title: Uredba Vijeća (EZ) br. 2223/96 od 25. lipnja 1996. o Europskom sustavu nacionalnih i regionalnih računa u Zajednici

eurovoc_concepts:
EU statistics
Economic and Monetary Union
European accounting system
confidentiality
data transmission
regional accounting

formats: fmx4 pdf print xhtml

text: 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 3 31996R2223 30. 11. 1996. SLUŽBENI LIST EUROPSKIH ZAJEDNICA L 310/1 UREDBA VIJEĆA (EZ) br. 2223/96 od 25. lipnja 1996. o Europskom sustavu nacionalnih i regionalnih računa u Zajednici VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, (4) budući da Komisija koristi agregate nacionalnih računa za upravne i posebice proračunske izračune Zajednice; uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 213. , uzimajući u obzir nacrt Uredbe koji je podnijela Komisija, uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta (1), uzimajući u obzir mišljenje Europskog monetarnog instituta (2), uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog odbora (3), i socijalnog (1) (2) (3) budući da provedba i nadzor Ekonomske i monetarne unije zahtijeva usporedive, ažurirane i pouzdane podatke o strukturi i razvoju gospodarskog stanja u svakoj državi i/ili regiji; budući da Komisija mora sudjelovati u upravi Ekonomske i monetarne unije te Vijeću podnosi izvješće o napretku koji su države članice postigle u ispunjavanju svojih obveza za ostvarivanje Ekonomske i monetarne unije; budući da su ekonomski računi osnovno sredstvo za analizu ekonomske situacije u državi i/ili regiji, pod uvjetom da su sastavljeni na temelju jedinstvene skupine načela koja nisu podložna različitim tumačenjima; (5) (6) (7) (8) budući da je 1970. objavljen upravni dokument „Europski sustav integriranih ekonomskih računa” (ESA), koji obuhvaća područje uređeno ovom Uredbom, a samo stalno ga je na vlastitu odgovornost sastavio Statistički ured Europskih zajednica; budući da je spomenuti doku ment rezultat višegodišnjeg rada Statističkog ureda Europ skih zajednica, u suradnji s nacionalnim zavodima za statistiku država članica, čiji je cilj stvoriti sustav nacio nalnih računa koji ispunjavaju zahtjeve ekonomske i soci jalne politike Europskih zajednica i da on predstavlja verziju Zajednice umjesto Sustava nacionalnih računa Ujedinjenih naroda koji je Zajednica upotrebljavala do tada; budući da je 1979. objavljeno drugo izdanje tog doku menta u svrhu ažuriranja izvornog teksta (dalje u tekstu „ESA, drugo izdanje”) (4); budući da je u veljači 1993. Statistička komisija Ujedi njenih naroda usvojila novi Sustav nacionalnih računa (SNA) kako bi se postigla međunarodna usporedivost rezultata iz svih država članica Ujedinjenih naroda; budući da bi se u slučaju računa okoliša trebalo obratiti pažnju na priopćenje Komisije Europskom parlamentu i Vijeću od 21. prosinca 1994. pod nazivom „Smjernice Europske unije o pokazateljima okoliša i zelenog nacio nalnog računovodstva”; (1) SL C 287, 30. 10. 1995. , str. 114. (2) Mišljenje doneseno 21. 6. 1995. (još nije objavljeno u Službenom listu). (3) SL C 133, 31. 5. 1995. , str. 2. (4) Eurostat: „Europski sustav integriranih ekonomskih računa” (ESA), drugo izdanje, Statistički ured Europskih zajednica, Luxembourg 1979. 4 (9) HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 budući da Zajednica, na obostranu korist, surađuje s trećim zemljama, a posebno s onima iz Europskoga gospodarskog prostora (EGP); (17) budući da se naknadno treba donijeti odluka o načinu klasificiranja usluga financijskog posredovanja indirektno mjerenih (UFPIM); (10) budući da se Europski sustav računa mora uspostaviti radi ispunjavanja zahtjeva Ekonomske i monetarne unije i koji će se morati koristiti za kompilaciju nacionalnih i regio nalnih računa utvrđenih zakonodavstvom Zajednice; (18) budući da se sukladno načelu supsidijarnosti, jedino na razini