised eraldised Muud saadaolevad arved 3 3 508 690 0 950 1 187 651 30 0 B. 90 Netoväärtus 268 IV. 2: Bilansimuutused Vara Kohustused ja netoväärtus Vara muutused kokku Kohustuste muutused kokku AN Mittefinantsvara AN. 1 Toodetud vara AN. 11 Põhivara AN. 12 Varud AN. 13 Väärisesemed AN. 2 Mittetoodetud vara 1 AF Kohustused – 1 AF. 2 Sularaha ja hoiused 1 AF. 3 Väärtpaberid peale aktsiate 0 AF. 4 Laenud – 2 AF. 5 Aktsiad ja muud osakud 2 AF. 6 Kindlustustehnilised eraldised AN. 21 Materiaalne mittetoodetud vara 1 AF. 7 Muud makstavad arved 285 130 87 0 30 38 0 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 391 Vara Kohustused ja netoväärtus AN. 22 Immateriaalne mittetoodetud vara AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Finantsvara Rahaline kuld ja arveldusühikud (SDRid) Sularaha ja hoiused Väärtpaberid peale aktsiate Laenud Aktsiad ja muud osakud Kindlustustehnilised eraldised Muud saadaolevad arved 0 294 17 15 80 163 19 0 0 10 4 –4 10 5 5 3 669 1 411 1 140 0 745 373 0 B. 10 Muutused netoväärtuses, kokku tulenevalt järgmistest voogudest: B. 10. 1 Säästmine ja kapitalisiirded B. 10. 2 Vara muud mahumuutused B. 10. 3 Nominaalne kapitalikasum / -kahjum B. 10. 31 Neutraalne kapitalikasum / -kahjum B. 10. 32 Reaalne kapitalikasum / -kahjum Kohustused ja netoväärtus 145 AF Kohustused 103 AF. 2 Sularaha ja hoiused 100 AF. 3 Väärtpaberid peale aktsiate 0 AF. 4 Laenud 3 AF. 5 Aktsiad ja muud osakud 42 AF. 6 Kindlustustehnilised eraldised IV. 3: Lõppbilanss Vara AN AN. 1 Mittefinantsvara Toodetud vara AN. 11 Põhivara AN. 12 Varud AN. 13 Väärisesemed AN. 2 Mittetoodetud vara AN. 21 Materiaalne mittetoodetud vara 38 AF. 7 Muud makstavad arved AN. 22 Immateriaalne mittetoodetud vara AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Finantsvara Rahaline kuld ja arveldusühikud (SDRid) Sularaha ja hoiused Väärtpaberid peale aktsiate Laenud Aktsiad ja muud osakud Kindlustustehnilised eraldised Muud saadaolevad arved 3 3 802 707 15 1 030 1 350 670 30 0 B. 90 Netoväärtus 278 392 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd Tabel A. IV. 5. Valitsemissektori täielik kontode kogum I: Tootmiskonto Kasutamine Ressursid P. 2 Vahetarbimine 246 P. 1 Toodang P. 11 P. 12 P. 13 Turutoodang Toodang enda lõpptarbeks Muu turuväline toodang 434 74 0 360 B. 1g K. 1 B. 1n Kogulisandväärtus Põhivara kulum Netolisandväärtus 188 30 158 II: Tulude jaotamise ja kasutamise kontod II. 1: Tulude esmase jaotamise konto II. 1. 1: Tu l u d e m o o d u s t a m i s e k o n t o Kasutamine Ressursid 140 B. 1n Netolisandväärtus 158 D. 1 D. 11 D. 12 D. 121 D. 122 D. 29 D. 39 Hüvitised töötajatele Palk Tööandjate sotsiaalmaksed Tööandjate tegelikud sotsiaalmaksed Tööandjate arvestuslikud sotsiaalmaksed Muud tootmismaksud Muud tootmissubsiidiumid B. 2 Tegevuse ülejääk II. 1. 2: E s m a s t e t u l u d e j a o t a m i s e k o n t o Kasutamine Omanditulu Intressid D. 4 D. 41 D. 42 D. 422 D. 43 D. 45 87 53 48 5 2 0 16 Ressursid 46 B. 2 Tegevuse ülejääk 39 Ettevõtete jaotatud tulu 0 D. 2 Tootmis- ja impordimaksud Kvaasikorporatiivsete ettevõtete tuludest väljavõetud summad D. 21 Tootemaksud 24 Reinvesteeritud tulu otseselt välisinvesteeringult 0 D. 211 Lisandväärtuse tüüpi maksud Rent 7 D. 212 Impordimaksud ja -lõivud, v. a VAT D. 2121 Impordilõivud D. 2122 Impordimaksud, v. a VAT ja impordilõivud D. 214 Tootemaksud, v. a VAT ja impordimaksud D. 29 Muud tootmismaksud 16 235 141 121 17 17 0 3 94 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja Kasutamine Ressursid D. 3 Subsiidiumid D. 31 Tootesubsiidiumid D. 311 Impordisubsiidiumid D. 319 Muud tootesubsiidiumid D. 39 Muud tootmissubsiidiumid D. 4 Omanditulu D. 41 Intressid D. 42 Ettevõtete jaotatud tulu D. 421 Dividendid D. 422 Kvaasikorporatiivsete ettevõtete tuludest väljavõetud summad D. 43 Reinvesteeritud tulu otseselt välisinvesteeringult D. 44 Kindlustuspoliiside omanike omanditulu D. 45 Rent B. 5 Esmaste tulude bilanss 191 II. 1. 2. 1: Ettevõtjatulu konto Kasutamine D. 4 D. 41 D. 45 Omanditulu Intressid Rent B. 4 Ettevõtjatulu II. 1. 2. 2: Muude esmaste tulude jaotamise konto Kasutamine D. 4 D. 41 Omanditulu Intressid Ressursid 9 B. 2 Tegevuse ülejääk 2 7 D. 4 Omanditulu D. 41 Intressid D. 42 Ettevõtete jaotatud tulu D. 421 Dividendid D. 422 Kvaasikorporatiivsete ettevõtete tuludest väljavõetud summad D. 43 Reinvesteeritud tulu otseselt välisinvesteeringult D. 44 Kindlustuspoliiside omanike omanditulu D. 45 Rent 11 Ressursid 37 B. 4 Ettevõtjatulu 37 D. 2 Tootmis- ja impordimaksud D. 21 Tootemaksud D. 211 Lisandväärtuse tüüpi maksud 393 –44 –8 0 –8 –36 30 12 18 5 13 0 0 0 16 4 0 4 4 0 0 0 0 11 235 141 121 394 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd Kasutamine Ressursid D. 212 Impordimaksud ja -lõivud, v. a VAT D. 2121 Impordilõivud D. 2122 Impordimaksud, v. a VAT ja impordilõivud D. 214 Tootemaksud, v. a VAT ja impordimaksud D. 29 Muud tootmismaksud D. 3 Subsiidiumid D. 31 Tootesubsiidiumid D. 311 Impordisubsiidiumid D. 319 Muud tootesubsiidiumid D. 39 Muud tootmissubsiidiumid D. 4 Omanditulu D. 41 Intressid D. 42 Ettevõtete jaotatud tulu D. 421 Dividendid D. 422 Kvaasikorporatiivsete ettevõtete tuludest väljavõetud summad B. 5 Esmaste tulude bilanss 191 II. 2: Tulude teisese jaotamise konto Kasutamine Ressursid D. 5 D. 59 Jooksvad tulumaksud, omandimaksud jne 0 B. 5 Esmaste tulude bilanss Muud jooksvad maksud 0 D. 5 Jooksvad tulumaksud, omandimaksud jne D. 62 Sotsiaaltoetused, v. a mitterahalised sotsiaalsiirded 289 D. 51 Tulumaksud D. 621 Rahalised riiklikud sotsiaalkindlustustoetused 232 D. 59 Muud jooksvad maksud D. 622 Sotsiaaltoetused erafondidest 0 D. 623 Kapitaliseerimata sotsiaaltoetused 5 D. 61 Sotsiaalmaksed D. 624 Rahalised sotsiaalabi toetused 52 D. 611 Tegelikud sotsiaalmaksed D. 6111 Tööandjate tegelikud sotsiaalmaksed D. 7 D. 71 D. 73 D. 74 D. 75 Muud jooksvad siirded 139 D. 61111 Kohustuslikud tööandjate tegelikud sotsiaalmaksed Kahjukindlustuse netopreemiad 4 D. 61112 Vabatahtlikud tööandjate tegelikud sotsiaalmaksed Valitsemissektori sisesed jooksvad siirded 96 D. 6112 Töötajate sotsiaalmaksed Rahvusvaheline koostöö 31 D. 61121 Kohustuslikud töötajate sotsiaalmaksed Mitmesugused jooksvad siirded 8 D. 61122 Vabatahtlikud töötajate sotsiaalmaksed D. 6113 Mittepalgaliste töötajate ja mittetöötavate isikute sotsiaalmaksed D. 61131 Kohustuslikud mittepalgaliste töötajate ja mittetöötavate isikute sotsiaalmaksed 17 17 0 3 94 – 44 – 8 0 – 8 – 36 26 12 14 1 13 191 213 204 9 268 263 155 144 11 76 69 7 32 22 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja Kasutamine Ressursid D. 61132 Vabatahtlikud mittepalgaliste töötajate ja mittetöötavate isikute sotsiaalmaksed D. 612 Arvestuslikud sotsiaalmaksed D. 7 D. 72 D. 73 D. 74 D. 75 Muud jooksvad siirded Kahjukindlustuse nõuded Valitsemissektori sisesed jooksvad siirded Rahvusvaheline koostöö Mitmesugused jooksvad siirded 395 10 5 108 1 96 1 10 B. 6 Kasutatav tulu 352 II. 3: Mitterahalise tulu ümberjaotamise konto Kasutamine Ressursid D. 63 Mitterahalised sotsiaalsiirded 206 B. 6 Kasutatav tulu 352 D. 631 Mitterahalised sotsiaaltoetused D. 6311 Riiklikud sotsiaalkindlustustoetused, hüvitused D. 6312 Muud mitterahalised riiklikud sotsiaalkindlustustoetused D. 6313 Mitterahalised sotsiaalabi toetused D. 632 Individuaalsete turuväliste kaupade ja teenuste siirded B. 7 Korrigeeritud kasutatav tulu 162 78 65 19 44 146 II. 4: Tulude kasutamise konto II. 4. 1: K a s u t a t a v a t u l u k a s u t a m i s e k o n t o Kasutamine Ressursid Lõpptarbimiskulutused 362 B. 6 Kasutatav tulu 352 P. 3 P. 31 P. 32 D. 8 Individuaalsed tarbimiskulutused Kollektiivsed tarbimiskulutused Kodumajapidamiste pensionifondide eraldiste netoväärtuse muutuse korrigeerimine B. 8 Sääst 206 156 0 – 10 II. 4. 2: K o r r i g e e r i t u d k a s u t a t a v a t u l u k a s u t a m i s e k o n t o Kasutamine Ressursid P. 4 P. 42 D. 8 Tegelik lõpptarbimine Tegelik kollektiivne tarbimine Kodumajapidamiste pensionifondide eraldiste netoväärtuse muutuse korrigeerimine B. 8 Sääst 156 B. 7 Korrigeeritud kasutatav tulu 1 468 156 0 – 10 396 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd – 10 6 2 0 4 – 34 0 – 27 – 7 – 38 III: Akumulatsioonikontod III. 1: Kapitalikonto III. 1. 1: S ä ä s t m i s e s t j a k a p i t a l i s i i r e t e s t t i n g i t u d n e t o v ä ä r t u s e m u u t u s t e k o n t o Vara muutused Muutused kohustustes ja netoväärtuses B. 10. 1 Säästmisest ja kapitalisiiretest tingitud muutused netoväärtuses B. 8n Netosääst – 38 D. 9 Kapitalisiirded, saadavad D. 91 Kapitalimaksud D. 92 Investeerimistoetused D. 99 Muud kapitalisiirded D. 9 Kapitalisiirded, makstavad D. 91 Kapitalimaksud D. 92 Investeerimistoetused D. 99 Muud kapitalisiirded Muutused kohustustes ja netoväärtuses 37 B. 10. 1 Säästmisest ja kapitalisiiretest tingitud muutused netoväärtuses 23 24 1 – 2 12 12 2 –2 2 0 – 30 0 3 III. 1. 2: M i t t e f i n a n t s v a r a s o e t u s t e k o n t o Vara muutused P. 51 Kapitali kogumahutus põhivarasse P. 511 Materiaalse põhivara soetamine miinus realiseerimine P. 5111 Uue materiaalse põhivara soetamine P. 5112 Kasutatud materiaalse põhivara soetamine P. 5113 Kasutatud materiaalse põhivara realiseerimine P. 512 Immateriaalse põhivara soetamine miinus realiseerimine P. 5121 Uue immateriaalse põhivara soetamine P. 5122 Kasutatud immateriaalse põhivara soetamine P. 5123 Kasutatud immateriaalse põhivara realiseerimine P. 513 Mittetoodetud mittefinantsvara väärtusele lisandumine P. 5131 Mittetoodetud mittefinantsvara olulised parandused P. 5132 Mittetoodetud mittefinantsvara omandiõiguse üleminemise kulu K. 1 Põhivara kulum P. 52 Varude muutus P. 53 Väärisesemete soetamine miinus realiseerimine 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 397 Vara muutused Muutused kohustustes ja netoväärtuses K. 2 K. 21 K. 22 Mittetoodetud mittefinantsvara soetamine miinus realiseerimine Maa ja muu materiaalse mittetoodetud vara soeta- mine miinus realiseerimine Immateriaalse mittetoodetud vara soetamine mii- nus realiseerimine 2 2 0 B. 9 Neto laenuandmine (+) / -võtmine (–) – 50 III. 2: Finantskonto Vara muutused Muutused kohustustes ja netoväärtuses F Finantsvara netosoetamine 120 F Neto kohustuste võtmine 170 F. 1 Rahaline kuld ja arveldusühikud (SDRid) F. 2 F. 2 F. 21 F. 22 F. 29 Sularaha ja hoiused Sularaha ja hoiused Sularaha Arveldushoiused Muud hoiused 0 7 2 2 F. 21 Sularaha 4 F. 22 Arveldushoiused 1 F. 29 Muud hoiused F. 3 Väärtpaberid peale aktsiate 26 F. 3 Väärtpaberid peale aktsiate F. 4 F. 41 F. 42 Laenud Lühiajalised Pikaajalised 45 F. 4 Laenud 1 F. 41 Lühiajalised 44 F. 42 Pikaajalised F. 5 Aktsiad ja muud osakud 36 F. 5 Aktsiad ja muud osakud F. 6 F. 62 F. 7 F. 71 F. 79 Kindlustustehnilised eraldised 0 F. 6 Kindlustustehnilised eraldised Kindlustuspreemiate ettemaksed ja rahuldamata nõuete eraldised Muud saadaolevad arved Kodumajapidamiste elukindlustuseraldiste ja pensionifondide eraldiste netoväärtus Kodumajapidamiste pensionifondide eraldiste netoväärtus F. 61 F. 612 0 6 Kaubanduskrediidid ja -ettemaksed 1 F. 7 Muud makstavad arved Muud saadaolevad arved, v. a kaubanduskrediidid ja -ettemaksed 5 F. 71 Kaubanduskrediidid ja -ettemaksed F. 79 Muud makstavad arved, v. a kaubanduskrediidid ja -ettemaksed 0 2 0 64 94 32 62 0 0 0 0 10 6 4 B. 9 Neto laenuandmine (+) / -võtmine (–) – 50 398 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd – 1 0 0 0 – 1 – 1 0 0 0 0 – 1 0 0 0 III. 3: Vara muude muutuste kontod III. 3. 1: V a r a m u u d e m a h u m u u t u s t e k o n t o Vara muutused AN Mittefinantsvara AN. 1 Toodetud vara Muutused kohustustes ja netoväärtuses 0 AF Kohustused – 3 K. 7 Katastroofikahjud K. 4 K. 7 K. 8 K. 9 Toodetud vara majanduslik tekkimine 3 K. 8 Hüvituseta võõrandamine Katastroofikahjud – 4 K. 10 Mujal klassifitseerimata finantsvara ja kohustuste muud mahumuutused Hüvituseta võõrandamine 1 K. 12 Muutused klassifitseerimises ja struktuuris Mujal klassifitseerimata mittefinantsvara muud mahumuutused K. 12. 1 0 Muutused sektorilises klassifitseerimises ja struktuuris K. 12 Muutused klassifitseerimises ja struktuuris – 3 K. 12. 2 Muutused vara ja kohustuste klassifitseerimises K. 12. 1 Muutused sektorilises klassifitseerimises ja struktuuris K. 12. 2 Muutused vara ja kohustuste klassifitseerimises K. 12. 21 Kulla monetiseerimine / demonetiseerimine K. 12. 22 Muutused vara ja kohustuste klassifitseerimises, v. a kulla monetiseerimine / demonetiseerimine millest: AN. 11 Põhivara AN. 12 Varud AN. 13 Väärisesemed AN. 2 Mittetoodetud vara K. 3 K. 5 K. 6 K. 61 K. 62 K. 7 K. 8 K. 9 Mittetoodetud vara majanduslik tekkimine Mittekultiveeritavate bioloogiliste ressursside looduslik juurdekasv Mittetoodetud vara majanduslik vähenemine Loodusvarade kahanemine Mittetoodetud vara muu majanduslik vähenemine Katastroofikahjud Hüvituseta võõrandamine Mujal klassifitseerimata mittefinantsvara muud mahumuutused K. 12 Muutused klassifitseerimises ja struktuuris K. 12. 1 Muutused sektorilises klassifitseerimises ja struktuuris K. 12. 2 Muutused vara ja kohustuste klassifitseerimises K. 12. 22 Muutused vara ja kohustuste klassifitseerimises, v. a kulla monetiseerimine / demonetiseerimine millest: AN. 21 Materiaalne mittetoodetud vara AN. 22 Immateriaalne mittetoodetud vara K. 12. 22 Muutused vara ja kohustuste klassifitseerimises, v. a kulla monetiseerimine / demonetiseerimine – 3 0 0 millest: AF. 2 Sularaha ja hoiused AF. 3 Väärtpaberid peale aktsiate 0 – 3 AF. 4 AF. 5 Laenud Aktsiad ja muud osakud 0 AF. 6 Kindlustustehnilised eraldised 0 AF. 7 Muud makstavad arved 3 0 4 – 2 – 2 0 – 2 4 0 – 1 – 1 0 0 3 0 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 399 Vara muutused Muutused kohustustes ja netoväärtuses AF K. 7 K. 8 K. 10 Finantsvara Katastroofikahjud Hüvituseta võõrandamine Mujal klassifitseerimata finantsvara ja kohustuste muud mahumuutused K. 12 Muutused klassifitseerimises ja struktuuris K. 12. 1 Muutused sektorilises klassifitseerimises ja struktuuris K. 12. 2 Muutused vara ja kohustuste klassifitseerimises K. 12. 21 Kulla monetiseerimine / demonetiseerimine K. 12. 22 Muutused vara ja kohustuste klassifitseerimises, v. a kulla monetiseerimine / demonetiseerimine millest: AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Rahaline kuld ja arveldusühikud (SDRid) Sularaha ja hoiused Väärtpaberid peale aktsiate Laenud Aktsiad ja muud osakud Kindlustustehnilised eraldised Muud saadaolevad arved 1 0 3 0 – 2 – 2 0 0 0 0 0 3 0 – 2 0 0 B. 10. 2 Muudest vara mahumuutustest tingitud muutused netoväärtuses III. 3. 2: Ü m b e r h i n d l u s k o n t o Vara muutused Muutused kohustustes ja netoväärtuses K. 11 Nominaalne kapitalikasum (+) / -kahjum (–): K. 11 Nominaalne kapitalikasum (–) / -kahjum (+): AN Mittefinantsvara AN. 1 Toodetud vara AN. 11 Põhivara AN. 12 Varud AN. 13 Väärisesemed 44 AF Kohustused 20 AF. 2 Sularaha ja hoiused 18 AF. 3 Väärtpaberid peale aktsiate 1 AF. 4 Laenud 1 AF. 5 Aktsiad ja muud osakud AN. 2 Mittetoodetud vara 23 AF. 6 Kindlustustehnilised eraldised AN. 21 Materiaalne mittetoodetud vara 23 AF. 7 Muud makstavad arved AN. 22 Immateriaalne mittetoodetud vara AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 Finantsvara Rahaline kuld ja arveldusühikud (SDRid) Sularaha ja hoiused Väärtpaberid peale aktsiate 0 2 1 0 0 2 7 0 7 0 0 0 0 400 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd Vara muutused Muutused kohustustes ja netoväärtuses AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Laenud Aktsiad ja muud osakud Kindlustustehnilised eraldised Muud saadaolevad arved 0 0 0 0 B. 10. 3 Nominaalsest kapitalikasumist / -kahjumist tingitud muutused netoväärtuses 38 III. 3. 2. 1: Neutraalse kapitalikasumi / -kahjumi konto Vara muutused Muutused kohustustes ja netoväärtuses K. 11. 1 Neutraalne kapitalikasum (+) / -kahjum (–): K. 11. 1 Neutraalne kapitalikasum (–) / -kahjum (+): AN Mittefinantsvara AN. 1 Toodetud vara AN. 11 Põhivara AN. 12 Varud AN. 13 Väärisesemed 32 AF Kohustused 20 AF. 2 Sularaha ja hoiused 18 AF. 3 Väärtpaberid peale aktsiate 1 AF. 4 Laenud 1 AF. 5 Aktsiad ja muud osakud AN. 2 Mittetoodetud vara 12 AF. 6 Kindlustustehnilised eraldised AN. 21 Materiaalne mittetoodetud vara 12 AF. 7 Muud makstavad arved 14 2 4 7 0 0 0 AN. 22 Immateriaalne mittetoodetud vara AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Finantsvara Rahaline kuld ja arveldusühikud (SDRid) Sularaha ja hoiused Väärtpaberid peale aktsiate Laenud Aktsiad ja muud osakud Kindlustustehnilised eraldised Muud saadaolevad arved 0 8 2 3 0 2 0 0 0 B. 10. 31 Neutraalsest kapitalikasumist / -kahjumist tingitud muutused netoväärtuses 26 III. 3. 2. 2: Reaalse kapitalikasumi / -kahjumi konto Vara muutused Muutused kohustustes ja netoväärtuses K. 11. 2 Reaalne kapitalikasum (+) / -kahjum (–): K. 11. 2 Reaalne kapitalikasum (–) / -kahjum (+): AN Mittefinantsvara 12 AF Kohustused AN. 1 Toodetud vara 0 AF. 2 Sularaha ja hoiused AN. 11 Põhivara 0 AF. 3 Väärtpaberid peale aktsiate – 7 – 2 3 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja Vara muutused AN. 12 Varud Muutused kohustustes ja netoväärtuses 0 AF. 4 Laenud AN. 13 Väärisesemed 0 AF. 5 Aktsiad ja muud osakud AN. 2 Mittetoodetud vara 12 AF. 6 Kindlustustehnilised eraldised AN. 21 Materiaalne mittetoodetud vara 12 AF. 7 Muud makstavad arved 401 –7 0 0 0 AN. 22 Immateriaalne mittetoodetud vara AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Finantsvara Rahaline kuld ja arveldusühikud (SDRid) Sularaha ja hoiused Väärtpaberid peale aktsiate Laenud Aktsiad ja muud osakud Kindlustustehnilised eraldised Muud saadaolevad arved 0 –6 0 –3 0 –2 0 0 0 B. 10. 