Zajednice može učinkovito provesti zadatak stva ranja zajedničkih statističkih standarda radi usporedivosti rezultata te budući da svaka država članica provodi spomenute standarde pod nadzorom organizacija i insti tucija koje su nadležne za izradu službene statistike; (11) (12) budući da Komisija mora rezultate računa i tablica svih država članica, a koji su sastavljeni sukladno sustavu određenom ovom Uredbom, dati korisnicima na raspola ganje na točno određene datume, posebno glede praćenja ekonomske konvergencije i postizanja što veće usklađe nosti ekonomskih politika država članica; sustav određen ovom Uredbom mora budući da postupno zamijeniti sve ostale sustave kao referentni okvir zajedničkih standarda, definicija, klasifikacija i pravila za izradu računa država članica prema zahtjevima rezultata Zajednice, kako bi se postigla usporedivost između država članica; (13) budući da ti statistički rezultati moraju biti dostupni građanima, u skladu s načelom transparentnosti; (14) budući da sustav koji je uspostavljen ovom Uredbom i predstavlja verziju SNA prilagođenu ekonomskim struk turama država članica, treba slijediti izgled SNA tako da se podaci Zajednice mogu uspoređivati s rezultatima njezinih glavnih međunarodnih partnera; (15) budući da se datumi moraju grupirati prema široj katego riji računa i tablica i budući da se moraju obraditi te Komisiji na točno određene datume dostaviti samo oni podaci koji su ključni za ispunjavanje zahtjeva Zajednice; (19) budući da je nužno uspostaviti postupak prilagodbe i ažuriranja odredaba ove Uredbe u suradnji s Odborom je Europske zajednice za statistički program (SPC), koji uspostavljen Odlukom Vijeća 89/382/EEZ, Euratom (1); budući da se ovaj postupak prilagodbe ograničava na izmjene koje ne povećavaju vlastita sredstva; (20) (21) budući da su se Odbor za statistički program i Odbor za monetarnu, statistiku i (CMFB), uspostavljeni Odlukom 91/115/EEZ (2), pozi tivno izjasnili o nacrtu ove Uredbe; platnobilančnu financijsku budući da se Direktivom Vijeća 89/130/EEZ, Euratom od 13. veljače 1989. o usklađivanju izračunavanja bruto nacionalnog proizvoda u tržišnim cijenama (BNPtc) (3) određuje da je BNPtc usporediv jedino ako se primjenjuju definicije i pravila iz Europskog sustava integriranih te budući da se Uredbom Vijeća ekonomskih računa, (EEZ, Euratom) br. 1553/89 od 29. svibnja 1989. o konačnom jedinstvenom režimu ubiranja vlastitih sred stava koja proizlaze iz poreza na dodanu vrijednost (4), utvrđuje da se radi izračunavanja prosječne ponderirane stope PDV-a, transakcije koje su podložne porezu razvr stavaju na temelju nacionalnih računa, pripremljenih u skladu s Europskim sustavom integriranih ekonomskih računa i budući da za spomenute instrumente treba, u kontekstu Uredbe Vijeća (EZ) br. 3605/93 od 22. stude noga 1993. o primjeni Protokola o postupku u slučaju prekomjernog deficita (5), Odluke Vijeća 94/728/EZ, Euratom od 31. listopada 1994. o sustavu vlastitih sred stava Europskih zajednica (6) i Odluke Vijeća 94/729/EZ listopada 1994. o proračunskoj disciplini (7), od 31. (16) budući da se državama članicama koje objektivno ne mogu ispuniti rokove iz ove Uredbe radi obujma i veli razine detalja i zemljopisne čine predmetnih računa, pokrivenosti te situacije u tim državama članicama, iznimno i privremeno mogu osigurati određena izvan redna razdoblja za prosljeđivanje podataka; (1) SL L 181, 28. 6. 1989. , str. 47. (2) SL L 59, 6. 3. 1991. , str. 19. (3) SL L 49, 21. 2. 1989. , str. 26. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Aktom o pristupanju iz 1994. (4) SL L 155, 7. 6. 1989. , str. 9. (5) SL L 332, 31. 12. 1993. , str. 7. (6) SL L 293, 12. 11. 1994. , str. 9. (7) SL L 293, 12. 11. 1994. , str. 14. 