32 Reaalsest kapitalikasumist / -kahjumist tingitud muutu- sed netoväärtuses 12 IV: Bilansid IV. 1: Algbilanss Vara AN Mittefinantsvara 1 591 AF Kohustused Kohustused ja netoväärtus AN. 1 Toodetud vara 1 001 AF. 2 Sularaha ja hoiused AN. 11 Põhivara AN. 12 Varud AN. 13 Väärisesemed 913 AF. 3 Väärtpaberid peale aktsiate 47 AF. 4 Laenud 41 AF. 5 Aktsiad ja muud osakud AN. 2 Mittetoodetud vara 590 AF. 6 Kindlustustehnilised eraldised AN. 21 Materiaalne mittetoodetud vara 578 AF. 7 Muud makstavad arved 687 102 212 328 4 19 22 AN. 22 Immateriaalne mittetoodetud vara AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Finantsvara Rahaline kuld ja arveldusühikud (SDRid) Sularaha ja hoiused Väärtpaberid peale aktsiate Laenud Aktsiad ja muud osakud Kindlustustehnilised eraldised Muud saadaolevad arved 12 396 80 150 0 115 12 20 19 B. 90 Netoväärtus 1 300 402 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd IV. 2: Bilansimuutused Vara Kohustused ja netoväärtus Vara muutused kokku Kohustuste muutused kokku AN Mittefinantsvara AN. 1 Toodetud vara AN. 11 Põhivara AN. 12 Varud 56 AF Kohustused 25 AF. 2 Sularaha ja hoiused 20 AF. 3 Väärtpaberid peale aktsiate 1 AF. 4 Laenud AN. 13 Väärisesemed 4 AF. 5 Aktsiad ja muud osakud AN. 2 Mittetoodetud vara 30 AF. 6 Kindlustustehnilised eraldised AN. 21 Materiaalne mittetoodetud vara 30 AF. 7 Muud makstavad arved AN. 22 Immateriaalne mittetoodetud vara AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Finantsvara Rahaline kuld ja arveldusühikud (SDRid) Sularaha ja hoiused Väärtpaberid peale aktsiate Laenud Aktsiad ja muud osakud Kindlustustehnilised eraldised Muud saadaolevad arved 0 123 1 7 29 45 34 0 6 B. 10 Muutused netoväärtuses, kokku tulenevalt järgmistest voogudest: B. 10. 1 Säästmine ja kapitalisiirded B. 10. 2 Vara muud mahumuutused B. 10. 3 Nominaalne kapitalikasum / -kahjum B. 10. 31 Neutraalne kapitalikasum / -kahjum B. 10. 32 Reaalne kapitalikasum / -kahjum IV. 3: Lõppbilanss Vara AN Mittefinantsvara 1 647 AF Kohustused Kohustused ja netoväärtus AN. 1 Toodetud vara 1 026 AF. 2 Sularaha ja hoiused AN. 11 Põhivara AN. 12 Varud 933 AF. 3 Väärtpaberid peale aktsiate 48 AF. 4 Laenud AN. 13 Väärisesemed 45 AF. 5 Aktsiad ja muud osakud AN. 2 Mittetoodetud vara 620 AF. 6 Kindlustustehnilised eraldised AN. 21 Materiaalne mittetoodetud vara 608 AF. 7 Muud makstavad arved 176 2 71 93 0 0 10 2 –38 2 38 26 12 863 104 283 421 4 19 32 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 403 Kohustused ja netoväärtus Vara AN. 22 Immateriaalne mittetoodetud vara AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Finantsvara Rahaline kuld ja arveldusühikud (SDRid) Sularaha ja hoiused Väärtpaberid peale aktsiate Laenud Aktsiad ja muud osakud Kindlustustehnilised eraldised Muud saadaolevad arved 12 519 81 157 29 160 46 20 25 B. 90 Netoväärtus 1 302 Tabel A. IV. 6. — Kodumajapidamiste sektori täielik kontode kogum I: Tootmiskonto Kasutamine Ressursid P. 2 Vahetarbimine 694 P. 1 Toodang P. 11 P. 12 Turutoodang Toodang enda lõpptarbeks B. 1g K. 1 B. 1n Kogulisandväärtus Põhivara kulum Netolisandväärtus 575 42 533 1 269 1 129 140 II: Tulude jaotamise ja kasutamise kontod II. 1: Tulude esmase jaotamise konto II. 1. 1: Tu l u d e m o o d u s t a m i s e k o n t o Kasutamine Ressursid Hüvitised töötajatele 39 B. 1n Netolisandväärtus 533 D. 1 D. 11 D. 12 Palk Tööandjate sotsiaalmaksed D. 121 Tööandjate tegelikud sotsiaalmaksed D. 122 Tööandjate arvestuslikud sotsiaalmaksed D. 29 D. 39 B. 2 B. 3 Muud tootmismaksud Muud tootmissubsiidiumid Tegevuse ülejääk Segatulu 39 0 0 0 3 – 1 60 432 404 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd II. 1. 2: E s m a s t e t u l u d e j a o t a m i s e k o n t o Kasutamine D. 4 D. 41 D. 45 Omanditulu Intressid Rent Ressursid 44 B. 2 Tegevuse ülejääk 17 B. 3 Segatulu 27 D. 1 D. 11 D. 12 Hüvitised töötajatele Palk Tööandjate sotsiaalmaksed D. 121 Tööandjate tegelikud sotsiaalmaksed D. 122 Tööandjate arvestuslikud sotsiaalmaksed D. 4 Omanditulu D. 41 Intressid D. 42 Ettevõtete jaotatud tulu D. 421 Dividendid D. 422 Kvaasikorporatiivsete ettevõtete tuludest väljavõetud summad D. 43 D. 44 D. 45 Reinvesteeritud tulu otseselt välisinvesteeringult Kindlustuspoliiside omanike omanditulu Rent B. 5 Esmaste tulude bilanss 1 348 II. 1. 2. 1: Ettevõtjatulu konto Kasutamine D. 4 D. 41 D. 45 Omanditulu Intressid Rent Ressursid 7 B. 2 Tegevuse ülejääk 0 B. 3 Segatulu 7 D. 4 Omanditulu D. 41 Intressid D. 42 Ettevõtete jaotatud tulu D. 421 Dividendid D. 422 Kvaasikorporatiivsete ettevõtete tuludest väljavõetud summad D. 44 Kindlustuspoliiside omanike omanditulu B. 4 Ettevõtjatulu 490 II. 1. 2. 2: Muude esmaste tulude jaotamise konto Kasutamine D. 4 D. 41 D. 45 Omanditulu Intressid Rent Ressursid 37 B. 4 Ettevõtjatulu 17 20 D. 1 Hüvitised töötajatele 60 432 766 573 193 174 19 134 33 57 13 44 3 20 21 60 432 5 0 5 5 0 0 490 766 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja Kasutamine Ressursid D. 11 Palk D. 12 Tööandjate sotsiaalmaksed D. 121 Tööandjate tegelikud sotsiaalmaksed D. 122 Tööandjate arvestuslikud sotsiaalmaksed D. 4 Omanditulu D. 41 Intressid D. 42 Ettevõtete jaotatud tulu D. 421 Dividendid D. 422 Kvaasikorporatiivsete ettevõtete tuludest väljavõetud summad D. 43 Reinvesteeritud tulu otseselt välisinvesteeringult D. 44 Kindlustuspoliiside omanike omanditulu D. 45 Rent 405 573 193 174 19 129 33 52 8 44 3 20 21 B. 5 Esmaste tulude bilanss 1 348 II. 2: Tulude teisese jaotamise konto Kasutamine Ressursid Jooksvad tulumaksud, omandimaksud jne 178 B. 5 Esmaste tulude bilanss 1348 D. 5 D. 51 D. 59 Tulumaksud 176 Muud jooksvad maksud 2 D. 61 Sotsiaalmaksed D. 611 Tegelikud sotsiaalmaksed D. 61 Sotsiaalmaksed 322 D. 6111 Tööandjate tegelikud sotsiaalmaksed D. 611 Tegelikud sotsiaalmaksed 303 D. 61111 Kohustuslikud tööandjate tegelikud sotsiaalmaksed D. 6111 Tööandjate tegelikud sotsiaalmaksed 174 D. 61112 Vabatahtlikud tööandjate tegelikud sotsiaalmaksed D. 61111 Kohustuslikud tööandjate tegelikud sotsiaalmaksed 160 D. 6112 Töötajate sotsiaalmaksed D. 61112 Vabatahtlikud tööandjate tegelikud sotsiaalmaksed 14 D. 61121 Kohustuslikud töötajate sotsiaalmaksed D. 6112 Töötajate sotsiaalmaksed 97 D. 61122 Vabatahtlikud töötajate sotsiaalmaksed mittetöötavad isikud D. 61121 Kohustuslikud töötajate sotsiaalmaksed 85 D. 61122 Vabatahtlikud töötajate sotsiaalmaksed 12 D. 62 Sotsiaaltoetused, v. a mitterahalised sotsiaalsiirded D. 6113 Mittepalgaliste töötajate ja mittetöötavate isikute sotsiaalmaksed D. 61131 Kohustuslikud mittepalgaliste töötajate ja mitte- töötavate isikute sotsiaalmaksed D. 61132 Vabatahtlikud mittepalgaliste töötajate ja mitte- töötavate isikute sotsiaalmaksed 32 22 10 D. 621 Rahalised riiklikud sotsiaalkindlustustoetused D. 622 Sotsiaaltoetused erafondidest D. 623 Kapitaliseerimata sotsiaaltoetused D. 612 Arvestuslikud sotsiaalmaksed 19 D. 624 Rahalised sotsiaalabi toetused 0 0 0 0 0 0 0 0 332 232 29 19 52 406 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd Kasutamine Ressursid D. 62 Sotsiaaltoetused, v. a mitterahalised sotsiaalsiirded 0 D. 7 Muud jooksvad siirded D. 622 Sotsiaaltoetused erafondidest 0 D. 72 Kahjukindlustuse nõuded D. 75 Mitmesugused jooksvad siirded D. 7 D. 71 D. 75 Muud jooksvad siirded Kahjukindlustuse netopreemiad Mitmesugused jooksvad siirded B. 6 Kasutatav tulu II. 3: Mitterahalise tulu ümberjaotamise konto Kasutamine 71 31 40 1 145 Ressursid B. 6 Kasutatav tulu D. 63 Mitterahalised sotsiaalsiirded D. 631 Mitterahalised sotsiaaltoetused D. 6311 Riiklikud sotsiaalkindlustustoetused, hüvitused D. 6312 Muud mitterahalised riiklikud sotsiaalkindlustustoetused D. 6313 Mitterahalised sotsiaalabi toetused D. 632 Individuaalsete turuväliste kaupade ja teenuste siirded B. 7 Korrigeeritud kasutatav tulu 1 364 II. 4: Tulude kasutamise konto II. 4. 1: K a s u t a t a v a t u l u k a s u t a m i s e k o n t o Kasutamine Ressursid Lõpptarbimiskulutused 996 B. 6 Kasutatav tulu P. 3 P. 31 Individuaalsed tarbimiskulutused 996 160 D. 8 Kodumajapidamiste pensionifondide eraldiste netoväärtuse muutuse korrigeerimine B. 8 Sääst II. 4. 2: K o r r i g e e r i t u d k a s u t a t a v a t u l u k a s u t a m i s e k o n t o Kasutamine P. 4 P. 41 Tegelik lõpptarbimine Tegelik eratarbimine B. 8 Sääst Ressursid 1215 B. 7 Korrigeeritud kasutatav tulu 1 215 160 D. 8 Kodumajapidamiste pensionifondide eraldiste netoväärtuse muutuse korrigeerimine 36 35 1 1145 219 162 78 65 19 57 1 145 11 1 364 11 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja III: Akumulatsioonikontod III. 1: Kapitalikonto III. 1. 1: S ä ä s t m i s e s t j a k a p i t a l i s i i r e t e s t t i n g i t u d n e t o v ä ä r t u s e m u u t u s t e k o n t o Vara muutused Muutused kohustustes ja netoväärtuses B. 10. 1 Säästmisest ja kapitalisiiretest tingitud muutused netoväärtuses B. 8n Netosääst 178 D. 9 Kapitalisiirded, saadavad D. 92 Investeerimistoetused D. 99 Muud kapitalisiirded D. 9 Kapitalisiirded, makstavad D. 91 Kapitalimaksud D. 99 Muud kapitalisiirded III. 1. 2: M i t t e f i n a n t s v a r a s o e t u s t e k o n t o Vara muutused Muutused kohustustes ja netoväärtuses P. 51 Kapitali kogumahutus põhivarasse 61 B. 10. 1 Säästmisest ja kapitalisiiretest tingitud muutused netoväärtuses 407 160 23 0 23 – 5 – 2 – 3 178 P. 511 Materiaalse põhivara soetamine miinus realiseerimine P. 5111 Uue materiaalse põhivara soetamine P. 5112 Kasutatud materiaalse põhivara soetamine P. 5113 Kasutatud materiaalse põhivara realiseerimine P. 512 Immateriaalse põhivara soetamine miinus realiseerimine P. 5121 Uue immateriaalse põhivara soetamine P. 5122 Kasutatud immateriaalse põhivara soetamine P. 5123 Kasutatud immateriaalse põhivara realiseerimine P. 513 Mittetoodetud mittefinantsvara väärtusele lisandumine P. 5131 Mittetoodetud mittefinantsvara olulised parandused P. 5132 Mittetoodetud mittefinantsvara omandiõiguse üleminemise kulu 49 50 4 – 5 12 9 3 0 0 0 0 K. 1 Põhivara kulum – 42 P. 52 Varude muutus P. 53 Väärisesemete soetamine miinus realiseerimine K. 2 Mittetoodetud mittefinantsvara soetamine miinus realiseerimine 2 5 4 408 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd Vara muutused Muutused kohustustes ja netoväärtuses K. 21 K. 22 Maa ja muu materiaalse mittetoodetud vara soetamine miinus realiseerimine Immateriaalse mittetoodetud vara soetamine miinus realiseerimine 3 1 B. 9 Neto laenuandmine (+) / -võtmine (–) 148 III. 2: Finantskonto Vara muutused Muutused kohustustes ja netoväärtuses F Finantsvara netosoetamine 181 F Neto kohustuste võtmine Sularaha ja hoiused 68 F. 2 Sularaha ja hoiused F. 2 F. 21 F. 22 F. 29 Sularaha Arveldushoiused Muud hoiused F. 3 Väärtpaberid peale aktsiate F. 4 F. 41 F. 42 Laenud Lühiajalised Pikaajalised 10 F. 22 Arveldushoiused 41 F. 29 Muud hoiused 17 29 F. 3 Väärtpaberid peale aktsiate F. 4 Laenud 5 F. 41 Lühiajalised 3 F. 42 Pikaajalised 2 F. 7 Muud makstavad arved F. 5 Aktsiad ja muud osakud 3 F. 71 Kaubanduskrediidid ja -ettemaksed F. 79 Muud makstavad arved, v. a kaubanduskrediidid ja -ettemaksed F. 6 F. 61 F. 611 F. 612 F. 62 F. 7 F. 71 F. 79 Kindlustustehnilised eraldised Kodumajapidamiste elukindlustuseraldiste ja pensionifondide eraldiste netoväärtus Kodumajapidamiste elukindlustuseraldiste netoväärtus Kodumajapidamiste pensionifondide eraldiste netoväärtus Kindlustuspreemiate ettemaksed ja rahuldamata nõuete eraldised Muud saadaolevad arved Kaubanduskrediidid ja -ettemaksed Muud saadaolevad arved, v. a kaubanduskrediidid ja -ettemaksed 36 33 22 11 3 40 11 29 B. 9 Neto laenuandmine (+) / -võtmine (–) 148 33 0 0 0 0 28 11 17 5 4 1 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 409 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 III. 3: Vara muude muutuste kontod III. 3. 1: V a r a m u u d e m a h u m u u t u s t e k o n t o Vara muutused AN Mittefinantsvara AN. 1 Toodetud vara Muutused kohustustes ja netoväärtuses 0 AF Kohustused 0 K. 7 Katastroofikahjud K. 4 K. 7 K. 8 K. 9 Toodetud vara majanduslik tekkimine 0 K. 8 Hüvituseta võõrandamine Katastroofikahjud 0 K. 10 Mujal klassifitseerimata finantsvara ja kohustuste muud mahumuutused Hüvituseta võõrandamine 0 K. 12 Muutused klassifitseerimises ja struktuuris Mujal klassifitseerimata mittefinantsvara muud mahumuutused K. 12. 1 0 Muutused sektorilises klassifitseerimises ja struktuuris K. 12 Muutused klassifitseerimises ja struktuuris 0 K. 12. 2 Muutused vara ja kohustuste klassifitseerimises K. 12. 1 Muutused sektorilises klassifitseerimises ja struktuuris K. 12. 2 Muutused vara ja kohustuste klassifitseerimises K. 12. 21 Kulla monetiseerimine / demonetiseerimine K. 12. 22 Muutused vara ja kohustuste klassifitseerimises, v. a kulla monetiseerimine / demonetiseerimine millest: AN. 11 Põhivara AN. 12 Varud AN. 13 Väärisesemed AN. 2 Mittetoodetud vara K. 3 K. 5 K. 6 K. 61 K. 62 K. 7 K. 8 K. 9 Mittetoodetud vara majanduslik tekkimine Mittekultiveeritavate bioloogiliste ressursside looduslik juurdekasv Mittetoodetud vara majanduslik vähenemine Loodusvarade kahanemine Mittetoodetud vara muu majanduslik vähenemine Katastroofikahjud Hüvituseta võõrandamine Mujal klassifitseerimata mittefinantsvara muud mahumuutused K. 12 Muutused klassifitseerimises ja struktuuris K. 12. 1 Muutused sektorilises klassifitseerimises ja struktuuris K. 12. 2 Muutused vara ja kohustuste klassifitseerimises K. 12. 22 Muutused vara ja kohustuste klassifitseerimises, v. a kulla monetiseerimine / demonetiseerimine millest: AN. 21 Materiaalne mittetoodetud vara AN. 22 Immateriaalne mittetoodetud vara K. 12. 22 Muutused vara ja kohustuste klassifitseerimises, v. a kulla monetiseerimine / demonetiseerimine 0 0 0 millest: AF. 2 Sularaha ja hoiused AF. 3 Väärtpaberid peale aktsiate AF. 4 AF. 7 Laenud Muud makstavad arved 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 410 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd Vara muutused Muutused kohustustes ja netoväärtuses AF K. 7 K. 8 K. 10 Finantsvara Katastroofikahjud Hüvituseta võõrandamine Mujal klassifitseerimata finantsvara ja kohustuste muud mahumuutused K. 12 Muutused klassifitseerimises ja struktuuris K. 12. 1 Muutused sektorilises klassifitseerimises ja struktuuris K. 12. 2 Muutused vara ja kohustuste klassifitseerimises K. 12. 22 Muutused vara ja kohustuste klassifitseerimises, v. a kulla monetiseerimine / demonetiseerimine millest: AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Sularaha ja hoiused Väärtpaberid peale aktsiate Laenud Aktsiad ja muud osakud Kindlustustehnilised eraldised Muud saadaolevad arved 2 0 0 2 0 0 0 0 0 0 0 0 2 0 2 0 0 0 0 0 B. 10. 2 Muudest vara mahumuutustest tingitud muutused netoväärtuses III. 3. 2: Ü m b e r h i n d l u s k o n t o Vara muutused Muutused kohustustes ja netoväärtuses K. 11 Nominaalne kapitalikasum (+) / -kahjum (–): K. 11 Nominaalne kapitalikasum (–) / -kahjum (+): AN Mittefinantsvara AN. 1 Toodetud vara AN. 11 Põhivara AN. 12 Varud AN. 13 Väärisesemed AN. 2 Mittetoodetud vara AN. 21 Materiaalne mittetoodetud vara AN. 22 Immateriaalne mittetoodetud vara AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Finantsvara Sularaha ja hoiused Väärtpaberid peale aktsiate Laenud Aktsiad ja muud osakud Kindlustustehnilised eraldised Muud saadaolevad arved 80 AF Kohustused 35 AF. 2 Sularaha ja hoiused 28 AF. 3 Väärtpaberid peale aktsiate 2 AF. 4 Laenud 5 AF. 7 Muud makstavad arved 45 45 0 16 0 6 0 10 0 0 B. 10. 3 Nominaalsest kapitalikasumist / -kahjumist tingitud muutused netoväärtuses 96 411 6 0 0 3 0 2 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja III. 3. 2. 1: Neutraalse kapitalikasumi / -kahjumi konto Vara muutused Muutused kohustustes ja netoväärtuses K. 11. 1 Neutraalne kapitalikasum (+) / -kahjum (–): K. 11. 1 Neutraalne kapitalikasum (–) / -kahjum (+): AN Mittefinantsvara AN. 1 Toodetud vara AN. 11 Põhivara AN. 12 Varud AN. 13 Väärisesemed AN. 2 Mittetoodetud vara AN. 21 Materiaalne mittetoodetud vara AN. 22 Immateriaalne mittetoodetud vara AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Finantsvara Sularaha ja hoiused Väärtpaberid peale aktsiate Laenud Aktsiad ja muud osakud Kindlustustehnilised eraldised Muud saadaolevad arved 56 AF Kohustused 34 AF. 2 Sularaha ja hoiused 28 AF. 3 Väärtpaberid peale aktsiate 2 AF. 4 Laenud 4 AF. 5 Aktsiad ja muud osakud 22 AF. 7 Muud makstavad arved 22 0 36 17 4 0 8 6 1 B. 10. 31 Neutraalsest kapitalikasumist / -kahjumist tingitud muutused netoväärtuses 87 III. 3. 2. 2: Reaalse kapitalikasumi / -kahjumi konto Vara muutused Muutused kohustustes ja netoväärtuses K. 11. 2 Reaalne kapitalikasum (+) / -kahjum (–): K. 11. 2 Reaalne kapitalikasum (–) / -kahjum (+): AN Mittefinantsvara 24 AF Kohustused AN. 1 Toodetud vara 1 AF. 2 Sularaha ja hoiused AN. 11 Põhivara AN. 12 Varud 0 AF. 3 Väärtpaberid peale aktsiate 0 AF. 4 Laenud AN. 13 Väärisesemed 1 AF. 7 Muud makstavad arved – 6 0 0 – 3 – 2 AN. 2 Mittetoodetud vara AN. 21 Materiaalne mittetoodetud vara AN. 22 Immateriaalne mittetoodetud vara AF Finantsvara AF. 2 Sularaha ja hoiused 22 22 0 – 20 – 17 412 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd Vara muutused Muutused kohustustes ja netoväärtuses AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Väärtpaberid peale aktsiate Laenud Aktsiad ja muud osakud Kindlustustehnilised eraldised Muud saadaolevad arved 2 0 2 – 6 – 1 B. 10. 32 Reaalsest kapitalikasumist / -kahjumist tingitud muutu- sed netoväärtuses 9 IV: Bilansid IV. 1: Algbilanss Vara AN Mittefinantsvara 2 822 AF Kohustused Kohustused ja netoväärtus AN. 1 Toodetud vara 1 698 AF. 2 Sularaha ja hoiused AN. 11 Põhivara AN. 12 Varud AN. 13 Väärisesemed AN. 2 Mittetoodetud vara AN. 21 Materiaalne mittetoodetud vara AN. 22 Immateriaalne mittetoodetud vara AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Finantsvara Sularaha ja hoiused Väärtpaberid peale aktsiate Laenud Aktsiad ja muud osakud Kindlustustehnilised eraldised Muud saadaolevad arved 1 423 AF. 3 Väärtpaberid peale aktsiate 97 AF. 4 Laenud 178 AF. 7 Muud makstavad arved 1 124 1 124 0 1 819 840 198 24 411 291 55 289 10 2 169 108 B. 90 Netoväärtus 4 352 IV. 2: Bilansimuutused Vara Kohustused ja netoväärtus Vara muutused kokku Kohustuste muutused kokku AN Mittefinantsvara AN. 1 Toodetud vara AN. 11 Põhivara 110 AF Kohustused 61 AF. 2 Sularaha ja hoiused 47 AF. 3 Väärtpaberid peale aktsiate 33 0 0 413 28 5 276 178 2 96 87 9 322 10 2 197 113 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja Vara AN. 12 Varud AN. 13 Väärisesemed AN. 2 Mittetoodetud vara AN. 21 Materiaalne mittetoodetud vara AN. 22 Immateriaalne mittetoodetud vara AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Finantsvara Sularaha ja hoiused Väärtpaberid peale aktsiate Laenud Aktsiad ja muud osakud Kindlustustehnilised eraldised Muud saadaolevad arved IV. 3: Lõppbilanss Vara AN AN. 1 AN. 11 AN. 12 AN. 13 AN. 2 AN. 21 AN. 22 AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Mittefinantsvara Toodetud vara Põhivara Varud Väärisesemed Mittetoodetud vara Materiaalne mittetoodetud vara Immateriaalne mittetoodetud vara Finantsvara Sularaha ja hoiused Väärtpaberid peale aktsiate Laenud Aktsiad ja muud osakud Kindlustustehnilised eraldised Muud saadaolevad arved Kohustused ja netoväärtus 4 AF. 4 Laenud 10 AF. 7 Muud makstavad arved 49 48 1 199 68 35 5 13 38 40 B. 10 Muutused netoväärtuses, kokku tulenevalt järgmistest voogudest: B. 10. 1 Säästmine ja kapitalisiirded B. 10. 2 Vara muud mahumuutused B. 10. 3 Nominaalne kapitalikasum / -kahjum B. 10. 31 Neutraalne kapitalikasum / -kahjum B. 10. 32 Reaalne kapitalikasum / -kahjum Kohustused ja netoväärtus 2 932 AF Kohustused 1 759 AF. 2 Sularaha ja hoiused 1 470 AF. 3 Väärtpaberid peale aktsiate 101 AF. 4 Laenud 188 AF. 7 Muud makstavad arved 1 173 1 172 1 2 018 908 233 29 424 329 95 B. 90 Netoväärtus 4 628 414 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd Tabel A. IV. 7. — Kodumajapidamisi teenindavate kasumitaotluseta institutsioonide sektori täielik kontode kogum Ressursid 6 P. 1 Toodang P. 11 P. 12 P. 13 Turutoodang Toodang enda lõpptarbeks Muu turuväline toodang 31 3 28 Ressursid 23 B. 1n Netolisandväärtus 12 11 10 1 0 0 5 Ressursid 7 B. 2 Tegevuse ülejääk 7 0 D. 4 Omanditulu D. 41 Intressid 0 I: Tootmiskonto Kasutamine P. 2 Vahetarbimine B. 1g K. 1 B. 1n Kogulisandväärtus Põhivara kulum Netolisandväärtus II: Tulude jaotamise ja kasutamise kontod II. 1: Tulude esmase jaotamise konto II. 1. 1: Tu l u d e m o o d u s t a m i s e k o n t o Kasutamine D. 1 D. 11 D. 12 D. 121 D. 122 D. 29 D. 39 Hüvitised töötajatele Palk Tööandjate sotsiaalmaksed Tööandjate tegelikud sotsiaalmaksed Tööandjate arvestuslikud sotsiaalmaksed Muud tootmismaksud Muud tootmissubsiidiumid B. 2 Tegevuse ülejääk II. 1. 2: E s m a s t e t u l u d e j a o t a m i s e k o n t o Kasutamine Omanditulu Intressid Ettevõtete jaotatud tulu Kvaasikorporatiivsete ettevõtete tuludest väljavõetud summad D. 4 D. 41 D. 42 D. 422 D. 43 D. 44 D. 45 Rent B. 5 Esmaste tulude bilanss Reinvesteeritud tulu otseselt välisinvesteeringult 0 D. 42 Ettevõtete jaotatud tulu Kindlustuspoliiside omanike omanditulu 0 D. 421 Dividendid 0 D. 422 Kvaasikorporatiivsete ettevõtete tuludest väljavõetud summad D. 43 D. 44 D. 45 3 Reinvesteeritud tulu otseselt välisinvesteeringult Kindlustuspoliiside omanike omanditulu Rent 37 21 0 16 28 5 5 5 0 0 0 0 0 0 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 415 II. 1. 2. 1: Ettevõtjatulu konto Kasutamine D. 4 D. 41 D. 45 Omanditulu Intressid Rent Ressursid 2 B. 2 Tegevuse ülejääk 2 0 D. 4 Omanditulu D. 41 Intressid D. 42 Ettevõtete jaotatud tulu D. 421 Dividendid D. 422 Kvaasikorporatiivsete ettevõtete tuludest väljavõetud summad B. 4 Ettevõtjatulu 3 II. 1. 2. 2: Muude esmaste tulude jaotamise konto Kasutamine D. 4 D. 41 D. 45 Omanditulu Intressid Rent Ressursid 5 B. 4 Ettevõtjatulu 5 0 D. 4 Omanditulu D. 41 Intressid D. 42 Ettevõtete jaotatud tulu D. 421 Dividendid D. 422 Kvaasikorporatiivsete ettevõtete tuludest väljavõetud summad D. 43 Reinvesteeritud tulu otseselt välisinvesteeringult D. 44 Kindlustuspoliiside omanike omanditulu D. 45 Rent B. 5 Esmaste tulude bilanss 3 II. 2: Tulude teisese jaotamise konto Kasutamine Ressursid D. 5 Jooksvad tulumaksud, omandimaksud jne 0 B. 5 Esmaste tulude bilanss D. 59 Muud jooksvad maksud 0 D. 61 Sotsiaalmaksed D. 62 Sotsiaaltoetused, v. a mitterahalised sotsiaalsiirded 1 D. 611 Tegelikud sotsiaalmaksed D. 622 Sotsiaaltoetused erafondidest 0 D. 6111 Tööandjate tegelikud sotsiaalmaksed D. 623 Kapitaliseerimata sotsiaaltoetused 1 D. 61111 Kohustuslikud tööandjate tegelikud sotsiaalmaksed D. 7 D. 71 D. 75 Muud jooksvad siirded 2 D. 61121 Kohustuslikud töötajate sotsiaalmaksed Kahjukindlustuse netopreemiad 0 D. 61122 Vabatahtlikud töötajate sotsiaalmaksed Mitmesugused jooksvad siirded 2 D. 612 Arvestuslikud sotsiaalmaksed D. 6112 Töötajate sotsiaalmaksed 5 0 0 0 0 0 3 5 5 0 0 0 0 0 0 3 1 0 0 0 0 0 0 1 36 0 36 37 37 416 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd Kasutamine Ressursid B. 6 Kasutatav tulu 37 D. 7 D. 72 D. 75 Muud jooksvad siirded Kahjukindlustuse nõuded Mitmesugused jooksvad siirded Ressursid 13 B. 6 Kasutatav tulu 0 0 13 24 Ressursid 13 B. 6 Kasutatav tulu II. 3: Mitterahalise tulu ümberjaotamise konto Kasutamine D. 63 D. 631 Mitterahalised sotsiaalsiirded Mitterahalised sotsiaaltoetused D. 6313 Mitterahalised sotsiaalabi toetused D. 632 Individuaalsete turuväliste kaupade ja teenuste siirded B. 7 Korrigeeritud kasutatav tulu II. 4: Tulude kasutamise konto II. 4. 1: K a s u t a t a v a t u l u k a s u t a m i s e k o n t o Kasutamine P. 3 P. 31 D. 8 Lõpptarbimiskulutused Individuaalsed tarbimiskulutused Kodumajapidamiste pensionifondide eraldiste netoväärtuse muutuse korrigeerimine B. 8 Sääst II. 4. 2: K o r r i g e e r i t u d k a s u t a t a v a t u l u k a s u t a m i s e k o n t o Kasutamine D. 8 Kodumajapidamiste pensionifondide eraldiste netoväärtuse muutuse korrigeerimine B. 8 Sääst III: Akumulatsioonikontod III. 1: Kapitalikonto 13 0 24 0 24 Ressursid B. 7 Korrigeeritud kasutatav tulu 24 III. 1. 1: S ä ä s t m i s e s t j a k a p i t a l i s i i r e t e s t t i n g i t u d n e t o v ä ä r t u s e m u u t u s t e k o n t o Vara muutused Muutused kohustustes ja netoväärtuses B. 10. 1 Säästmisest ja kapitalisiiretest tingitud muutused netoväärtuses B. 8n Netosääst 21 D. 9 D. 92 D. 99 Kapitalisiirded, saadavad Investeerimistoetused Muud kapitalisiirded 24 0 0 0 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja Vara muutused Muutused kohustustes ja netoväärtuses III. 1. 2: M i t t e f i n a n t s v a r a s o e t u s t e k o n t o Vara muutused P. 51 Kapitali kogumahutus põhivarasse P. 511 P. 5111 P. 5112 P. 5113 P. 512 Materiaalse põhivara soetamine miinus realiseerimine Uue materiaalse põhivara soetamine Kasutatud materiaalse põhivara soetamine Kasutatud materiaalse põhivara realiseerimine Immateriaalse põhivara soetamine miinus realiseerimine P. 5121 Uue immateriaalse põhivara soetamine P. 5122 Kasutatud immateriaalse põhivara soetamine P. 5123 Kasutatud immateriaalse põhivara realiseerimine P. 513 P. 5131 P. 5132 Mittetoodetud mittefinantsvara väärtusele lisandumine Mittetoodetud mittefinantsvara olulised parandused Mittetoodetud mittefinantsvara omandiõiguse üleminemise kulu K. 1 Põhivara kulum P. 52 Varude muutus P. 53 Väärisesemete soetamine miinus realiseerimine K. 2 K. 21 K. 22 Mittetoodetud mittefinantsvara soetamine miinus realiseerimine Maa ja muu materiaalse mittetoodetud vara soetamine miinus realiseerimine Immateriaalse mittetoodetud vara soetamine miinus realiseerimine B. 9 Neto laenuandmine (+) / -võtmine (–) D. 9 D. 91 D. 99 Kapitalisiirded, makstavad Kapitalimaksud Muud kapitalisiirded Muutused kohustustes ja netoväärtuses 19 B. 10. 1 Säästmisest ja kapitalisiiretest tingitud muutused netoväärtuses 14 13 1 0 5 10 0 – 5 0 0 0 – 3 0 0 1 1 0 4 III. 2: Finantskonto Vara muutused Muutused kohustustes ja netoväärtuses F Finantsvara netosoetamine 32 F Neto kohustuste võtmine F. 2 F. 21 F. 22 Sularaha ja hoiused Sularaha Arveldushoiused 12 F. 2 Sularaha ja hoiused 2 F. 22 Arveldushoiused 7 F. 29 Muud hoiused 417 – 3 0 – 3 21 28 0 0 0 418 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd Muutused kohustustes ja netoväärtuses F. 3 Väärtpaberid peale aktsiate 3 12 F. 4 Laenud 0 F. 41 Lühiajalised 0 F. 42 Pikaajalised 0 F. 5 Aktsiad ja muud osakud Vara muutused F. 29 Muud hoiused F. 3 Väärtpaberid peale aktsiate Laenud Lühiajalised Pikaajalised F. 4 F. 41 F. 42 F. 5 F. 6 F. 62 F. 7 F. 71 F. 79 Aktsiad ja muud osakud 0 F. 6 Kindlustustehnilised eraldised Kindlustustehnilised eraldised 0 F. 61 Kodumajapidamiste elukindlustuseraldiste ja pen- sionifondide eraldiste netoväärtus Kindlustuspreemiate ettemaksed ja rahuldamata nõuete eraldised F. 612 0 Kodumajapidamiste pensionifondide eraldiste netoväärtus Muud saadaolevad arved 8 F. 7 Muud makstavad arved Kaubanduskrediidid ja -ettemaksed 0 F. 71 Kaubanduskrediidid ja -ettemaksed Muud saadaolevad arved, v. a kaubanduskrediidid ja -ettemaksed F. 79 8 Muud makstavad arved, v. a kaubanduskrediidid ja - ettemaksed III. 3: Vara muude muutuste kontod III. 3. 1: V a r a m u u d e m a h u m u u t u s t e k o n t o Vara muutused AN Mittefinantsvara AN. 1 Toodetud vara B. 9 Neto laenuandmine (+) / -võtmine (–) Muutused kohustustes ja netoväärtuses 0 AF Kohustused 0 K. 7 Katastroofikahjud K. 4 K. 7 K. 8 K. 9 Toodetud vara majanduslik tekkimine 0 K. 8 Hüvituseta võõrandamine Katastroofikahjud 0 K. 10 Mujal klassifitseerimata finantsvara ja kohustuste muud mahumuutused Hüvituseta võõrandamine 0 K. 12 Muutused klassifitseerimises ja struktuuris Mujal klassifitseerimata mittefinantsvara muud mahumuutused K. 12. 1 0 Muutused sektorilises klassifitseerimises ja struktuuris K. 12 Muutused klassifitseerimises ja struktuuris 0 K. 12. 2 Muutused vara ja kohustuste klassifitseerimises K. 12. 1 Muutused sektorilises klassifitseerimises ja struktuuris K. 12. 2 Muutused vara ja kohustuste klassifitseerimises K. 12. 22 Muutused vara ja kohustuste klassifitseerimises, v. a kulla monetiseerimine / demonetiseerimine millest: AN. 11 Põhivara AN. 12 Varud K. 12. 22 Muutused vara ja kohustuste klassifitseerimises, v. a kulla monetiseerimine / demonetiseerimine millest: AF. 2 AF. 3 AF. 4 Sularaha ja hoiused Väärtpaberid peale aktsiate Laenud 0 0 0 0 0 AF. 5 Aktsiad ja muud osakud AN. 13 Väärisesemed 0 AF. 6 Kindlustustehnilised eraldised 0 24 17 7 4 0 0 0 0 0 0 4 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja Vara muutused Muutused kohustustes ja netoväärtuses AN. 2 Mittetoodetud vara 0 AF. 7 Muud makstavad arved 419 0 K. 3 K. 5 K. 6 K. 61 K. 62 K. 7 K. 8 K. 9 Mittetoodetud vara majanduslik tekkimine Mittekultiveeritavate bioloogiliste ressursside looduslik juurdekasv Mittetoodetud vara majanduslik vähenemine Loodusvarade kahanemine Mittetoodetud vara muu majanduslik vähenemine Katastroofikahjud Hüvituseta võõrandamine Mujal klassifitseerimata mittefinantsvara muud mahumuutused K. 12 Muutused klassifitseerimises ja struktuuris K. 12. 1 Muutused sektorilises klassifitseerimises ja struktuuris K. 12. 2 Muutused vara ja kohustuste klassifitseerimises K. 12. 22 Muutused vara ja kohustuste klassifitseerimises, v. a kulla monetiseerimine / demonetiseerimine millest: AN. 21 Materiaalne mittetoodetud vara AN. 22 Immateriaalne mittetoodetud vara AF K. 7 K. 8 K. 10 Finantsvara Katastroofikahjud Hüvituseta võõrandamine Mujal klassifitseerimata finantsvara ja kohustuste muud mahumuutused K. 12 Muutused klassifitseerimises ja struktuuris K. 12. 1 Muutused sektorilises klassifitseerimises ja struktuuris K. 12. 2 Muutused vara ja kohustuste klassifitseerimises K. 12. 22 Muutused vara ja kohustuste klassifitseerimises, v. a kulla monetiseerimine / demonetiseerimine millest: AF. 2 Sularaha ja hoiused AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Väärtpaberid peale aktsiate Laenud Aktsiad ja muud osakud Kindlustustehnilised eraldised Muud saadaolevad arved 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 B. 10. 2 Muudest vara mahumuutustest tingitud muutused netoväärtuses 0 420 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd III. 3. 2: Ü m b e r h i n d l u s k o n t o Vara muutused Muutused kohustustes ja netoväärtuses K. 11 Nominaalne kapitalikasum (+) / -kahjum (–): K. 11 Nominaalne kapitalikasum (–) / -kahjum (+): AN Mittefinantsvara AN. 1 Toodetud vara AN. 11 Põhivara AN. 12 Varud AN. 13 Väärisesemed AN. 2 Mittetoodetud vara 8 AF Kohustused 5 AF. 2 Sularaha ja hoiused 5 AF. 3 Väärtpaberid peale aktsiate 0 AF. 4 Laenud 0 AF. 5 Aktsiad ja muud osakud 3 AF. 6 Kindlustustehnilised eraldised AN. 21 Materiaalne mittetoodetud vara 3 AF. 7 Muud makstavad arved 0 0 0 0 0 0 0 AN. 22 Immateriaalne mittetoodetud vara AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Finantsvara Sularaha ja hoiused Väärtpaberid peale aktsiate Laenud Aktsiad ja muud osakud Kindlustustehnilised eraldised Muud saadaolevad arved 0 2 0 1 0 1 0 0 B. 10. 3 Nominaalsest kapitalikasumist / -kahjumist tingitud muutused netoväärtuses 10 III. 3. 2. 1: Neutraalse kapitalikasumi / -kahjumi konto Vara muutused Muutused kohustustes ja netoväärtuses K. 11. 1 Neutraalne kapitalikasum (+) / -kahjum (–): K. 11. 1 Neutraalne kapitalikasum (–) / -kahjum (+): AN Mittefinantsvara AN. 1 Toodetud vara AN. 11 Põhivara AN. 12 Varud AN. 13 Väärisesemed AN. 2 Mittetoodetud vara 7 AF Kohustused 5 AF. 2 Sularaha ja hoiused 5 AF. 3 Väärtpaberid peale aktsiate 0 AF. 4 Laenud 0 AF. 5 Aktsiad ja muud osakud 2 AF. 6 Kindlustustehnilised eraldised AN. 21 Materiaalne mittetoodetud vara 2 AF. 7 Muud makstavad arved 2 1 0 1 0 0 1 AN. 22 Immateriaalne mittetoodetud vara AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 Finantsvara Sularaha ja hoiused Väärtpaberid peale aktsiate Laenud 0 3 2 1 0 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 421 Vara muutused AF. 5 AF. 6 AF. 7 Aktsiad ja muud osakud Kindlustustehnilised eraldised Muud saadaolevad arved 0 0 0 Muutused kohustustes ja netoväärtuses B. 10. 31 Neutraalsest kapitalikasumist / -kahjumist tingitud muutused netoväärtuses 8 III. 3. 2. 2: Reaalse kapitalikasumi / -kahjumi konto Vara muutused Muutused kohustustes ja netoväärtuses K. 11. 2 Reaalne kapitalikasum (+) / -kahjum (–): K. 11. 2 Reaalne kapitalikasum (–) / -kahjum (+): AN Mittefinantsvara AN. 1 Toodetud vara AN. 11 Põhivara AN. 12 Varud AN. 13 Väärisesemed AN. 2 Mittetoodetud vara 2 AF Kohustused 0 AF. 2 Sularaha ja hoiused 0 AF. 3 Väärtpaberid peale aktsiate 0 AF. 4 Laenud 0 AF. 5 Aktsiad ja muud osakud 2 AF. 6 Kindlustustehnilised eraldised AN. 21 Materiaalne mittetoodetud vara 2 AF. 7 Muud makstavad arved – 2 – 1 0 – 1 0 0 – 1 AN. 22 Immateriaalne mittetoodetud vara AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Finantsvara Sularaha ja hoiused Väärtpaberid peale aktsiate Laenud Aktsiad ja muud osakud Kindlustustehnilised eraldised Muud saadaolevad arved 0 – 2 – 2 0 0 0 0 0 B. 10. 32 Reaalsest kapitalikasumist / -kahjumist tingitud muutused netoväärtuses 2 IV: Bilansid IV. 1: Algbilanss Vara AN Mittefinantsvara 324 AF Kohustused Kohustused ja netoväärtus AN. 1 Toodetud vara 243 AF. 2 Sularaha ja hoiused AN. 11 Põhivara AN. 12 Varud AN. 13 Väärisesemed 231 AF. 3 Väärtpaberid peale aktsiate 2 AF. 4 Laenud 10 AF. 5 Aktsiad ja muud osakud AN. 2 Mittetoodetud vara 81 AF. 6 Kindlustustehnilised eraldised AN. 21 Materiaalne mittetoodetud vara 81 AF. 7 Muud makstavad arved 121 38 0 43 0 5 35 422 Vara ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd Kohustused ja netoväärtus AN. 22 Immateriaalne mittetoodetud vara AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Finantsvara Sularaha ja hoiused Väärtpaberid peale aktsiate Laenud Aktsiad ja muud osakud Kindlustustehnilised eraldised Muud saadaolevad arved 0 172 110 25 8 22 4 3 B. 90 Netoväärtus 375 IV. 2: Bilansimuutused Vara Kohustused ja netoväärtus Vara muutused kokku Kohustuste muutused kokku AN Mittefinantsvara AN. 1 Toodetud vara AN. 11 Põhivara AN. 12 Varud AN. 13 Väärisesemed AN. 2 Mittetoodetud vara 25 AF Kohustused 21 AF. 2 Sularaha ja hoiused 21 AF. 3 Väärtpaberid peale aktsiate 0 AF. 4 Laenud 0 AF. 5 Aktsiad ja muud osakud 4 AF. 6 Kindlustustehnilised eraldised AN. 21 Materiaalne mittetoodetud vara 4 AF. 7 Muud makstavad arved AN. 22 Immateriaalne mittetoodetud vara AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Finantsvara Sularaha ja hoiused Väärtpaberid peale aktsiate Laenud Aktsiad ja muud osakud Kindlustustehnilised eraldised Muud saadaolevad arved 0 33 12 13 0 1 0 8 B. 10 Muutused netoväärtuses, kokku tulenevalt järgmistest voogudest: B. 10. 1 Säästmine ja kapitalisiirded B. 10. 2 Vara muud mahumuutused B. 10. 3 Nominaalne kapitalikasum / -kahjum B. 10. 31 Neutraalne kapitalikasum / -kahjum B. 10. 32 Reaalne kapitalikasum / -kahjum 28 0 0 24 4 0 0 31 21 0 10 8 2 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja IV. 3: Lõppbilanss Vara AN AN. 1 AN. 11 AN. 12 AN. 13 AN. 2 AN. 21 AN. 22 AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Mittefinantsvara Toodetud vara Põhivara Varud Väärisesemed Mittetoodetud vara Materiaalne mittetoodetud vara Immateriaalne mittetoodetud vara Finantsvara Sularaha ja hoiused Väärtpaberid peale aktsiate Laenud Aktsiad ja muud osakud Kindlustustehnilised eraldised Muud saadaolevad arved Kohustused ja netoväärtus 349 AF Kohustused 264 AF. 2 Sularaha ja hoiused 252 AF. 3 Väärtpaberid peale aktsiate 2 AF. 4 Laenud 10 AF. 5 Aktsiad ja muud osakud 85 AF. 6 Kindlustustehnilised eraldised 85 AF. 7 Muud makstavad arved 0 205 122 38 8 23 4 11 423 149 38 0 67 4 5 35 B. 90 Netoväärtus 406 424 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd B LISA RAHVAMAJANDUSE ARVEPIDAMISE ANDMETE EDASTUSPROGRAMM Ülevaade tabelitest Esimene edastus Viive t + kuud Edastus aastatel Tabeli teema Tabeli nr 1999 1999 1999 2000 2000 2000 2000 2000 2000 2000 2000 2001 2001 2001 2001 2002 2002 2002 2002 2002 2003 2003 2003 4 4 8 9 9 9 9 9 12 12 24 12 24 24 24 36 36 36 36 36 36 36 36 95—98 Peamised koondnäitajad, aastased 95—98 Peamised koondnäitajad, kvartaalsed 95—98 Valitsemissektori peamised koondnäitajad 95—99 Tabelid majandusharude kaupa 95—99 ELi ja kolmandate riikide eksport ja import 95—99 Kodumajapidamiste lõpptarbimiskulutused eesmärkide kaupa 95—99 Finantskontod sektorite kaupa (tehingud) 95—99 Finantsvara ja -kohustuste bilanss 95—99 Muud kui finantskontod sektorite kaupa 95—99 Üksikasjalik maksude laekumine sektorite kaupa 95—98 Tabelid majandusharude ja piirkondade kaupa, NUTS II, A17 95—00 Valitsemissektori kulud ülesannete lõikes 95—99 Tabelid majandusharude ja piirkondade kaupa, NUTS III, A3 95—99 Kodumajapidamiste kontod piirkonna järgi, NUTS II 95—99 Põhivara kogumajanduses ja toote kaupa, Pi3 95—99 Pakkumise tabel alushindades koos teisendusega ostjahindadesse, A60 × P60 95—99 Kasutamise tabel ostjahindades, A60 × P60 95 (*) 95 (*) Sümmeetriline sisend-väljundtabel alushindades, P60 × P60, iga viies aasta Sisemajanduse toodangu sümmeetriline sisend-väljundtabel alushindades, P60 × P60, iga viies aasta 95 (*) Impordi sümmeetriline sisend-väjundtabel alushindades, P60 × P60, iga viies aasta 00 00 00 Põhivara ristklassifikatsioon majandusharude ja toodete kaupa, A31 × Pi3, iga viies aasta Tootmiskonto ristklassifikatsioon majandusharude ja sektorite kaupa, A60×(S11, S12, S13, S14, S15), iga viies aasta Kapitali kogumahutuse põhivarasse ristklassifikatsioon majandusharude ja toodete kaupa, A31 × P60, iga viies aasta Vt tabel Vt tabel Vt tabel Tagasiulatuvad arvutused t = Baasaasta. (*) Viienda aasta tabel 2000. aasta kohta tuleb esitada aastal 2003. 1 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 425 Tabel 1 — Peamised koondnäitajad — kvartaalsed ja aastased Kood Muutujate loend Jaotus + Jooksevhinnad Püsivhinnad Lisandväärtus ja sisemajanduse koguprodukt B. 1g 1. Kogulisandväärtus alushindades A6 D. 21—D. 31 2. Tootemaksud miinus tootesubsiidiumid P. 119 B. 1*g 3. Kaudselt mõõdetavad finantsvahendusteenused (FISIM) 4. Sisemajanduse koguprodukt turuhindades Sisemajanduse koguprodukti kulutused P. 3 P. 3 P. 3 P. 3 P. 3 P. 31 P. 32 P. 4 P. 41 P. 5 P. 51 P. 52 P. 53 P. 6 P. 7 5. Lõpptarbimise kogukulutused 6. a) Kodumajapidamiste lõpptarbimiskulutused (riigi territooriumi järgi) 6. b) Kodumajapidamiste lõpptarbimiskulutused (residentide põhjal) 7. KTKTIde lõpptarbimiskulutused 8. Valitsemissektori lõpptarbimiskulutused a) Individuaalsed tarbimiskulutused b) Kollektiivsed tarbimiskulutused 9. Kodumajapidamiste tegelik lõpptarbimine a) Tegelik individuaalne tarbimine 10. Kapitali kogumahutus a) Kapitali kogumahutus põhivarasse Pi6 b) Muutus c) Väärisesemete soetamine miinus realiseerimine 11. Kaupade (FOB) ja teenuste eksport 12. Kaupade (FOB) ja teenuste import Tulu, sääst ja netolaenuandmine B. 5 13. Esmaste tulude bilanss välismaailmaga B. 5*g 14. Kogurahvatulu turuhindades K. 1 15. Põhikapitali kulum B. 5*n 16. Netorahvatulu turuhindades D. 5, D. 6, D. 7 17. Jooksvad netosiirded välismaailmaga B. 6n B. 8n D. 9 B. 9 18. Kasutada jääv netotulu 19. Rahvuslik netosääst 20. Kapitali netosiirded välismaailmaga 21. Riigi netolaenuandmine või -võtmine x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x (x) x x (x) x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x 426 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd Kood Muutujate loend Jaotus + Jooksevhinnad Püsivhinnad Rahvastik, tööhõive, töötajate hüvitised 22. Rahvastiku ja tööhõive andmed a) Kogurahvastik (1 000) b) Töötud (1 000) c) Tööhõive, residentide põhjal ja riigi territooriumi järgi (1000) — füüsilisest isikust ettevõtjad — töötajad D. 1 D. 11 23. Töötajate hüvitised, residentide põhjal ja riigi territooriumi järgi a) Brutopalgad + Kui jaotust ei ole märgitud, peetakse silmas kogumajandust. ** A6 ainult riigi territooriumi järgi. (x) Reaalne. A6 ** A6 ** A6 ** A6 ** x x Tabel 2 — Valitsemissektori peamised koondnäitajad P. 1 Toodang P. 11 + P. 12 — Turutoodang ja toodang oma tarbeks P. 13 P. 2 B. 1g K. 1 B. 1n D. 1 — Muu turuväline toodang Vahetarbimine Kogulisandväärtus Põhikapitali kulum Netolisandväärtus Töötajatele makstud hüvitised D. 29—D. 39 Makstud muud tootmismaksud miinus saadud muud tootmissubsiidiumid B. 2n D. 2 D. 4 D. 3 D. 4 D. 41 Tegevuse netoülejääk Saadud tootmis- ja impordimaksud Saadud omanditulu Makstud subsiidiumid Makstud omanditulu — Intressid D. 42 + D. 43 + D. 44 + D. 45 — Muud B. 5n D. 5 D. 61 D. 611 D. 612 D. 7 D. 5 D. 62 Esmaste netotulude bilanss Saadud jooksvad tulu- ja omandimaksud Saadud sotsiaalmaksed — Tegelikud sotsiaalmaksed — Arvestuslikud sotsiaalmaksed Saadud muud jooksvad siirded Makstud jooksvad tulu- ja omandimaksud Makstud rahalised sotsiaaltoetused 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 427 D. 7 B. 6n P. 3 P. 31 P. 32 D. 8 B. 8 K. 1 D. 9 D. 91 Makstud muud jooksvad siirded Kasutada jääv netotulu Lõpptarbimiskulutused — Individuaalsed tarbimiskulutused — Kollektiivsed tarbimiskulutused Kodumajapidamiste pensionifondide eraldiste netoväärtuse muutuse korrigeerimine Netosääst Põhikapitali kulum Saadud kapitalisiirded — Kapitalimaksud D. 92 + D. 99 — Muud D. 9 P. 5 P. 51 Makstud kapitalisiirded Kapitali kogumahutus — Kapitali kogumahutus põhivarasse P. 52 + P. 53 + K. 2 — Varude muutus ja väärisesemete soetamine miinus realiseerimine ja mittetoodetud mit- tefinantsvara soetamine B. 9 Netolaenuandmine (+) / -võtmine (–) Kood Lisandväärtus Tabel 3 — Tabelid majandusharude kaupa — aastased Muutujate loend Jaotus Jooksevhinnad Püsivhinnad P. 1 P. 2 B. 1g K. 1 1. Toodang alushindades majandusharude kaupa 2. Vahetarbimine ostjahindades majandusharude kaupa 3. Kogulisandväärtus alushindades majandusharude kaupa 4. Põhikapitali kulum majandusharude kaupa Kapitalimahutus P. 5 P. 51 P. 52 P. 53 5. Kapitali kogumahutus majandusharude kaupa a) Kapitali kogumahutus põhivarasse majandusharude kaupa b) Muutused varudes majandusharude kaupa c) Väärisesemete soetamine miinus realiseerimine majandusharude kaupa Tööhõive ja töötajate hüvitised, riigi territooriumi järgi 6. Tööhõive majandusharude kaupa (1000) a) b) c) füüsilisest isikust ettevõtjad majandusharude kaupa töötajad majandusharude kaupa töötatud tunnid majandusharude kaupa (*) D. 1 D. 11 7. Töötajate hüvitised majandusharude kaupa a) Palk majandusharude kaupa (*) Aastani 2003 vabatahtlik. x x x x x A31 A31 A31 A31 A31 A31 A31 A31 A31 A31 A31 A31 x x x x x x x x x 428 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd Tabel 4 — ELi ja kolmandate riikide eksport ja import Kood Muutujate loend Jaotus Jooksevhin- nad Püsivhinnad P. 6 1. Kaupade ja teenuste eksport Kogumajandus a) b) ELi riigid kolmandad riigid P. 7 2. Kaupade ja teenuste import a) b) ELi riigid kolmandad riigid x x x x x x x x x x x x Tabel 5 — Kodumajapidamiste lõpptarbimiskulutused eesmärgi järgi Kood Muutujate loend Jaotus Jooksevhin- nad Püsivhinnad P. 3 Kodumajapidamiste lõpptarbimiskulutused eesmärgi järgi COICOP 2 kohta x x 10/2. kd ) s u g n i r ä ä v a m O ( m l i a a m s i l ä V ET 2 S. Euroopa Liidu Teataja 429 - i p a j a m u d o K a j d e s i m a d - a d n n e e t i d i e n - i m u s a k d a v - s n i a t e s u l t o a t i d n o o i s t u t i t. 5 1 S / 4 1 S. r o t k e s s i m e s t i l a V d e t t õ v e t t e s t n a n i F a t a m i r e e d i l o s n o k a j d u t i r e e d i l o s n o k , ) d u g n i h e t ( a p u a k e t i r o t k e s d o t n o k s t n a n i F — 6 l e b a T - d n i k l a a i s t o S i d d n o f s u t s u l - a m o k i l a h o K s u s t i l a v 4 1 3 1 S. 3 1 3 1 S. s u s t i l a v k s e K - i i l / i g i i r a s o a j - t i l a v a a m u d s u s / 1 1 3 1 S. 2 1 3 1 S. u k k o K - n e p a j d i s t l e s - e t t e i b a e s u d i d d n o f i n o i s d e t t õ v - s u t s u d n K i l - n e h a v s t n a n i F - s t n a n i f d u u M - i f r a a t e n o M d a j a d n e h a v d e s u t u s a s t n a n u k k o K - t i m a j u p u a K - e e t s t n a n i f e t - t o o t d i e s u n d e t t õ v e t t e d a v d i r o t k e s l l a a j d i r o t k e S 3 1 S. 5 2 1 S. 4 2 1 S. 3 2 1 S. 2 2 1 S / 1 2 1 S. 2 1 S. 1 1 S. A S E A F. 1 F. 2 F. 3 F. 4 F. 5 F. 6 F. 1 6 F. 2 6 F. 7 F. L F. 2 F. 3 F. 4 F. 5 F. 6 F. 1 6 F. 2 6 F. 7 F. 9 B d e s u t u u m e t s u t s u h o k - a j a r a v s t n a n i F d u k i h ü s u d l e v r a a j l d u k e n i l a h a R s u t e o s o t e n a r a v s t n a n i F d a i s t k a a. v , d i r e b a p t r ä ä V d e s u o h i a j a h a r a l u S d u k a s o d u u m a j d a i s t k A d u n e a L ) R D S ( d e s i d l a r e d e s i l i n h e t s u t s u d n K i l l - e s u t s u d n i k u l e e t s i i m a d p a j a m u d o K e t s i d l a r e i e d d n o f i n o i s n e p a j e t s i d l a r s u t r ä ä v o t e n a j d a i m e e r p s u t s u d n i k l d u t s k a m e t t E d e s i d l a r e e t e u õ n a t a m a d u h a r l d e v r a d a v e l o a d a a s d u u M s u t e o s o t e n e t s u t s u h o K d e s u o h i a j a h a r a l u S d a i s t k a a. v , d i r e b a p t r ä ä V d u k a s o d u u m a j d a i s t k A d u n e a L l - e s u t s u d n i k u l e e t s i i m a d p a j a m u d o K e t s i d l a r e i e d d n o f i n o i s n e p a j e t s i d l a r s u t r ä ä v o t e n a j d a i m e e r p s u t s u d n i k l d u t s k a m e t t E d e s i d l a r e e t e u õ n a t a m a d u h a r l d e v r a d a v e l o a t s k a m d u u M / ) + ( i e n m d n a u n e a l o t e N ) – ( i e n m t õ v - d e s i d l a r e d e s i l i n h e t s u t s u d n K i l 430 ) s u g n i r ä ä v a m O ( d i g i i r d e s i e T - i p a j a m u d o K a j d e s i m a d - a d n n e e t i d i e n - i m u s a k d a v - s n i a t e s u l t o a t i d n o o i s t u t i t Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd ET 2 S. 5 1 S / 4 1 S. r o t k e s s i m e s t i l a V d e t t õ v e t t e s t n a n i F a t a m i r e e d i l o s n o k a j d u t i r e e d i l o s n o k , s s n a l i b e t s u t s u h o k – a j a r a v s t n a n i F — 7 l e b a T - d n i k l a a i s t o S i d d n o f s u t s u l - a m o k i l a h o K s u s t i l a v 4 1 3 1 S. 3 1 3 1 S. s u s t i l a v k s e K - i i l / i g i i r a s o a j - t i l a v a a m u d s u s / 1 1 3 1 S. 2 1 3 1 S. u k k o K - n e p a j d i s t l e s - e t t e i b a e s u d i d d n o f i n o i s d e t t õ v - s u t s u d n K i l - n e h a v s t n a n i F - s t n a n i f d u u M - i f r a a t e n o M d a j a d n e h a v d e s u t u s a s t n a n u k k o K - t i m a j u p u a K - e e t s t n a n i f e t - t o o t d i e s u n d e t t õ v e t t e d a v d i r o t k e s l l a a j d i r o t k e S 3 1 S. 5 2 1 S. 4 2 1 S. 3 2 1 S. 2 2 1 S / 1 2 1 S. 2 1 S. 1 1 S. A S E d e s u t u u m e t s u t s u h o k - a j a r a v s t n a n i F. A F A. 1 F A. 2 F A. 3 F A. 4 F A. 5 F A. 6 F A d u k i h ü s u d l e v r a a j l d u k e n i l a h a R ) R D S ( a r a v s t n a n i F d a i s t k a a. v , d i r e b a p t r ä ä V d e s u o h i a j a h a r a l u S d u k a s o d u u m a j d a i s t k A d u n e a L d e s i d l a r e d e s i l i n h e t s u t s u d n K i l. 1 6 F A s u t r ä ä v o t e n l - e s u t s u d n i k u l e e t s i i m a d p a j a m u d o K e t s i d l a r e i e d d n o f i n o i s n e p a j e t s i d l a r. 2 6 F A d e s i d l a r e e t e u õ n a t a m a d u h a r l a j d a i m e e r p s u t s u d n i k l d u t s k a m e t t E. 7 F A. L F A. 2 F A. 3 F A. 4 F A. 5 F A. 6 F A. 1 6 F A. 2 6 F A. 7 F A 0 9 F B. l - e s u t s u d n i k u l e e t s i i m a d p a j a m u d o K e t s i d l a r e i e d d n o f i n o i s n e p a j e t s i d l a r s u t r ä ä v o t e n a j d a i m e e r p s u t s u d n i k l d u t s k a m e t t E d e s i d l a r e e t e u õ n a t a m a d u h a r l d e v r a d a v e l o a t s k a m d u u M a r a v s t n a n i f o t e N d e s i d l a r e d e s i l i n h e t s u t s u d n K i l d e v r a d a v e l o a d a a s d u u M d a i s t k a a. v , d i r e b a p t r ä ä V d e s u o h i a j a h a r a l u S d e s u t s u h o K d u k a s o d u u m a j d a i s t k A d u n e a L 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 431 u k k o K - n a m o K l - i i r d a d a j d i g - s u v h a r d e s i l e h a v - i n a g r o - o o i s t a s i d n - i t s n i i L E - o o i s t u t i d n - k i i l i L E d i g i i r s e m a p o o r u E t i i L d e s i e T d i g i i r - i r o t k e S - a g a j s k e t a t a m i - a d p a j a m u d o K d i e n a j d e s i m d a v a d n n e e t i - u l t o a t i m u s a k - t u t i t s n i a t e s i d n o o i s - l a a i s t o S l - s u d n i k i d d n o f s u t k i l a h o K - t i l a v a m o s u s / i g i i r a s O a a m u d i i l s u s t i l a v - a v k s e K s u s t i l - e s t i l a V - k e s s i m r o t - t n a n i F - t õ v e t t e s d e t a j u p u a K - i f e t t i m - e e t s t n a n d i e s u n d a v t o o t - t õ v e t t e d e t - a m u g o K s u d n a j a p u a k e t i r o t k e s d o t n o k s t n a n i f i u k d o t n o k d u u M — 8 l e b a T - e e t a j e d a p u a K / o t n o k s i m t o o T. I o t n o k s u d n a j a m s i l ä v e t s u n g n a d o o t u r u T — d i s r u s s e R g n a d o o T - s t n a n i f d a v a t e d õ õ m t l e s d u a K — — ) M I S I F ( d e s u n e e t s u d n e h a v s k e s i i m b r a t p p õ l a m o g n a d o o T — g n a d o o t e n i l ä v u r u t u u M — t r o p m i e t s u n e e t a j e d a p u a K t r o p m i e d a p u a K — t r o p m i e t s u n e e T — 1 P. 1 1 P. 9 1 1 P. 2 1 P. 3 1 P. 7 P. 1 7 P. 2 7 P. - e e t a j e d a p u a K / o t n o k s i m t o o T. I o t n o k s u d n a j a m s i l ä v e t s u n s u t u s a K u k k o k d i s r u s s e R i d m i i e n m b r a t e h a V - a v s t n a n i f d a v a t e d õ õ m t l e s d u a K — ) M I S I F ( d e s u n e e t s u d n e h t r o p s k e e t s u n e e t a j e d a p u a K t r o p s k e e d a p u a K — t r o p s k e e t s u n e e T — - i l u g o K / t k u d o r p u g o k e s u d n a j a m e s i S s u t r ä ä v d n a s a j i d r o p s k e e t s u n e e t a j e d a p u a K m u u k l i l a t i p a k i h õ P s s n a l i b i d r o p m i u k k o k s u t u s a K - i l o t e N / t k u d o r p o t e n e s u d n a j a m e s i S s u t r ä ä v d n a s 9 1 1 P. 2 P. 1 6 P. 2 6 P. g 1 B. 6 P. 1 1 B. 1 K n 1 B. - u d i i i s b u s e t o o t s u n i i m d u s k a m e t o o T 1 3 D — 1 2 D. 432 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd u k k o K - n a m o K l - i i r d a d a j d i g - s u v h a r d e s i l e h a v - i n a g r o - o o i s t a s i d n - i t s n i i L E - o o i s t u t i d n - k i i l i L E d i g i i r s e m a p o o r u E t i i L d e s i e T d i g i i r - i r o t k e S - a g a j s k e t a t a m i - a d p a j a m u d o K d i e n a j d e s i m d a v a d n n e e t i - u l t o a t i m u s a k - t u t i t s n i a t e s i d n o o i s - l a a i s t o S l - s u d n i k i d d n o f s u t k i l a h o K - t i l a v a m o s u s / i g i i r a s O a a m u d i i l s u s t i l a v - a v k s e K s u s t i l - e s t i l a V - k e s s i m r o t - t n a n i F - t õ v e t t e s d e t a j u p u a K - i f e t t i m - e e t s t n a n d i e s u n d a v t o o t - t õ v e t t e d e t - a m u g o K s u d n a j ) k t ä j ( a p u a k e t i r o t k e s d o t n o k s t n a n i f i u k d o t n o k d u u M — 8 l e b a T o t n o k e s i m a t s u d o o m e d u u T l. 1 1. I I - i l o t e N / t k u d o r p o t e n e s u d n a j a m e s i S n 1 B. d i s r u s s e R u k k o k d i s r u s s e R s u t r ä ä v d n a s o t n o k e s i m a t s u d o o m e d u u T l. 1 1. I I d u s k a m d r o p m i i a j - s i m t o o t d u t s k a M d e s i t i v ü h e t a j a t ö ö T s u t u s a K i e l e d n o o i s t u t i t s n i i L E — e l i r o t k e s s i m e s t i l a v — d u s k a m e t o o T — d u s k a m s i m t o o t d u u M — i t l e d n o o i s t u t i t s n i i L E — t l i r o t k e s s i m e s t i l a v — i d m u d i i i s b u s d u d a a S i d m u d i i s b u s s i m t o o t d u u M — k ä ä j e l ü o t e n e s u v e g e T u k k o k s u t u s a K i d m u d i i i s b u s e t o o T —. 1 D. 2 D 1 2 D. 9 2 D. 3 D 1 3 D. 9 3 D. n 2 B. e s i m a t o a j e d u u t l e t s a m s E o t n o k. 2 1. I I d i s r u s s e R k ä ä j e l ü o t e n e s u v e g e T n 2 B. 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 433 u k k o K - n a m o K l - i i r d a d a j d i g - s u v h a r d e s i l e h a v - i n a g r o - o o i s t a s i d n - i t s n i i L E - o o i s t u t i d n - k i i l i L E d i g i i r s e m a p o o r u E t i i L d e s i e T d i g i i r - i r o t k e S - a g a j s k e t a t a m i - a d p a j a m u d o K d i e n a j d e s i m d a v a d n n e e t i - u l t o a t i m u s a k - t u t i t s n i a t e s i d n o o i s - l a a i s t o S l - s u d n i k i d d n o f s u t k i l a h o K - t i l a v a m o s u s / i g i i r a s O a a m u d i i l s u s t i l a v - a v k s e K s u s t i l - e s t i l a V - k e s s i m r o t - t n a n i F - t õ v e t t e s d e t a j u p u a K - i f e t t i m - e e t s t n a n d i e s u n d a v t o o t - t õ v e t t e d e t - a m u g o K s u d n a j ) k t ä j ( a p u a k e t i r o t k e s d o t n o k s t n a n i f i u k d o t n o k d u u M — 8 l e b a T d u s k a m d r o p m i i a j - s i m t o o t d u d a a S d e s i t i v ü h e t a j a t ö ö T s k a m s u t r ä ä v d n a s i L — — d u s k a m e t o o T — - s u t r ä ä v d n a s i l a. v , d u s k a m i l l o t - i d r o p m i a j d u s k a m d r o p m i I — — s k a m d u s k a m i l l o t i d r o p m I — — — a. v , d u s k a m d r o p m i I — — —. 1 D. 2 D 1 2 D. 1 1 2 D. 2 1 2 D. 1 2 1 2 D. 2 2 1 2 D. - i l l o t a j s k a m s u t r ä ä v d n a s i l d u s k a m d u s k a m d r o p m i i a j s k a m s u t - r ä ä v d n a s i l a. v , d u s k a m e t o o T — — 4 1 2 D. ) M I S I F ( d e s u n e e t s u d n e h a v - s t n a n i f d a v a t e d õ õ m t l e s d u a K — — t l i r o t k e s s i m e s t i l a v — — t l e t i r o t k e s t l e d u u m — — l u u t d u t a t o a j e t e t õ v e t t E — t l i r o t k e s s i m e s t i l a v — — t l e t i r o t k e s t l e d u u m — — 9 1 1 P. 2 4 D. t l i r o t k e s s i m e s t i l a v — — t l e t i r o t k e s t l e d u u m — — t l u g n i r e e t s e v - n i s i l ä v t l e s e s t o l u u t d u t i r e e t s e v n i e R 3 4 D. t l e t i r o t k e s t l e d u u m — — t l i r o t k e s s i m e s t i l a v — — d i s s e r t n I — 1 4 D. d u s k a m s i m t o o t d u u M — i d m u d i i i s b u s d u t s k a M i d m u d i i i s b u s d u u m — l u u t i d n a m O i d m u d i i i s b u s e t o o t — 9 2 D. 1 3 D. 9 3 D. 3 D. 4 D 434 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd u k k o K - n a m o K l - i i r d a d a j d i g - s u v h a r d e s i l e h a v - i n a g r o - o o i s t a s i d n - i t s n i i L E - o o i s t u t i d n - k i i l i L E d i g i i r s e m a p o o r u E t i i L d e s i e T d i g i i r - i r o t k e S - a g a j s k e t a t a m i - a d p a j a m u d o K d i e n a j d e s i m d a v a d n n e e t i - u l t o a t i m u s a k - t u t i t s n i a t e s i d n o o i s - l a a i s t o S l - s u d n i k i d d n o f s u t k i l a h o K - t i l a v a m o s u s / i g i i r a s O a a m u d i i l s u s t i l a v - a v k s e K s u s t i l - e s t i l a V - k e s s i m r o t - t n a n i F - t õ v e t t e s d e t a j u p u a K - i f e t t i m - e e t s t n a n d i e s u n d a v t o o t - t õ v e t t e d e t - a m u g o K s u d n a j e k i n a m o e d i s i i l ) k t ä j ( a p u a k e t i r o t k e s d o t n o k s t n a n i f i u k d o t n o k d u u M — 8 l e b a T l o p s u t s u d n K — i 4 4 D. e s i m a t o a j e d u u t l e t s a m s E. 2 1. I I t l i r o t k e s s i m e s t i l a v — — t l e t i r o t k e s t l e d u u m — — u k k o k d i s r u s s e R o t n o k s u t u s a K ) M I S I F ( d e s u n e e t s u d n e h a v - s t n a n i f d a v a t e d õ õ m t l e s d u a K — — 9 1 1 P. l u u t d u t a t o a j e t e t õ v e t t E — 2 4 D. e l i r o t k e s s i m e s t i l a v — — e l e t i r o t k e s e l e d u u m — — - i l ä v t l e s e s t o l u u t d u t i r e e t s e v n i e R — 3 4 D. t l u g n i r e e t s e v n i s e l i r o t k e s s i m e s t i l a v — e l e t i r o t k e s e l e d u u m — e l i r o t k e s s i m e s t i l a v — — e l e t i r o t k e s e l e d u u m — — e l i r o t k e s s i m e s t i l a v — e l e t i r o t k e s e l e d u u m — l u u t i d n a m O —. 4 D d i s s e r t n I — 1 4 D. l u u t i d n a m o t n e R — 5 4 D. e k i n a m o e d i s i i l l o p s u t s u d n K — i 4 4 D. e l e t i r o t k e s e l e d u u m — — e l i r o t k e s s i m e s t i l a v — — l u u t i d n a m o t n e R — 5 4 D. 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 435 u k k o K - n a m o K l - i i r d a d a j d i g - s u v h a r d e s i l e h a v - i n a g r o - o o i s t a s i d n - i t s n i i L E - o o i s t u t i d n - k i i l i L E d i g i i r s e m a p o o r u E t i i L d e s i e T d i g i i r - i r o t k e S - a g a j s k e t a t a m i - a d p a j a m u d o K d i e n a j d e s i m d a v a d n n e e t i - u l t o a t i m u s a k - t u t i t s n i a t e s i d n o o i s - l a a i s t o S l - s u d n i k i d d n o f s u t k i l a h o K - t i l a v a m o s u s / i g i i r a s O a a m u d i i l s u s t i l a v - a v k s e K s u s t i l - e s t i l a V - k e s s i m r o t - t n a n i F - t õ v e t t e s d e t a j u p u a K - i f e t t i m - e e t s t n a n d i e s u n d a v t o o t - t õ v e t t e d e t - a m u g o K s u d n a j ) k t ä j ( a p u a k e t i r o t k e s d o t n o k s t n a n i f i u k d o t n o k d u u M — 8 l e b a T o t n o k e s i m a t o a j e s e s i e t e d u u T l. 2. I I d i s r u s s e R u k k o k s u t u s a K s s n a l i b - o t e n e d u u t l e t s a m s E / l u u t a v h a r o t e N n 5 B. - o t e n e d u u t l e t s a m s E / l u u t a v h a r o t e N n 5 B. i - k a m d n a m o , d u s k a m u u t l s s n a l i b d a v s k o o J e n j d u s d u s k a m d a v s k o o j d u u M — d e s k a m l a a i s t o S — d u s k a m u u T — l. 5 D 1 5 D. 9 5 D. 1 6 D. e t u k i s i e t a v a t ö ö t e t t i m a j d e s k a m l a a i s t o s e t a j t õ v e t t e t s u k i s i t s e s i l i s ü ü F — — — 3 1 1 6 D. d e s k a m l a a i s t o s d u k i l s u t s e v r A — — 2 1 6 D. d e s k a m l a a i s t o s e t a j a t ö ö T — — — 2 1 1 6 D. d e s u t e o t l a a i s t o s d e s i l a h a R — 2 6 D. d e s k a m l a a i s t o s d u k i l e g e T — — 1 1 6 D. d e s k a m l a a i s t o s d u k i l e g e t e t a j d n a ö ö T — — — 1 1 1 6 D. 436 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd u k k o K - n a m o K l - i i r d a d a j d i g - s u v h a r d e s i l e h a v - i n a g r o - o o i s t a s i d n - i t s n i i L E - o o i s t u t i d n - k i i l i L E d i g i i r s e m a p o o r u E t i i L d e s i e T d i g i i r - i r o t k e S - a g a j s k e t a t a m i - a d p a j a m u d o K d i e n a j d e s i m d a v a d n n e e t i - u l t o a t i m u s a k - t u t i t s n i a t e s i d n o o i s - l a a i s t o S l - s u d n i k i d d n o f s u t k i l a h o K - t i l a v a m o s u s / i g i i r a s O a a m u d i i l s u s t i l a v - a v k s e K s u s t i l - e s t i l a V - k e s s i m r o t - t n a n i F - t õ v e t t e s d e t a j u p u a K - i f e t t i m - e e t s t n a n d i e s u n d a v t o o t - t õ v e t t e d e t - a m u g o K s u d n a j ) k t ä j ( a p u a k e t i r o t k e s d o t n o k s t n a n i f i u k d o t n o k d u u M — 8 l e b a T t l i r o t k e s s i m e s t i l a v — t l e t i r o t k e s t l e d u u m — d e d r i i s d a v s k o o j d u u M. 7 D d a i m e e r p o t e n d e d u õ n l e s u t s u d n i k u h a K — j l e s u t s u d n i k u h a K — j d e d r i i s d a v s k o o j i r o t k e s s i m e s t i l a V — d a v s k o o j ö ö t s o o k e s i l e h a v s u v h a R — i t l e d n o o i s t u t i t s n i d e d r i i s i L E — — 1 7 D. 2 7 D. 3 7 D. 4 7 D. t l i r o t k e s s i m e s t i l a v — — t l e t i r o t k e s t l e d u u m — — d n e h a v a m o s a j l e n i e n h õ p - P K R — — — u k k o k d i s r u s s e R o t n o k e s i m a t o a j e s e s i e t e d u u T l. 2. I I s u t u s a K d e d r i i s d a v s k o o j d e s u g u s e m t i M — 5 7 D. i - k a m d n a m o , d u s k a m u u t l d a v s k o o J. 5 D d u s k a m d a v s k o o j d u u M — d u s k a m u u T — l e n j d u s 1 5 D. 9 5 D. 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 437 u k k o K - n a m o K l - i i r d a d a j d i g - s u v h a r d e s i l e h a v - i n a g r o - o o i s t a s i d n - i t s n i i L E - o o i s t u t i d n - k i i l i L E d i g i i r s e m a p o o r u E t i i L d e s i e T d i g i i r - i r o t k e S - a g a j s k e t a t a m i - a d p a j a m u d o K d i e n a j d e s i m d a v a d n n e e t i - u l t o a t i m u s a k - t u t i t s n i a t e s i d n o o i s - l a a i s t o S l - s u d n i k i d d n o f s u t k i l a h o K - t i l a v a m o s u s / i g i i r a s O a a m u d i i l s u s t i l a v - a v k s e K s u s t i l - e s t i l a V - k e s s i m r o t - t n a n i F - t õ v e t t e s d e t a j u p u a K - i f e t t i m - e e t s t n a n d i e s u n d a v t o o t - t õ v e t t e d e t - a m u g o K s u d n a j ) k t ä j ( a p u a k e t i r o t k e s d o t n o k s t n a n i f i u k d o t n o k d u u M — 8 l e b a T d e s k a m l a a - i s t o s d u k i l e g e t e t a j d n a ö ö T — — — 1 1 1 6 D. d e s k a m l a a i s t o s e t a j a t ö ö T — — — 2 1 1 6 D. d e s k a m l a a i s t o s d u k i l e g e T — — 1 1 6 D. e t u k i s i e t a v a t ö ö t e t t i m a j d e s k a m l a a i s t o s e t a j t õ v e t t e t s u k i s i t s e s i l i s ü ü F — — — 3 1 1 6 D. d e s k a m l a a i s t o S — 1 6 D. - k a m l a a i s t o s d u k i l s u t s e v r A — — — 2 1 6 D. d e s t l e t i r o t k e s t l e d u u m — — e l i r o t k e s s i m e s t i l a v — d e s u t e o t l a a i s t o s d e s i l a h a R — 2 6 D. d e d r i i s d a v s k o o j d u u M. 7 D d a i m e e r p o t e n d e d u õ n l e s u t s u d n i k u h a K — j l e s u t s u d n i k u h a K — j d e d r i i s d a v s k o o j i r o t k e s s i m e s t i l a V — d a v s k o o j ö ö t s o o k e s i l e h a v s u v h a R — d e d r i i s i e l e d n o o i s t u t i t s n i i L E — — 1 7 D. 2 7 D. 3 7 D. 4 7 D. 438 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd u k k o K - n a m o K l - i i r d a d a j d i g - s u v h a r d e s i l e h a v - i n a g r o - o o i s t a s i d n - i t s n i i L E - o o i s t u t i d n - k i i l i L E d i g i i r s e m a p o o r u E t i i L d e s i e T d i g i i r - i r o t k e S - a g a j s k e t a t a m i - a d p a j a m u d o K d i e n a j d e s i m d a v a d n n e e t i - u l t o a t i m u s a k - t u t i t s n i a t e s i d n o o i s - l a a i s t o S l - s u d n i k i d d n o f s u t k i l a h o K - t i l a v a m o s u s / i g i i r a s O a a m u d i i l s u s t i l a v - a v k s e K s u s t i l - e s t i l a V - k e s s i m r o t - t n a n i F - t õ v e t t e s d e t a j u p u a K - i f e t t i m - e e t s t n a n d i e s u n d a v t o o t - t õ v e t t e d e t - a m u g o K s u d n a j ) k t ä j ( a p u a k e t i r o t k e s d o t n o k s t n a n i f i u k d o t n o k d u u M — 8 l e b a T d e d r i i s d a v s k o o j d e s u g u s e m t i M — 5 7 D. e l e t i r o t k e s e l e d u u m — — d n e h a v a m o s a j l e n i e n h õ p - P K R — — — e l i r o t k e s s i m e s t i l a v — — u k k o k s u t u s a K l u u t o t e n v ä ä j a d a t u s a K n 6 B. e s i m a t u s a k l u u t a v ä ä j a d a t u s a K. 1 4. I I i e d d n o f i n o i s n e p e t s i i m a d p a j a m u d o K e s u t u u m e s u t r ä ä v o t e n e t s i d l a r e l u u t o t e n v ä ä j a d a t u s a K e n m i i r e e g i r r o k u k k o k d i s r u s s e R o t n o k d i s r u s s e R e s i m a t u s a k l u u t a v ä ä j a d a t u s a K. 1 4. I I d e s u t u u k s i l i m b r a t d e s l a a u d i v i d n I — i e d d n o f i n o i s n e p e t s i i m a d p a j a m u d o K e s u t u u m e s u t r ä ä v o t e n e t s i d l a r e e n m i i r e e g i r r o k d e s u t u u k s i l i m b r a t d e s v i i t k e l l o K — d e s u t u u k s i l i m b r a t p p õ L o t n o k s u t u s a K n 6 B. 8 D 3 P. 1 3 P. 2 3 P. 8 D 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 439 u k k o K - n a m o K l - i i r d a d a j d i g - s u v h a r d e s i l e h a v - i n a g r o - o o i s t a s i d n - i t s n i i L E - o o i s t u t i d n - k i i l i L E d i g i i r s e m a p o o r u E t i i L d e s i e T d i g i i r - i r o t k e S - a g a j s k e t a t a m i - a d p a j a m u d o K d i e n a j d e s i m d a v a d n n e e t i - u l t o a t i m u s a k - t u t i t s n i a t e s i d n o o i s - l a a i s t o S l - s u d n i k i d d n o f s u t k i l a h o K - t i l a v a m o s u s / i g i i r a s O a a m u d i i l s u s t i l a v - a v k s e K s u s t i l - e s t i l a V - k e s s i m r o t - t n a n i F - t õ v e t t e s d e t a j u p u a K - i f e t t i m - e e t s t n a n d i e s u n d a v t o o t - t õ v e t t e d e t - a m u g o K s u d n a j ) k t ä j ( a p u a k e t i r o t k e s d o t n o k s t n a n i f i u k d o t n o k d u u M — 8 l e b a T s s n a l i b s u d n a j a m s i l ä v v e s k o o J u k k o k s u t u s a K t s ä ä s o t e N n 8 B. 2 1 B. t s e t e r i i s i l a t i p a k a j t s e s i m t s ä ä S e s u t r ä ä v o t e n d u t i g n i t o t n o k e t s u t u u m. 1 1. I I I d e s u t u u m e s u t r ä ä v o t e n a j e t s u t s u h o K - i b s u d n a j a m s i l ä v v e s k o o J / t s ä ä s o t e N n 8 B. s s n a l t l i r o t k e s s i m e s t i l a v — t l e t i r o t k e s t l e d u u m — d e d r i i s i l a t i p a K. 9 D t l i r o t k e s s i m e s t i l a v — — t l e t i r o t k e s t l e d u u m — — t l i r o t k e s s i m e s t i l a v — — t l e t i r o t k e s t l e d u u m — — d e s u t e o t s i m i r e e t s e v n I — 2 9 D. d u s k a m i l a t i p a K — 1 9 D. d e d r i i s i l a t i p a k d u u M — 9 9 D. d e s u t u u m e s u t r ä ä v o t e n a j e t s u t s u h o K u k k o k t l i r o t k e s s i m e s t i l a v — — t l e t i r o t k e s t l e d u u m — — t s e t e r i i s i l a t i p a k a j t s e s i m t s ä ä S e s u t r ä ä v o t e n d u t i g n i t o t n o k e t s u t u u m. 1 1. I I I d e s u t u u m a r a V 440 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd u k k o K - n a m o K l - i i r d a d a j d i g - s u v h a r d e s i l e h a v - i n a g r o - o o i s t a s i d n - i t s n i i L E - o o i s t u t i d n - k i i l i L E d i g i i r s e m a p o o r u E t i i L d e s i e T d i g i i r - i r o t k e S - a g a j s k e t a t a m i - a d p a j a m u d o K d i e n a j d e s i m d a v a d n n e e t i - u l t o a t i m u s a k - t u t i t s n i a t e s i d n o o i s - l a a i s t o S l - s u d n i k i d d n o f s u t k i l a h o K - t i l a v a m o s u s / i g i i r a s O a a m u d i i l s u s t i l a v - a v k s e K s u s t i l - e s t i l a V - k e s s i m r o t - t n a n i F - t õ v e t t e s d e t a j u p u a K - i f e t t i m - e e t s t n a n d i e s u n d a v t o o t - t õ v e t t e d e t - a m u g o K s u d n a j ) k t ä j ( a p u a k e t i r o t k e s d o t n o k s t n a n i f i u k d o t n o k d u u M — 8 l e b a T e l i r o t k e s s i m e s t i l a v — e l e t i r o t k e s e l e d u u m — d e d r i i s i l a t i p a K. 9 D d u s k a m i l a t i p a K — 1 9 D. e l i r o t k e s s i m e s t i l a v — — e l e t i r o t k e s e l e d u u m — — e l i r o t k e s s i m e s t i l a v — — e l e t i r o t k e s e l e d u u m — — d e s u t e o t s i m i r e e t s e v n I — 2 9 D. d e d r i i s i l a t i p a k d u u M — 9 9 D. d e s u t u u m e s u t r ä ä v o t e n d u t i g n i t t s e t e r i i s i l a t i p a k a j t s e s i m t s ä ä S u k k o k d e s u t u u m a r a V e t s u t e o s a r a v s t n a n i f e t t i M. 2 1. I I I o t n o k e l i r o t k e s s i m e s t i l a v — — e l e t i r o t k e s e l e d u u m — — d e s u t u u m e s u t r ä ä v o t e n a j e t s u t s u h o K d e s u t u u m e s u t r ä ä v o t e n d u t i g n i t t s e t e r i i s i l a t i p a k a j t s e s i m t s ä ä S. 1 0 1 B. 1 0 1 B. d e s u t u u m e s u t r ä ä v o t e n a j e t s u t s u h o K u k k o k m u u k l i l a t i p a k i h õ P. 1 K 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 441 u k k o K - n a m o K l - i i r d a d a j d i g - s u v h a r d e s i l e h a v - i n a g r o - o o i s t a s i d n - i t s n i i L E - o o i s t u t i d n - k i i l i L E d i g i i r s e m a p o o r u E t i i L d e s i e T d i g i i r - i r o t k e S - a g a j s k e t a t a m i - a d p a j a m u d o K d i e n a j d e s i m d a v a d n n e e t i - u l t o a t i m u s a k - t u t i t s n i a t e s i d n o o i s - l a a i s t o S l - s u d n i k i d d n o f s u t k i l a h o K - t i l a v a m o s u s / i g i i r a s O a a m u d i i l s u s t i l a v - a v k s e K s u s t i l - e s t i l a V - k e s s i m r o t - t n a n i F - t õ v e t t e s d e t a j u p u a K - i f e t t i m - e e t s t n a n d i e s u n d a v t o o t - t õ v e t t e d e t - a m u g o K s u d n a j ) k t ä j ( a p u a k e t i r o t k e s d o t n o k s t n a n i f i u k d o t n o k d u u M — 8 l e b a T e t s u t e o s a r a v s t n a n i f e t t i M. 2 1. I I I o t n o k s u t u h a m u g o k i l a t i p a K d e s u t u u m a r a V e s s a r a v i h õ p s u t u h a m u g o k i l a t i p a K — s u t u u m e d u r a V — s u n i i i m e n m a t e o s e n m i i r e e s i l a e r e t e m e s e s i r ä ä V — - a t e o s a r a v s t n a n i f e t t i m d u t e d o o t e t t i M e n m i i r e e s i l a e r s u n i i m e n m i ) – ( i e n m t õ v - / ) + ( i e n m d n a u n e a l o t e N u k k o k d e s u t u u m a r a V 1 5 P. 5 P. 2 5 P. 3 5 P. 2 K. 9 B 442 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd Tabel 9 — Üksikasjalik maksude laekumise sektor SNA-kood Valitsemis- sektor Keskvalitsus Osariigi/ liidumaa valitsus Kohalik omavalitsus Sotsiaalkind- lustusfondid ELi institut- sioonid Kokku — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — Üksikasjalik maksude laekumine sektorite kaupa Jooksvad tulumaksud, omandimaksud jne Tulumaksud D. 5 D. 51 D. 51a Üksikisikute või kodumajapidamiste tulumaksud … D. 51b Ettevõtete tulumaksud … D. 51c Kapitalikasumi maksud … D. 51d Loterii- või hasartmänguvõitude maksud … D. 59 Muud jooksvad maksud D. 59. 1 Jooksvad kapitalimaksud D. 59. 1a Jooksvad maa- ja hoonete maksud … D. 59. 1b Jooksvad netovara maksud … D. 59. 1c Muu vara jooksvad maksud … D. 59. 2 Mitmesugused jooksvad maksud D. 59. 2a Peamaksud … D. 59. 2b Maksud kulutustelt … D. 59. 2c Kodumajapidamiste maksed mitmesuguste litsentside ja lubade eest … D. 59. 2d Rahvusvaheliste tehingutega seotud maksud … D. 2 D. 21 Tootmis- ja impordimaksud Tootemaksud D. 211 Lisandväärtusmaksu tüüpi maksud … D. 212 Impordimaksud ja imporditollimaksud, v. a lisandväärtusmaks D. 2121 Imporditollimaksud … D. 2122 D. 2122a Impordimaksud, v. a lisandväärtusmaks ja tollimaksud Üldised müügimaksud või kumuleeruvad käibemaksud … D. 2122b Aktsiisimaksud … D. 2122c Teatud teenuste maksud … 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 443 SNA-kood Valitsemis- sektor Keskvalitsus Osariigi/ liidumaa valitsus Kohalik omavalitsus Sotsiaalkind- lustusfondid ELi institut- sioonid Kokku D. 2122d Impordimonopolist saadav kasum … D. 2122e Erinevatest valuutakurssidest tulenevad maksud … D. 214 D. 214a Tootemaksud, v. a lisandväärtusmaks ja impordimaksud Üldised müügimaksud või kumuleeruvad käibemaksud … D. 214b Aktsiisimaksud … D. 214c Teatud teenuste maksud … D. 214d Finants- ja kapitalitehingute maksud … D. 214e Fiskaalmonopolide kasumid D. 29 D. 29a … Muud tootmismaksud Maksud töötasufondilt ja tööjõult … D. 29b Maa-, hoonete ja muude rajatiste korduvad maksud … D. 29c Äri- ja erialaste litsentside maksud … D. 29d Maksud tootmiseks kasutatavalt põhivaralt või muudelt tegevustelt … D. 29e Tempelmaksud … D. 29f Reostusmaksud … D. 29g Rahvusvaheliste tehingutega seotud maksud … D. 91 D. 91a Kapitalimaksud Kapitalilõivud … D. 91b Kapitalisiirete maksud … Maksude kogusumma D. 611 Tegelikud sotsiaalmaksed D. 6111 — Tööandjate tegelikud sotsiaalmaksed D. 6112 — Tööandjate sotsiaalmaksed D. 6113 Füüsilisest isikust ettevõtjate ja mittetöötavate isikute sotsiaalmaksed Maksude ja sotsiaalmaksete kogusumma — — — — — — — — — 444 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd Tabel 10 — Tabelid majandusharude ja piirkondade kaupa (NUTS II), jooksvad hinnad Kood Muutujate loend Jaotus t + kuu B1. g B1. g D. 1 P. 51 1. Kogulisandväärtus alushindades 2. Kogulisandväärtus alushindades 3. Töötajate hüvitised 4. Kapitali kogumahutus põhivarasse 5. Tööhõive — Kokku — Töötajad A17 — A17 A17 A17 A17 24 18 24 24 24 24 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 445 l d u u k u g o K d e d r i i s i l a t i p a K i l a t i p a K ) d u t i r e e d i l o s n o k ( s u t u h a m u g o k ) d u t i r e e d i l o s n o k ( d e d r i i s l a a i s t o s d a v s k o o j d u u M d e d r i i s , d e s u t e o t l a a i s t o S d e s i l a h a r e t t i m a. v l u u t i d n a m O ) d u t i r e e d i l o s n o k ( d e s u t e o T e t a j a t ö ö t : t s e l l i M - u k s i i m b r a t p p õ L d e s i t i v ü h d e s u t u l. 9 D 5 P. 7 D 2 6 D. 4 D. 3 D. 1 D 3 P. s e k i õ l e d i n o o i s t k n u f d u u k l i r o t k e s s i m e s t i l a V — 1 1 l e b a T n o o i g i l e r a j r u u t l u k , s u d n a j a m e k h u P e n n a k e l o o h a j l s u t s u d n i k l a a i s t o S s u d n a j a m u m a l E a i g r e n e a j s u t ü K a j s u d n a l a k , s u d n a s t e m , s u d n a j a m u l l õ P s u d n h a j i i , e n m a d n a v e a k e m r o o t l a a r e n m a j i s u t s ö ö t e ä M s u t i h e ; s u t s ö ö t v e l t ö ö t ; s u t ü k d u t a v r a a j l ä v i d m e e t s ü s e d i s a j t r o p s n a r T d e s u v e g e t s u d n a j a m d u u M U K K O K d e s u t u u k l a t a m i r e e s t i f i s s a l k i e s s e d p p u r g i h õ P d e s u n e e t d u k i l a v a d e s i d Ü l k e l o e g l u j a j d r o k k i l a v A e s t i a k i g i i R i d o h s i v r e T s u d i r a H 1 2 3 4 5 6 7 8 9 0 1 1 1 2 1 3 1 4 1 446 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd Tabel 12 — Tabelid majandusharude ja piirkondade kaupa (NUTS III), jooksvad hinnad Kood Muutujate loend B1. g 1. Kogulisandväärtus alushindades 2. Tööhõive — Kokku — Töötajad Jaotus A3 A3 A3 t + kuu 24 18 18 Tabel 13 — Kodumajapidamiste kontod piirkonna järgi (NUTS II), jooksvad hinnad Kodumajapidamiste esmaste tulude jaotamise konto D. 4 Omanditulu B. 2/B. 3 Tegevuse ülejääk / segatulu Kasutamine Vahendid B. 5 Esmane tulu D. 1 D. 4 Töötajate hüvitised Omanditulu Kodumajapidamiste tulude teisese jaotamise konto Kasutamine Vahendid D. 5 D. 61 D. 7 B. 6 Jooksvad tulumaksud, omandimaksud jne Sotsiaalmaksed Muud jooksvad siirded Kasutatav tulu B. 5 D. 62 D. 7 Esmane tulu Sotsiaaltoetused, v. a mitterahalised sotsiaalsiirded Muud jooksvad siirded Tabel 14 — Põhivara kogumajanduses ja toote kaupa, Pi3 Kood AN. 11 Muutujate loend Põhivara Jaotus Pi3 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 447 e s s e d a d n i h a j t s o a g e s u d n e s i e t s o o k s e d a d n i h s u l a l e b a t e s i m u k k a P — 5 1 l e b a T d a n n i h v i s ü p a j d a v s k o o j : d a n n H i 0 6 = m , 0 6 = n s e d a d n h i ) 7 ( - u k k a p u g o K d u s k a m e t o o T - s u d n a b u a K - u k k a p u g o K - a j t s o e n m i - e t o o t s u n i i m - i d r o p s n a r t a j i d m u d i i i s b u s d i l a a n i g r a m - s u l a e n m i s e d a d n h i F I C , t r o p m I ) 1 ( Σ n … ) E C A N ( d u r a h s u d n a j a M … 4 3 2 1 ) 6 ( ) 5 ( ) 4 ( ) 3 ( ) 2 ( ) 1 ( 0 0 0 0 0 ) 3 ( a p u a k u r a h s u d n a j a m g n a d o o t u g o K ) 2 ( e n e s i s e n i l ä v L E L E ) a ) b s e d a d n h s u l a i a p u a k u r a h s u d n a j a m a j e t o o t g n a d o o T ) 1 ( 1 2 3 4. m d e t o o T ) A P C ( ) d e j r i k s i m i r e e g i r r o K ( : t s e l l i m , u k k o K g n a d o o t u r u T ) 1 ( Σ g n a d o o t e n i l ä v u r u t u u M s k e s i i m b r a t p p õ l a m O 448 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd ) 3 ( Σ + ) 1 ( Σ ) 3 ( Σ ) 5 ( ) 4 ( : s e d a d n h a j t s o i i e n m a t u s a k p p õ L ) 3 ( ) 2 ( ) 1 ( i e n m a t u s a k p p õ L ) f , ) e , ) d , ) c , ) b , ) a ) 1 ( Σ n … ) E C A N ( d u r a h s u d n a j a M … 3 2 1 s e d a d n i h a j t s o l e b a t s u t u s a K — 6 1 l e b a T d a n n i h v i s ü p a j d a v s k o o j : d a n n H i 0 6 = m , 0 6 = n : d e s u t u u k s i l i m b r a t p p õ L d a v a d n n e e t i i s i i m a d p a j a m u d o k i d n o o i s t u t i t s n i a t e s u l t o a t i m u s a k ) a a g i t k n u p s o o k 2 1 + t ( d e s i i m a d p a j a m u d o k ) a ) b : s u t u h a m u g o k i l a t i p a K r o t k e s s i m e s t i l a v ) c e s s a r a v i h õ p s u t u h a m u g o k i l a t i p a k ) d d e m e s e s i r ä ä v a j s e d u r a v d e s u t u u m e n e s i s L E — e n i l ä v L E — t r o p s k e ) e ) f a j e t e d o o t s e d a d n h a j t s o i i i e n m b r a t e h a V a p u a k e d u r a h s u d n a j a m ) 1 ( 1 2 3. m u k k o k i e n m a t u s a K a p u a k e d i k i i l i e n m a t u s a k p p õ l u g o K a p u a k e d u r a h s u d n a j a m e n m b r a t e h a v i i u g o K ) 2 ( a p u a k e d u r a h s u d n a j a m d d n e m e l e i e s u t r ä ä v d n a s i L ) 3 ( a p u a k e d u r a h s u d n a j a m s e d a d n h s u l a i g n a d o o T a p u a k e d u r a h s u d n a j a m s u t r ä ä v d n a s i L ) 4 ( ) 5 ( d e t o o T ) A P C ( d e s k a m s u t s u d n i k l a a i s t o s l e t a j d n a ö ö T d u s k a m s i m t o o t o t e n d u u M m u u k l i l a t i p a k i h õ P ) 3 ( Σ + ) 1 ( Σ ) 3 ( Σ ) d e j r i k s i m i r e e g i r r o K ( d e s i t i v ü h e t a j a t ö ö T ) 1 ( Σ 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 449 ) 3 ( Σ + ) 1 ( Σ ) 5 ( ) 3 ( Σ ) 4 ( ) i g r ä j e t e d o o t ( s e d a d n i h s u l a l e b a t d n u j l ä v - d n e s i s e n i l i r t e e m m ü S — 7 1 l e b a T d a n n i h v i s ü p a j d a v s k o o j : d a n n H i i e n m a t u s a k p p õ L ) f , ) e , ) d , ) c , ) b , ) a ) 3 ( : s e d a d n h s u l a i i e n m a t u s a k p p õ L 0 6 = n ) 1 ( Σ ) 2 ( n … ) A P C ( d e t o o T ) 1 ( … 3 2 1 : d e s u t u u k s i l i m b r a t p p õ L s e d a d n h s u l a i i e n m a t u s a k u g o K a p u a k e d i k i i l s e d a d n h s u l a i i e n m a t u s a k p p õ L s e d a d n h s u l a i i i e n m b r a t e h a v u g o K u k k o k d u s k a m e t o o t o t e N e d i k i i l e s i m a t u s a k p p õ l d u s k a m e t o o t o t e N a p u a k e t e d o o t d u s k a m e t o o t o t e N a p u a k s e d a d n h a j t s o i s u t u s a k u g o K a p u a k e d i k i i l i e n m a t u s a k p p õ l u g o K e t e d o o t s e d a d n h a j t s o i s e d a d n h a j t s o i i i e n m b r a t e h a v u g o K a p u a k d a v a d n n e e t i i s i i m a d p a j a m u d o k i d n o o i s t u t i t s n i a t e s u l t o a t i m u s a k d e s i i m a d p a j a m u d o k ) a ) b : s u t u h a m u g o k i l a t i p a K r o t k e s s i m e s t i l a v ) c e s s a r a v i h õ p s u t u h a m u g o k i l a t i p a k d e m e s e s i r ä ä v a j s e d u r a v d e s u t u u m e n e s i s L E e n i l ä v L E — — t r o p s k e ) d ) e ) f ) i g r ä j e t e d o o t ( s e d a d n h s u l a i i i e n m b r a t e h a V ) 1 ( ) 2 ( ) 3 ( ) 4 ( 1 2 3. n d e t o o T ) A P C ( ) - ( i d m u d i i i s b u s e t o o T ) 3 ( + ) 1 ( Σ d u s k a m e t o o T ) 1 ( Σ a p u a k e t e d o o t i d d n e m e l e e s u t r ä ä v d n a s i L ) 5 ( a p u a k e t e d o o t s e d a d n h s u l a i g n a d o o T a p u a k e t e d o o t s u t r ä ä v d n a s i L a p u a k e t e d o o t F I C t r o p m I a p u a k e t e d o o t s e d a d n h s u l a i i e n m u k k a P ) 6 ( ) 7 ( ) 8 ( ) 9 ( ) 0 1 ( d u s k a m s i m t o o t o t e n d u u M d e s i t i v ü h e t a j a t ö ö T k ä ä j e l ü o t e n e s u v e g e T m u u k l i l a t i p a k i h õ P ) 5 ( Σ + ) 3 ( + ) 1 ( Σ ) 5 ( Σ t r o p m I ) 8 ( + ) 7 ( e s s a r a v i h õ p s u t u h a m i l a t i p a K d u r a v a r a v i h õ P l d u u k u õ ö ö T j 450 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd ) 3 ( Σ + ) 1 ( Σ ) 5 ( ) 3 ( Σ ) 4 ( d a n n i h v i s ü p a j d a v s k o o j : d a n n H i i e n m a t u s a k p p õ L ) f , ) e , ) d , ) c , ) b , ) a ) 3 ( : s e d a d n h s u l a i i e n m a t u s a k p p õ L : g n a d o o t e s u d n a j a m e s i S 0 6 = n ) 1 ( Σ ) 2 ( n … ) A P C ( d e t o o T ) 1 ( … 3 2 1 ) i g r ä j e t e d o o t ( s e d a d n i h s u l a l e b a t d n u j l ä v - d n e s i s u g n a d o o t e s u d n a j a m e s i s e n i l i r t e e m m ü S — 8 1 l e b a T d e s u t u u k s i l i m b r a t p p õ L e s s a r a v i h õ p s u t u h a m u g o k i l a t i p a k d e m e s e s i r ä ä v a j s e d u r a v d e s u t u u m e n e s i s L E e n i l ä v L E — — t r o p s k e ) d ) e ) f d a v a d n n e e t i i s i i m a d p a j a m u d o k i d n o o i s t u t i t s n i a t e s u l t o a t i m u s a k d e s i i m a d p a j a m u d o k ) a ) b : s u t u h a m u g o k i l a t i p a K r o t k e s s i m e s t i l a v ) c - s u l a i i e n m b r a t e h a V : g n a d o o t e s u d n a j a m e s i S ) i g r ä j e t e d o o t ( s e d a d n h i ) 1 ( g n a d o o t u g o k e s u d n a j a m e s i S i e n m a t u s a k p p õ l u g n a d o o t e s u d n a j a m e s i S - i b r a t e h a v u g n a d o o t e s u d n a j a m e s i s u g o K a p u a k e t e d o o t s e d a d n h s u l a i e n m i u k k o k t r o p m I F I C i , e n m a t u s a k p p õ l e t e d o o t d u t i d r o p m I i i e n m b r a t e h a v u g o k e t e d o o t d u t i d r o p m I F I C , a p u a k e t e d o o t u k k o k d u s k a m e t o o t o t e N s e s i m a t u s a k p p õ l d u s k a m e t o o t o t e N e t e d o o t s e s i i m b r a t e h a v d u s k a m e t o o t o t e N u k k o k s u t u s a K s e d a d n h a j t s o i a p u a k e d i k i i l i e n m a t u s a k p p õ l u g o K e t e d o o t s e d a d n h a j t s o i i i e n m b r a t e h a v a p u a k u g o K a p u a k ) 2 ( ) 3 ( ) 4 ( ) 5 ( a p u a k e t e d o o t i d d n e m e l e e s u t r ä ä v d n a s i L ) 6 ( a p u a k e t e d o o t s e d a d n h s u l a i g n a d o o T a p u a k e t e d o o t s u t r ä ä v d n a s i L ) 7 ( ) 8 ( ) 9 ( 1 2 3. n d e t o o T ) A P C ( i e n m a t u s a k e t e d o o t d u t i d r o p m I ) 1 ( Σ d u s k a m s i m t o o t o t e n d u u M d e s i t i v ü h e t a j a t ö ö T k ä ä j e l ü o t e n e s u v e g e T m u u k l i l a t i p a k i h õ P ) 6 ( Σ e s s a r a v i h õ p s u t u h a m i l a t i p a K ) 6 ( Σ + ) 4 ( + ) 3 ( + ) 1 ( Σ d u r a v a r a v i h õ P d u s k a m e t o o t t e N ) 4 ( + ) 3 ( + ) 1 ( Σ l d u u k u õ ö ö T j 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 451 ) 3 ( Σ + ) 1 ( Σ ) 5 ( ) 3 ( Σ ) 4 ( i e n m a t u s a k p p õ L ) f , ) e , ) d , ) c , ) b , ) a ) 3 ( 0 6 = n ) 1 ( Σ ) 2 ( n … ) A P C ( d e t o o T ) 1 ( … 3 2 1 : s e d a d n h s u l a i i e n m a t u s a k p p õ L : t r o p m I F I C , ) i g r ä j e t e d o o t ( s e d a d n i h s u l a l e b a t d n u j l ä v - d n e s i s i d r o p m i e n i l i r t e e m m ü S — 9 1 l e b a T d a n n i h v i s ü p a j d a v s k o o j : d a n n H i u k k o k t r o p m I i e n m a t u s a k p p õ l e t e d o o t d u t i d r o p m I - s u l a i i e n m b r a t e h a v u g o k s e d a d n h s u l a i a p u a k e t e d o o t s e d a d n h i : d e s u t u u k s i l i m b r a t p p õ L d a v a d n n e e t i i s i i m a d p a j a m u d o k i d n o o i s t u t i t s n i a t e s u l t o a t i m u s a k d e s i i m a d p a j a m u d o k ) a ) b : s u t u h a m u g o k i l a t i p a K r o t k e s s i m e s t i l a v ) c e s s a r a v i h õ p s u t u h a m u g o k i l a t i p a k d e m e s e s i r ä ä v a j s e d u r a v d e s u t u u m e n e s i s L E e n i l ä v L E — — t r o p s k E ) d ) e ) f s e d a d n h s u l a i i i e n m b r a t e h a v : t r o p m I ) i g r ä j e t e d o o t ( e t e d o o t d u t i d r o p m I ) 1 ( ) 2 ( 1 2 3. n d e t o o T ) A P C ( ) 1 ( Σ 452 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd Tabel 20 — Põhivarade ristklassifikatsioon majandusharude ja toodete kaupa Majandusharud: A31 NACE Rev. 1 Tooted: Muutujad: Hinnad: Pi3 CPA Põhivara brutoväärtuses Põhivara netoväärtuses Jooksvad asendushinnad Soetusmaksumus Püsivad asendushinnad Tabel 21 — Tootmiskonto ristklassifikatsioon majandusharude ja sektorite kaupa Majandusharud: A60 NACE Rev. 1 Sektorid: Muutujad: S11 S12 S13 S14 S15 Toodang — Turutoodang — Oma lõpptarbimiseks — Muu turuväline toodang Vahetarbimine Kogulisandväärtus — Töötajate hüvitised — Muud maksud miinus tootesubsiidiumid — Tegevuse netoülejääk — Põhikapitali kulum Hinnad: Jooksevhinnad Tabel 22 — Põhivarasse tehtava kapitali kogumahutuse ristklassifikatsioon majandusharude ja toodete kaupa Majandusharud: A31 NACE Rev. 1 Tooted: Muutuja: Hinnad: P60 CPA Kapitali kogumahutus põhivarasse Jooksev- ja püsivhinnad 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 453 Tabel 23 — Tagasiulatuvad arvutused Ümberarvutusteks ettenähtud tabelid Aastased Kvartaalsed Ajavahemikud Teabe edastamine Ajavahemikud Teabe edastamine Tabel 1: Koondnäitajad 70—87 Detsember 99 80—87 Detsember 99 88—94 Aprill 99 88—94 Aprill 99 Tabel 2: Valitsemissektori peamised koondnäitajad Tabel 3: Tabelid majandusharude kaupa 70—94 Detsember 99 70—94 Detsember 00 Tabel 5: Kodumajapidamiste lõpptarbimiskulutused eesmärkide kaupa 80—94 Detsember 00 Tabel 8: Muud kontod kui finantskontod sektorite kaupa 90—94 Detsember 99 80—89 Detsember 00 Tabel 11: Valitsemissektori kulud funktsioonide lõikes 90—94 Detsember 01 454 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd ESA 95 RIIGIKOHASE KÜSIMUSTIKU RAAMES ESITATAVAID TABELEID KÄSITLEVAD ERANDID 1. AUSTRIA 1. 1. Tabelitega seotud erandid Tabel nr 1 1 1 1 1 1 2 2 3 3 5 Tabel Erandid Peamised koondnäitajad, aastased Viive: t + 9 kuud Aas- tani 1999 Peamised koondnäitajad, aastased Tagasiulatuvad arvutused: aastad 88–94 esitada detsembris 00 2000 Peamised koondnäitajad, aastased Tagasiulatuvad arvutused: aastaid 70–87 ei ole vaja uuesti arvu- tada 2005 Peamised koondnäitajad, kvartaalsed Viive: t + 12 kuud 1999 Peamised koondnäitajad, kvartaalsed Tagasiulatuvad arvutused: aastad 88–94 esitada detsembris 00 2000 Peamised koondnäitajad, kvartaalsed Tagasiulatuvad arvutused: aastaid 80–87 ei ole vaja uuesti arvu- tada 2005 Valitsemissektori peamised koondnäitajad Viive: t + 9 kuud 1999 Valitsemissektori peamised koondnäitajad Tagasiulatuvad arvutused: uuesti arvutada ainult aastad 88–94 2005 Tabelid majandusharude kaupa Viive: t + 12 kuud 1999 Tabelid majandusharude kaupa Tagasiulatuvad arvutused: uuesti arvutada ainult aastad 88–94 2005 Kodumajapidamiste lõpptarbimiskulutused eesmärgi järgi Tagasiulatuvad arvutused: uuesti arvutada ainult aastad 88–94 2005 11 Valitsemissektori kulud ülesannete lõikes Tagasiulatuvad arvutused: aastaid 90–94 ei ole vaja uuesti arvutada 12 Tabelid majandusharude ja piirkondade kaupa, NUTS III, A3 Esimene edastus 2002 13 Kodumajapidamiste kontod piirkonna järgi, NUTS II Esimene edastus 2005 15 Pakkumise tabel alushindades koos teisendusega ostjahindadesse, A60 × P60 Esimene edastus 2003 ja ainult iga teine aasta 16 Kasutamise tabel ostjahindades, A60 × P60 Esimene edastus 2003 ja ainult iga teine aasta 17 18 19 Sümmeetriline sisend-väljundtabel alushindades, P60 × P60, iga viies aasta Esimene edastus 2003 Sisemajanduse toodangu sümmeetriline sisend-väljundtabel alus- hindades, P60 × P60, iga viies aasta Esimene edastus 2003 Impordi sümmeetriline sisend-väjundtabel alushindades, P60 × P60, iga viies aasta Esimene edastus 2003 2005 2002 2005 2003 2003 2003 2003 2003 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 455 1. 2. Tabelites olevate üksikute muutujatega/sektoritega seotud erandid Tabel Muutuja/sektor Erandid Aastani Tabel nr 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 3 8 8 8 Peamised koondnäitajad, kvartaalsed Individuaalsed tarbimiskulutused Ei arvutata Peamised koondnäitajad, kvartaalsed Kollektiivsed tarbimiskulutused Ei arvutata Peamised koondnäitajad, kvartaalsed Tegelik individuaalne tarbimine Ei arvutata Peamised koondnäitajad, kvartaalsed Väärisesemete soetamine miinus realiseeri- mine Ei arvutata Peamised koondnäitajad, kvartaalsed Kogurahvastik Viive: t + 9 kuud Peamised koondnäitajad, aastased Individuaalsed tarbimiskulutused Viive: t + 12 kuud Peamised koondnäitajad, aastased Kollektiivsed tarbimiskulutused Viive: t + 12 kuud Peamised koondnäitajad, aastased Tegelik individuaalne tarbimine Viive: t + 12 kuud Peamised koondnäitajad, aastased Väärisesemete soetamine miinus realiseeri- mine Esimene edastus 2003 Peamised koondnäitajad, aastased Kogurahvastik Viive: t + 9 kuud Põhikapitali kulum majandusharude või sektorite kaupa Esimene edastus 2002 Ettevõtete jaotus omanike järgi Esimene edastus 2005 Kodumajapidamiste jaotus gruppide järgi Esimene edastus 2005 Põhikapitali kulum majandusharude kaupa Esimene edastus 2003 Tabelid majandusharude kaupa Muud kontod kui finantskontod sektorite kaupa Muud kontod kui finantskontod sektorite kaupa Muud kontod kui finantskontod sektorite kaupa 16 18 Kasutamise tabel ostjahindades, A60 × P60 Sisemajanduse toodangu sümmeetriline sisend-väljundtabel alushindades, P60 × P60, iga viies aasta 2. TAANI 2. 1. Tabelitega seotud erandid Tabel nr 6 7 20 Tabel Erandid Finantskontod sektorite kaupa (tehingud) Viive: t + 13 kuud Finantsvara ja -kohustuste bilanss Viive: t + 13 kuud Põhivara ristklassifikatsioon majandusharude ja toodete kaupa, A31 × Pi3, iga viies aasta Esimene edastus 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2003 2005 2002 2005 2005 2003 Aas- tani 2005 2005 2005 456 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd 2. 2. Tabelites olevate üksikute muutujatega/sektoritega seotud erandid Tabel Muutuja/sektor Erandid Aastani Peamised koondnäitajad, aastased ja kvartaalsed Tööhõive Ainult riigi territooriumi järgi 2005 Tabelid majandusharude kaupa Palk majandusharude kaupa Ei tehta teatavaks Tabelid majandusharude kaupa Põhikapitali kulum majandusharude kaupa Viive: t + 36 kuud 3 Tabelid majandusharude kaupa Kapitali kogumahutus põhivarasse majan- dusharude kaupa Viive: t + 36 kuud 3 3 Tabelid majandusharude kaupa Muutused varudes majandusharude kaupa Viive: t + 36 kuud Tabelid majandusharude kaupa Väärisesemete soetamine miinus realiseeri- mine majandusharude kaupa Viive: t + 36 kuud 3 Tabelid majandusharude kaupa Füüsilisest isikust ettevõtjad majandusha- rude kaupa Viive: t + 36 kuud Tabelid majandusharude kaupa Töötajad majandusharude kaupa Viive: t + 36 kuud Tabelid majandusharude kaupa Töötatud tunnid majandusharude kaupa Viive: t + 36 kuud Tabelid majandusharude kaupa Töötajate hüvitised majandusharude kaupa Viive: t + 36 kuud Üksikasjalik maksude laekumine sektorite kaupa Üldised müügimaksud või kumuleeruvad käibemaksud (impordimaksud) Mõlemad muutujad koos Üldised müügimaksud või kumuleeruvad käibemaksud (tootemaksud) 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 Üksikasjalik maksude laekumine sektorite kaupa Aktsiisimaksud (impordimaksud) Mõlemad muutujad koos 2005 Aktsiisimaksud (tootemaksud) Üksikasjalik maksude laekumine sektorite kaupa Maksud spetsiifilistele teenustele (impordi- maksud) Mõlemad muutujad koos 2005 Maksud spetsiifilistele teenustele (toote- maksud) Põhikapitali kulum, tegevuse netoülejääk Mõlemad muutujad koos P60 all 2005 Sümmeetriline sisend-väljundtabel alushin- dades, P60 × P60, iga viies aasta Sisemajanduse toodangu sümmeetriline sisend-väljundtabel alushindades, P60 × P60, iga viies aasta Impordi sümmeetriline sisend-väjundtabel alushindades, P60 × P60, iga viies aasta Tootmiskonto ristklassifikatsioon majan- dusharude ja sektorite kaupa, A60 × (S11, S12, S13, S14, S15), iga viies aasta Tabel nr 1 3 3 3 3 3 9 9 9 17 18 19 21 Sümmeetriline sisend-väljundtabel alushindades, P60 × P60, iga viies aasta Sisemajanduse toodangu sümmeetriline sisend-väljundtabel alushindades, P60 × P60, iga viies aasta Impordi sümmeetriline sisend-väjundtabel alushindades, P60 × P60, iga viies aasta Sümmeetriline sisend-väljundtabel alushindades, P60 × P60, iga viies aasta Sisemajanduse toodangu sümmeetriline sisend-väljundtabel alushindades, P60 × P60, iga viies aasta Impordi sümmeetriline sisend-väjundtabel alushindades, P60 × P60, iga viies aasta Tootmiskonto ristklassifikatsioon majandusharude ja sektorite kaupa, A60 × (S11, S12, S13, S14, S15), iga viies aasta 3. SAKSAMAA 3. 1. Tabelitega seotud erandid Tabel nr 17 18 19 17 18 19 21 Tabel nr 1 1 2 3 3 5 5 8 9 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja Tabel Muutuja/sektor Erandid Kapitalimahutus põhivarasse Ainult P31 457 Aastani 2005 Põhivara varud Ei tehta teatavaks 2005 Kodumajapidamiste sektor Mõlemad sektorid koos 2005 KTKTI de sektor Tabel Erandid Aas- tani Peamised koondnäitajad, kvartaalsed Tagasiulatuvad arvutused: uuesti arvutada ainult aastad 91–94 2005 Peamised koondnäitajad, aastased Tagasiulatuvad arvutused: uuesti arvutada ainult aastad 91–94 2005 Valitsemissektori peamised koondnäitajad Tagasiulatuvad arvutused: uuesti arvutada ainult aastad 91–94 2005 Tabelid majandusharude kaupa Tagasiulatuvad arvutused: uuesti arvutada ainult aastad 91–94 2005 Tabelid majandusharude kaupa t + 9 kuud ainult A17, A31 viibega t + 21 kuud 2005 Kodumajapidamiste lõpptarbimiskulutused eesmärgi järgi Tagasiulatuvad arvutused: uuesti arvutada ainult aastad 91–94 2005 Kodumajapidamiste lõpptarbimiskulutused eesmärgi järgi Osaliselt ainult üks numbrikoht 2005 Muud kontod kui finantskontod sektorite kaupa Tagasiulatuvad arvutused: uuesti arvutada ainult aastad 91–94 2005 Üksikasjalik maksude laekumine sektorite kaupa Koodi lõpus tähekohad puuduvad 10 Tabelid majandusharude ja piirkondade kaupa, NUTS II, A17 Ainult NUTS I ja A6 2005 2005 11 Valitsemissektori kulud ülesannete lõikes Tagasiulatuvad arvutused: uuesti arvutada ainult aastad 91–94 2005 12 Tabelid majandusharude ja piirkondade kaupa, NUTS III, A3 Viive: t + 30 kuud, ainult iga teine aasta 2005 458 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd Tabel nr Tabel Erandid 13 Kodumajapidamiste kontod piirkonna järgi, NUTS II Viive: t + 30 kuud, ainult NUTS I 15 Pakkumise tabel alushindades koos teisendusega ostjahindadesse, A60 × P60 Ainult iga teine aasta 16 Kasutamise tabel ostjahindades, A60 × P60 Ainult iga teine aasta 21 Tootmiskonto ristklassifikatsioon majandusharude ja sektorite kaupa, A60 × (S11, S12, S13, S14, S15), iga viies aasta Püsivhinnad puuduvad 3. 2. Tabelites olevate üksikute muutujatega/sektoritega seotud erandid Aas- tani 2005 2005 2005 2005 Tabel Muutuja/sektor Erandid Aastani Peamised koondnäitajad, aastased ja kvartaalsed Kapitali kogumahutus põhivarasse Pi6: kvartaliandmed puuduvad, aastaandmed viibega t + 12 kuud Peamised koondnäitajad, aastased ja kvartaalsed Kogurahvastik Viive: t +12 kuud Tabelid majandusharude kaupa Väärisesemete soetamine miinus realiseeri- mine majandusharude kaupa Mõlemad muutujad koos, mitte majandusharude kaupa Muutused varudes majandusharude kaupa Finantskontod sektorite kaupa (tehingud) Finantsvara ja -kohustuste bilanss Valitsemissektor S. 1311/S. 1312 ja S. 1313 ainult koos Tabelid majandusharude ja piirkondade kaupa, NUTS II, A17 Kapitali kogumahutus põhivarasse Viive: t +30 kuud 4. KREEKA 4. 1. Tabelitega seotud erandid Tabel Erandid Peamised koondnäitajad, kvartaalsed Esimene edastus 2000 Peamised koondnäitajad, kvartaalsed Tagasiulatuvad arvutused: aastad 88–94 esitada detsembris 00 2000 Peamised koondnäitajad, kvartaalsed Tagasiulatuvad arvutused: aastaid 80–87 ei ole vaja uuesti arvutada Peamised koondnäitajad, aastased Viive: t + 9 kuud Peamised koondnäitajad, aastased ja kvartaalsed Esimene edastus 2000 Valitsemissektori peamised koondnäitajad Viive: t + 9 kuud 2005 2005 2000 2005 2005 2005 2005 2005 2005 Aas- tani 2000 Tabel nr 1 1 3 6 7 10 Tabel nr 1 1 1 1 1 2 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja Tabel Erandid Tabelid majandusharude kaupa Tagasiulatuvad arvutused: uuesti arvutada ainult aastad 88–94 2005 Kodumajapidamiste lõpptarbimiskulutused eesmärgi järgi Tagasiulatuvad arvutused: uuesti arvutada ainult aastad 88–94 2005 Finantskontod sektorite kaupa (tehingud) Esimene edastus vastus hetkel ebaselge Finantskontod sektorite kaupa (tehingud) Viive: vastus hetkel ebaselge Finantsvara ja -kohustuste bilanss Esimene edastus 2005 2005 2005 2005 Muud kontod kui finantskontod sektorite kaupa Tagasiulatuvad arvutused: uuesti arvutada ainult aastad 88–94 2005 Muud kontod kui finantskontod sektorite kaupa Tagasiulatuvad arvutused: aastaid 80–89 ei ole vaja uuesti arvutada 2005 11 Valitsemissektori kulud ülesannete lõikes Tagasiulatuvad arvutused: uuesti arvutada ainult aastad 88–94 2005 20 Põhivara ristklassifikatsioon majandusharude ja toodete kaupa, A31 × Pi3, iga viies aasta Esimene edastus 2005 2005 4. 2. Tabelites olevate üksikute muutujatega/sektoritega seotud erandid Tabel Muutuja/sektor Erandid Aastani Tabelid majandusharude kaupa Väärisesemete soetamine miinus realiseerimine Esimene edastus 2005 Tabelid majandusharude kaupa Töötatud tunnid majandusharude kaupa Esimene edastus 2005 Muud kontod kui finantskontod sektorite kaupa Muud kontod kui finantskontod sektorite kaupa Ettevõtete jaotus omanike järgi Esimene edastus 2005 Kodumajapidamiste jaotus gruppide järgi Esimene edastus 2005 Tabel nr 3 5 6 6 7 8 8 Tabel nr 3 3 8 8 5. HISPAANIA 5. 1. Tabelitega seotud erandid Tabel nr Tabel Erandid 11 Valitsemissektori kulud ülesannete lõikes Viive: t +21 kuud 459 Aas- tani 2005 2005 2005 2005 Aas- tani 2005 460 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd 5. 2. Tabelites olevate üksikute muutujatega/sektoritega seotud erandid Tabel nr Tabel Muutuja/sektor Erandid Aastani 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 3 3 3 8 9 16 17 18 19 Peamised koondnäitajad, kvartaalsed KTKTIde lõpptarbimiskulutused Ei esitata Peamised koondnäitajad, kvartaalsed Valitsemissektori lõpptarbimiskulutuste jaotus individuaalseteks ja kollektiivseteks tarbimiskulutusteks Ei esitata Peamised koondnäitajad, kvartaalsed Tegelik lõpptarbimine Ei esitata Peamised koondnäitajad, kvartaalsed Tegelik individuaalne tarbimine Ei esitata Peamised koondnäitajad, kvartaalsed Väärisesemete soetamine miinus realiseeri- mine Koos muutustega varudes Peamised koondnäitajad, aastased KTKTIde lõpptarbimiskulutused Viive: t + 9 kuud Peamised koondnäitajad, aastased Valitsemissektori lõpptarbimiskulutuste jaotus individuaalseteks ja kollektiivseteks tarbimiskulutusteks Viive: t + 9 kuud Peamised koondnäitajad, aastased Tegelik lõpptarbimine Viive: t + 9 kuud Peamised koondnäitajad, aastased Tegelik individuaalne tarbimine Viive: t + 9 kuud Peamised koondnäitajad, aastased Väärisesemete soetamine miinus realiseeri- mine Esimene edastus 2005 Tabelid majandusharude kaupa Põhikapitali kulum majandusharude kaupa Esimene edastus 2005 Tabelid majandusharude kaupa Väärisesemete soetamine miinus realiseeri- mine majandusharude kaupa Esimene edastus 2005 Tabelid majandusharude kaupa Töötatud tunnid majandusharude kaupa Esimene edastus 2005 Muud kontod kui finantskontod sektorite kaupa Väärisesemete soetamine miinus realiseeri- mine Esimene edastus 2005 Üksikasjalik maksude laekumine sektorite kaupa Jooksvate tulu-, omandi- jms maksude jaotus, impordimaksud ja imporditolli- maksud, v. a lisandväärtusmaks ja muud osariigi/liidumaa valitsuse (S. 1312) ja kohaliku valitsuse (S. 1313) allsektorite tootmismaksud Viive: t +21 kuud Kasutamise tabel ostjahindades, A60 × P60 Põhikapitali kulum majandusharude kaupa (A60) Esimene edastus 2005 Põhikapitali kulum (P60) Esimene edastus 2005 Sümmeetriline sisend-väljundtabel alushindades, P60 × P60, iga viies aasta Sisemajanduse toodangu sümmeetriline sisend-väljundtabel alushindades, P60 × P60, iga viies aasta Impordi sümmeetriline sisend-väjundtabel alushindades, P60 × P60, iga viies aasta 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja Tabel nr 17 18 19 Tabel Muutuja/sektor Erandid Põhivara varud (P60) Esimene edastus 2005 Sümmeetriline sisend-väljundtabel alushin- dades, P60 × P60, iga viies aasta Sisemajanduse toodangu sümmeetriline sisend-väljundtabel alushindades, P60 × P60, iga viies aasta Impordi sümmeetriline sisend-väjundtabel alushindades, P60 × P60, iga viies aasta 6. PRANTSUSMAA 6. 1. Tabelitega seotud erandid Tabel nr Tabel Erandid 10 Tabelid majandusharude ja piirkondade kaupa, NUTS II, A17 Viive: t +36 kuud 12 Tabelid majandusharude ja piirkondade kaupa, NUTS III, A3 Viive: t +36 kuud 13 Kodumajapidamiste kontod piirkonna järgi, NUTS II Viive: t +42 kuud 461 Aastani 2005 Aas- tani 2005 2005 2005 6. 2. Tabelites olevate üksikute muutujatega/sektoritega seotud erandid Tabel nr Tabel Muutuja/sektor Erandid Aastani 3 Tabelid majandusharude kaupa Kõik muutujad Majandusharude jaotus arvestatuna homo- geensete majandusharude järgi 2005 10 12 15 16 20 21 22 Tabelid majandusharude ja piirkondade kaupa, NUTS II, A17 Tabelid majandusharude ja piirkondade kaupa, NUTS III, A3 Pakkumise tabel alushindades koos teisendusega ostjahindadesse, A60 × P60 Kasutamise tabel ostjahindades, A60 × P60 Põhivara ristklassifikatsioon majandusharude ja toodete kaupa, A31 × Pi3, iga viies aasta Tootmiskonto ristklassifikatsioon majandusharude ja sektorite kaupa, A60 × (S11, S12, S13, S14, S15), iga viies aasta Kapitali kogumahutuse põhivarasse rist- klassifikatsioon majandusharude ja too- dete kaupa, A31 × P60, iga viies aasta 462 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd 7. IIRIMAA 7. 1. Tabelitega seotud erandid Tabel nr Tabel Erandid Aas- tani 2002 2005 2005 2002 1 1 1 1 1 2 3 3 5 6 7 8 8 8 15 16 17 18 19 20 21 22 Peamised koondnäitajad, kvartaalsed Esimene edastus 2002 Peamised koondnäitajad, kvartaalsed Peamised koondnäitajad, kvartaalsed Tagasiulatuvad arvutused: aastaid 88–94 ei ole vaja uuesti arvutada Tagasiulatuvad arvutused: aastaid 80–87 ei ole vaja uuesti arvutada Peamised koondnäitajad, aastased Viive: t +6 kuud Peamised koondnäitajad, aastased Tagasiulatuvad arvutused: uuesti arvutada ainult aastad 85–94 2005 Valitsemissektori peamised koondnäitajad Tagasiulatuvad arvutused: uuesti arvutada ainult aastad 85–94 2005 Tabelid majandusharude kaupa Esimene edastus 2005 Tabelid majandusharude kaupa Tagasiulatuvad arvutused: aastaid 70–94 ei ole vaja uuesti arvutada 2005 2005 Kodumajapidamiste lõpptarbimiskulutused eesmärgi järgi Tagasiulatuvad arvutused: uuesti arvutada ainult aastad 85–94 2005 Finantskontod sektorite kaupa (tehingud) Esimene edastus 2005 Finantsvara ja -kohustuste bilanss Esimene edastus 2005 Muud kontod kui finantskontod sektorite kaupa Esimene edastus 2005 Muud kontod kui finantskontod sektorite kaupa Tagasiulatuvad arvutused: aastaid 90–94 ei ole vaja uuesti arvutada Muud kontod kui finantskontod sektorite kaupa Tagasiulatuvad arvutused: aastaid 80–89 ei ole vaja uuesti arvutada Pakkumise tabel alushindades koos teisendusega ostjahindadesse, A60 × P60 Esimene edastus 2005 Kasutamise tabel ostjahindades, A60 × P60 Esimene edastus 2005 Sümmeetriline sisend-väljundtabel alushindades, P60 × P60, iga viies aasta Esimene edastus 2005 Sümmeetriline sisend-väljundtabel alushindades, P60 × P60, iga viies aasta Esimene edastus 2005 Impordi sümmeetriline sisend-väjundtabel alushindades, P60 × P60, iga viies aasta Esimene edastus 2005 Põhivara ristklassifikatsioon majandusharude ja toodete kaupa, A31 × Pi3, iga viies aasta Esimene edastus 2005 Tootmiskonto ristklassifikatsioon majandusharude ja sektorite kaupa, A60 × (S11, S12, S13, S14, S15), iga viies aasta Esimene edastus 2005 Kapitali kogumahutuse põhivarasse ristklassifikatsioon majandusharude ja toodete kaupa, A31 × P60, iga viies aasta Esimene edastus 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2003 Aas- tani 1999 Tabel nr 1 2 Tabel nr 1 1 1 2 2 2 20 22 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 463 7. 2. Tabelites olevate üksikute muutujatega/sektoritega seotud erandid Tabel Muutuja/sektor Erandid Aastani Peamised koondnäitajad, aastased ja kvartaalsed KTKTIde lõpptarbimiskulutused Ei esitata Valitsemissektori peamised koondnäitajad P52 + P53 + K2 Ei esitata 8. ITAALIA 8. 1. Tabelitega seotud erandid Tabel Erandid Peamised koondnäitajad, kvartaalsed Viive: t +6 kuud Peamised koondnäitajad, kvartaalsed Tagasiulatuvad arvutused: aastad 80–87 esitada detsembris 00 2000 Peamised koondnäitajad, aastased Tagasiulatuvad arvutused: aastad 70–87 esitada detsembris 00 2000 Valitsemissektori peamised koondnäitajad Tagasiulatuvad arvutused: aastaid 70–94 ei ole vaja esitada 2005 Valitsemissektori peamised koondnäitajad Tagasiulatuvad arvutused: aastad 80–94 esitada detsembris 01 2001 Valitsemissektori peamised koondnäitajad Viive: t + 9 kuud Põhivara ristklassifikatsioon majandusharude ja toodete kaupa, A31 × Pi3, iga viies aasta Ei arvutata Kapitali kogumahutuse põhivarasse ristklassifikatsioon majandusharude ja toodete kaupa, A31 × P60, iga viies aasta Esimene edastus 2005 2005 2005 2005 8. 2. Tabelites olevate üksikute muutujatega/sektoritega seotud erandid Tabel nr 1 1 1 1 1 Tabel Muutuja/sektor Erandid Aastani Peamised koondnäitajad, kvartaalsed Valitsemissektori individuaalsed tarbimiskulutused Viive: t +16 kuud Peamised koondnäitajad, kvartaalsed Kollektiivsed tarbimiskulutused Viive: t +16 kuud Peamised koondnäitajad, kvartaalsed Tegelik lõpptarbimine Viive: t +16 kuud Peamised koondnäitajad, kvartaalsed Tegelik individuaalne tarbimine Viive: t +16 kuud Peamised koondnäitajad, kvartaalsed Väärisesemete soetamine miinus realiseerimine Koos muutustega varudes 2005 2005 2005 2005 2005 464 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd Tabel Muutuja/sektor Erandid Aastani Peamised koondnäitajad, kvartaalsed Põhikapitali kulum Esimene edastus detsembris 01 Peamised koondnäitajad, kvartaalsed Netorahvatulu Esimene edastus detsembris 01 Peamised koondnäitajad, aastased Valitsemissektori individuaalsed tarbimisku- lutused Viive: t + 9 kuud Peamised koondnäitajad, aastased Kollektiivsed tarbimiskulutused Viive: t + 9 kuud Peamised koondnäitajad, aastased Tegelik lõpptarbimine Viive: t + 9 kuud Peamised koondnäitajad, aastased Tegelik individuaalne tarbimine Viive: t + 9 kuud Peamised koondnäitajad, aastased Väärisesemete soetamine miinus realiseeri- mine Koos muutustega varudes Tabelid majandusharude kaupa Põhikapitali kulum majandusharude kaupa Jaotus A17, esimene edastus 2002 Tabelid majandusharude kaupa Põhikapitali kulum majandusharude kaupa Jaotus A31, esimene edastus 2005 Tabelid majandusharude kaupa Väärisesemete soetamine miinus realiseeri- mine majandusharude kaupa Koos muutustega varudes Muud kontod kui finantskontod sektorite kaupa Väärisesemete soetamine miinus realiseeri- mine majandusharude kaupa Koos muutustega varudes 9. LUXEMBURG 9. 1. Tabelitega seotud erandid Tabel Erandid Peamised koondnäitajad, kvartaalsed Tagasiulatuvad arvutused: aastaid 95–98 ei ole vaja uuesti arvu- tada 2005 Peamised koondnäitajad, kvartaalsed Tagasiulatuvad arvutused: aastaid 88–94 ei ole vaja uuesti arvu- tada 2005 Peamised koondnäitajad, kvartaalsed Tagasiulatuvad arvutused: aastaid 80–87 ei ole vaja uuesti arvu- tada 2005 Peamised koondnäitajad, aastased Tagasiulatuvad arvutused: uuesti arvutada ainult aastad 80–87 2005 Valitsemissektori peamised koondnäitajad Tagasiulatuvad arvutused: uuesti arvutada ainult aastad 90–94 2005 Tabelid majandusharude kaupa Tagasiulatuvad arvutused: uuesti arvutada ainult aastad 80–94 2005 Tabel nr 1 1 1 1 1 1 1 3 3 3 8 Tabel nr 1 1 1 1 2 3 2001 2001 2005 2005 2005 2005 2005 2002 2005 2005 2005 Aas- tani 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 465 Aas- tani 2005 2005 2005 Tabel nr 6 7 8 8 Tabel Erandid Finantskontod sektorite kaupa (tehingud) Esimene edastus 2005 Finantsvara ja -kohustuste bilanss Esimene edastus 2005 Muud kontod kui finantskontod sektorite kaupa Tagasiulatuvad arvutused: aastaid 90–94 ei ole vaja uuesti arvu- tada Muud kontod kui finantskontod sektorite kaupa Tagasiulatuvad arvutused: aastaid 80–89 ei ole vaja uuesti arvu- tada 2005 10 Tabelid majandusharude ja piirkondade kaupa, NUTS II, A17 Ei arvutata 11 Valitsemissektori kulud ülesannete lõikes Tagasiulatuvad arvutused: aastaid 90–94 ei ole vaja uuesti arvu- tada 12 Tabelid majandusharude ja piirkondade kaupa, NUTS III, A3 Ei arvutata 13 Kodumajapidamiste kontod piirkonna järgi, NUTS II Ei arvutata 2005 2005 2005 2005 9. 2. Tabelites olevate üksikute muutujatega/sektoritega seotud erandid Tabel nr 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 Tabel Muutuja/sektor Erandid Aastani Peamised koondnäitajad, aastased Kapitali kogumahutus põhivarasse Jaotus Pi3 Peamised koondnäitajad, aastased Esmaste tulude bilanss välismaailmaga Viive: t + 9 kuud Peamised koondnäitajad, aastased Kogurahvatulu turuhindades Viive: t + 9 kuud Peamised koondnäitajad, aastased Põhikapitali kulum Viive: t + 9 kuud Peamised koondnäitajad, aastased Netorahvatulu turuhindades Viive: t + 9 kuud Peamised koondnäitajad, aastased Jooksvad netosiirded välismaailmaga Viive: t + 9 kuud Peamised koondnäitajad, aastased Kasutada jääv netotulu Viive: t + 9 kuud Peamised koondnäitajad, aastased Rahvuslik netosääst Viive: t + 9 kuud Peamised koondnäitajad, aastased Kapitali netosiirded välismaailmaga Viive: t + 9 kuud Peamised koondnäitajad, aastased Riigi netolaenuandmine või -võtmine Viive: t + 9 kuud Peamised koondnäitajad, aastased Väärisesemete soetamine miinus realiseeri- mine Esimene edastus 2005 Peamised koondnäitajad, kvartaalsed Kapitali kogumahutus põhivarasse Jaotus Pi3 puudub 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 466 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd Tabel Muutuja/sektor Erandid Aastani Tabel nr 1 1 1 1 1 1 1 1 3 3 8 Peamised koondnäitajad, kvartaalsed Põhikapitali kulum Esimene edastus 2005 Peamised koondnäitajad, kvartaalsed Netorahvatulu turuhindades Esimene edastus 2005 Peamised koondnäitajad, kvartaalsed Jooksvad netosiirded välismaailmaga Esimene edastus 2005 Peamised koondnäitajad, kvartaalsed Kasutada jääv netotulu Esimene edastus 2005 Peamised koondnäitajad, kvartaalsed Rahvuslik netosääst Esimene edastus 2005 Peamised koondnäitajad, kvartaalsed Kapitali netosiirded välismaailmaga Esimene edastus 2005 Peamised koondnäitajad, kvartaalsed Riigi netolaenuandmine või -võtmine Esimene edastus 2005 Peamised koondnäitajad, kvartaalsed Väärisesemete soetamine miinus realiseerimine Esimene edastus 2005 Tabelid majandusharude kaupa Kapitali kogumahutus põhivarasse majan- dusharude kaupa Viive: t +36 kuud Tabelid majandusharude kaupa Väärisesemete soetamine miinus realiseerimine Esimene edastus 2005 Muud kontod kui finantskontod sektorite kaupa S11, S12, S14 + 45, S211, S212 Esimene edastus 2005 20 Põhivara ristklassifikatsioon majandusha- rude ja sektorite kaupa, A60 × (S11, S12, S13, S14, S15), iga viies aasta Tabel soetusväärtustes Esimene edastus 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 10. MADALMAAD 10. 1. Tabelitega seotud erandid Tabel nr 1 1 1 1 2 Tabel Erandid Aas- tani Peamised koondnäitajad, kvartaalsed Tagasiulatuvad arvutused: aastad 86–94 esitada oktoobris 01 2001 Peamised koondnäitajad, kvartaalsed Tagasiulatuvad arvutused: aastad 80–85 esitada märtsis 02 2002 Peamised koondnäitajad, aastased Tagasiulatuvad arvutused: aastad 86–94 esitada juulis 01 2001 Peamised koondnäitajad, aastased Tagasiulatuvad arvutused: aastad 70–85 esitada detsembris 01 2001 Valitsemissektori peamised koondnäitajad Tagasiulatuvad arvutused: aastad 86–94 esitada juulis 02 2001 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja Tabel nr 2 3 3 5 5 7 8 Tabel Erandid Valitsemissektori peamised koondnäitajad Tagasiulatuvad arvutused: aastad 70–85 esitada detsembris 01 2001 Tabelid majandusharude kaupa Tagasiulatuvad arvutused: aastad 86–94 esitada juulis 01 2001 Tabelid majandusharude kaupa Tagasiulatuvad arvutused: aastad 70–85 esitada detsembris 01 2001 Kodumajapidamiste lõpptarbimiskulutused eesmärgi järgi Tagasiulatuvad arvutused: aastad 86–94 esitada juulis 01 2001 Kodumajapidamiste lõpptarbimiskulutused eesmärgi järgi Tagasiulatuvad arvutused: aastad 80–85 esitada detsembris 01 2001 Finantsvara ja -kohustuste bilanss Viive: t +19 kuud Muud kontod kui finantskontod sektorite kaupa Tagasiulatuvad arvutused: aastad 86–94 esitada juulis 01; aastad 80–85 esitada detsembris 01 10 Tabelid majandusharude ja piirkondade kaupa, NUTS II, A17 Viive: t +30 kuud 13 Kodumajapidamiste kontod piirkonna järgi, NUTS II Viive: t +36 kuud 467 Aas- tani 2003 2001 2005 2005 10. 2. Tabelites olevate üksikute muutujatega/sektoritega seotud erandid Tabel nr 10 10 12 Tabel Muutuja/sektor Erandid Aastani Tabelid majandusharude ja piirkondade kaupa, NUTS II, A17 Kapitali kogumahutus põhivarasse piir- kondade kaupa Ei arvutata Tabelid majandusharude ja piirkondade kaupa, NUTS II, A17 Tabelid majandusharude ja piirkondade kaupa, NUTS III, A3 Kogu tööhõive piirkondande kaupa Ei arvutata 2005 2005 11. PORTUGAL 11. 1. Tabelitega seotud erandid Tabel nr 1 1 2 Tabel Erandid Aas- tani Peamised koondnäitajad, aastased Tagasiulatuvad arvutused: aastad 88–94 esitada detsembris 99 1999 Peamised koondnäitajad, aastased Tagasiulatuvad arvutused: uuesti arvutada ainult aastad 77–87, esitada detsembris 00 2005/ 2000 Valitsemissektori peamised koondnäitajad Tagasiulatuvad arvutused: uuesti arvutada ainult aastad 77–94, esitada detsembris 00 2005/ 2000 10/2. kd Aas- tani 468 ET Euroopa Liidu Teataja Tabel nr 3 5 5 6 7 8 Tabel Erandid Tabelid majandusharude kaupa Tagasiulatuvad arvutused: uuesti arvutada ainult aastad 77–94 2005 Kodumajapidamiste lõpptarbimiskulutused eesmärgi järgi Viive: t +12 kuud Kodumajapidamiste lõpptarbimiskulutused eesmärgi järgi Tagasiulatuvad arvutused: ei ole vaja uuesti arvutada Finantskontod sektorite kaupa (tehingud) Viive: t +12 kuud Finantsvara ja -kohustuste bilanss Viive: t +12 kuud 2005 2005 2005 2005 Muud kontod kui finantskontod sektorite kaupa Tagasiulatuvad arvutused: aastad 90–94 esitada detsembris 99 1999 11 Valitsemissektori kulud ülesannete lõikes Tagasiulatuvad arvutused: ei ole vaja uuesti arvutada 2005 12. SOOME 12. 1. Tabelitega seotud erandid Tabel nr 2 3 Tabel Erandid Aas- tani Valitsemissektori peamised koondnäitajad Tagasiulatuvad arvutused: uuesti arvutada ainult aastad 75–94 2005 Tabelid majandusharude kaupa Tagasiulatuvad arvutused: uuesti arvutada ainult aastad 75–94 2005 12. 2. Tabelites olevate üksikute muutujatega/sektoritega seotud erandid Tabel nr 1 1 1 1 1 1 3 Tabel Muutuja/sektor Erandid Aastani Peamised koondnäitajad, kvartaalsed Individuaalsed tarbimiskulutused Ei arvutata Peamised koondnäitajad, kvartaalsed Kollektiivsed tarbimiskulutused Ei arvutata Peamised koondnäitajad, kvartaalsed Tegelik individuaalne tarbimine Ei arvutata Peamised koondnäitajad, kvartaalsed Tegelik lõpptarbimine Peamised koondnäitajad, kvartaalsed Varude muutus Peamised koondnäitajad, aastased ja kvartaalsed Väärisesemete soetamine miinus realiseerimine Tabelid majandusharude kaupa Väärisesemete soetamine miinus realiseerimine Ei arvutata Ei arvutata Ei arvutata Ei arvutata 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 469 Tabel nr 15 16 17 18 19 21 Tabel Muutuja/sektor Erandid Aastani Pakkumise tabel alushindades koos teisen- dusega ostjahindadesse, A60 × P60 Kasutamise tabel ostjahindades, A60 × P60 Kõik Kõik Sümmeetriline sisend-väljundtabel alushin- dades, P60 × P60, iga viies aasta Kõik Sisemajanduse toodangu sümmeetriline sisend-väljundtabel alushindades, P60 × P60, iga viies aasta Kõik Impordi sümmeetriline sisend-väjundtabel alushindades, P60 × P60, iga viies aasta Kõik Tootmiskonto ristklassifikatsioon majan- dusharude ja sektorite kaupa, A60 × (S11, S12, S13, S14, S15), iga viies aasta Kõik Jaotus A31 ja P31 ainult jooksevhindades 2005 Jaotus A31 2005 13. ROOTSI 13. 1. Tabelitega seotud erandid Tabel nr 2 3 3 6 7 Tabel Erandid Aas- tani Valitsemissektori peamised koondnäitajad Tagasiulatuvad arvutused: uuesti arvutada ainult aastad 80–94 2005 Tabelid majandusharude kaupa Viive: t +12 kuud 2005 Tabelid majandusharude kaupa Tagasiulatuvad arvutused: uuesti arvutada ainult aastad 80–94 2005 Finantskontod sektorite kaupa (tehingud) Viive: t +12 kuud Finantsvara ja -kohustuste bilanss Viive: t +12 kuud 11 Valitsemissektori kulud ülesannete lõikes Viive: t +16 kuud 2005 2005 2005 13. 2. Tabelites olevate üksikute muutujatega/sektoritega seotud erandid Tabel nr 1 1 1 Tabel Muutuja/sektor Erandid Aastani Peamised koondnäitajad, aastased ja kvar- taalsed Väärisesemete soetamine miinus realiseerimine Esimene edastus 2005 Peamised koondnäitajad, aastased ja kvar- taalsed Valitsemissektori lõpptarbimiskulutuste jaotus individuaalseteks ja kollektiivseteks tarbimiskulutusteks Viive: t +16 kuud Peamised koondnäitajad, aastased ja kvar- taalsed Kodumajapidamiste tegelik lõpptarbimine Viive: t +16 kuud 2005 2005 2005 470 ET Euroopa Liidu Teataja 10/2. kd Tabel Muutuja/sektor Erandid Aastani Tabel nr 1 2 2 2 2 3 3 8 8 8 8 Peamised koondnäitajad, aastased ja kvar- taalsed Tegelik individuaalne tarbimine Viive: t +16 kuud Valitsemissektori peamised koondnäitajad Väärisesemete soetamine miinus Esimene edastus 2005 realiseerimine Valitsemissektori peamised koondnäitajad Valitsemissektori lõpptarbimiskulutuste Viive: t +16 kuud jaotus individuaalseteks ja kollektiivseteks tarbimiskulutusteks Valitsemissektori peamised koondnäitajad Kodumajapidamiste tegelik lõpptarbimine Viive: t +16 kuud Valitsemissektori peamised koondnäitajad Tegelik individuaalne tarbimine Viive: t +16 kuud Tabelid majandusharude kaupa Väärisesemete soetamine miinus realiseeri- mine Esimene edastus 2005 Tabelid majandusharude kaupa Jaotus A31 Viive: t +12 kuud Muud kontod kui finantskontod sektorite kaupa Väärisesemete soetamine miinus realiseeri- mine Esimene edastus 2005 Muud kontod kui finantskontod sektorite kaupa Valitsemissektori lõpptarbimiskulutuste jaotus individuaalseteks ja kollektiivseteks tarbimiskulutusteks Viive: t +16 kuud Muud kontod kui finantskontod sektorite kaupa Kodumajapidamiste tegelik lõpptarbimine Viive: t +16 kuud Muud kontod kui finantskontod sektorite kaupa Tegelik individuaalne tarbimine Viive: t +16 kuud 14. ÜHENDKUNINGRIIK 14. 1. Tabelites olevate üksikute muutujatega/sektoritega seotud erandid Tabel nr 1 3 4 6 Tabel Muutuja/sektor Erandid Peamised koondnäitajad, aastased ja kvar- taalsed Väärisesemete soetamine miinus realiseerimine ning kaupade ja teenuste eksport ja import Välja arvatud monetaarfinantsasutuste tehingud kulla kui väärtuse säilitajaga Tabelid majandusharude kaupa Väärisesemete soetamine miinus realiseerimine Välja arvatud monetaarfinantsasutuste tehingud kulla kui väärtuse säilitajaga ELi ja kolmandate riikide eksport ja imp- ort ELi ja kolmandate riikide eksport ja import Välja arvatud monetaarfinantsasutuste tehingud kulla kui väärtuse säilitajaga Finantskontod sektorite kaupa (tehingud) Rahaline kuld ja arveldusühikud (SDR) Kaasa arvatud monetaarfinantsasutuste tehingud kulla kui väärtuse säilitajaga 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 Aastani 2005 2005 2005 2005 10/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 471 Tabel nr 6 7 7 8 Tabel Muutuja/sektor Erandid Aastani Finantskontod sektorite kaupa (tehingud) Finantsvahenduse abiettevõtted Finantsvara ja -kohustuste bilanss Rahaline kuld ja arveldusühikud (SDR) Finantsvara ja -kohustuste bilanss Finantsvahenduse abiettevõtted Lisada kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtete sektorisse Kaasa arvatud monetaarfinantsasutuste tehingud kulla kui väärtuse säilitajaga Lisada kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtete sektorisse Muud kontod kui finantskontod sektorite kaupa Väärisesemete soetamine miinus realiseeri- mine ning kaupade ja teenuste eksport ja import Välja arvatud monetaarfinantsasutuste tehingud kulla kui väärtuse säilitajaga 10 Tabelid majandusharude ja piirkondade kaupa, NUTS II, A17 Sisemajanduse kogutoodang NUTS II-le ainult A17 2002 2005 2002 2005 2001