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 5 osigurati prijelazno razdoblje za provedbu sustava utvr đenog ovom Uredbom, Članak 3. Dostava Komisiji DONIJELO JE OVU UREDBU: Članak 1. Svrha Svrha je ove Uredbe utvrditi Europski sustav računa 1995. , 1. u daljnjem tekstu „ESA 95”, predviđajući: (a) metodologiju zajedničkih standarda, definicija, klasifikacija i računovodstvenih pravila koji se koriste pri izradi računa i tablica radi uspoređivanja na razini Zajednice te rezultate koji se zahtijevaju na temelju uvjeta iz članka 3. ; (b) program dostave računa i tablica izrađenih sukladno ESA-i 95, na točno određene datume za potrebe Zajednice. 2. Uzimajući u obzir članke 7. i 8. , ova se Uredba primjenjuje na sve akte Zajednice koji se odnose na sustav ESA ili njegove definicije. Ova Uredba ne obvezuje države članice da pri 3. računa za vlastite potrebe koriste ESA 95 sustav. izradi Članak 2. Metodologija 1. Metodologija ESA-e 95 iz članka 1. stavka 1. točke (a) utvrđena je u Prilogu A. 2. Izmjene metodologije ESA-e 95, kojima se pojašnjava i poboljšava njezin sadržaj, donose se odlukom Komisije u skladu s postupkom iz članka 4. pod uvjetom da se ne mijenjaju osnovni koncepti, ne zahtijevaju dodatna sredstva za njihovu provedbu i ne uzrokuje povećanje vlastitih sredstava. Države članice Komisiji 1. (Statističkom uredu) dostavljaju račune i tablice iz Priloga B. u vremenskom roku koji je naveden uz svaku tablicu. Dodatna razdoblja koja su određenim državama članicama dodi istječu najkasnije 1. siječnja jeljena u skladu s Prilogom B. , 2005. Nakon konzultacija s Odborom za statistički program, a najkas izvješće Vijeću o nije do 1. srpnja 2003. Komisija podnosi primjeni dodijeljenih dodatnih razdoblja, kako bi se provjerilo jesu li ona još uvijek opravdana. Izvješće po potrebi prati prijedlog Komisije o ponovnoj dodjeli dodatnih razdoblja drža vama članicama koje su podnijele takav zahtjev. Sukladno odredbama Uredbe Vijeća 2. (Euratom, EEZ), br. 1588/90 od 11. lipnja 1990. o dostavljanju povjerljivih stati stičkih podataka Statističkom uredu Europskih zajednica (1), kojom se uređuje postupanje s povjerljivim informacijama, države članice dostavljaju rezultate iz Priloga B. , uključujući podatke koje su države članice proglasile povjerljivim u skladu s nacionalnim zakonodavstvom ili praksom u vezi sa statističkom povjerljivosti. U okviru ograničenja iz članka 2. stavka 2. , sve promjene – nove tablice, države i/ili regije – u podacima koje su zatražile države članice, mogu biti predmetom odluka Komisije u skladu s postupkom iz članka 4. Članak 4. Postupak Komisiji pomaže Odbor za statistički program, dalje u 1. tekstu: „Odbor”. sukladno hitnosti predmeta. Mišljenje 2. Predstavnik Komisije podnosi Odboru nacrt potrebnih mjera. Odbor donosi mišljenje o nacrtu u roku koji odredi pred se donosi sjedatelj većinom utvrđenom u članku 148. stavku 2. Ugovora za odluke koje Vijeće donosi na prijedlog Komisije. Glasovi predstavnika država članica u Odboru se ponderiraju na način koji je utvrđen u spomenutom članku. Predsjedatelj ne glasuje. 3. U skladu s relevantnim odredbama Ugovora, najkasnije do 31. prosinca 1997. Vijeće donosi odluku o uvođenju sustava za razvrstavanje usluga indirektno mjerenih (UFPIM), kako je opisano u Prilogu I. Prilogu A. i po potrebi donosi potrebne mjere za njegovu provedbu. financijskog posredovanja Komisija usvaja mjere koje 3. se odmah primjenjuju. Međutim, ako ove mjere nisu u skladu s mišljenjem Odbora, Komisija ih odmah dostavlja Vijeću. U tom slučaju: (1) SL L 151, 15. 6. 1990. , str. 1. Uredba kako je izmijenjena Aktom o pristupanju iz 1994. 6 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 (a) Komisija odgađa primjenu donesenih mjera za tri mjeseca od datuma dostave; (b) Vijeće, glasujući kvalificiranom većinom, može donijeti drugačiju odluku u roku koji je utvrđen u točki (a). Članak 5. Zadaci Odbora Odbor ispituje sva pitanja koja, na vlastitu inicijativu ili na zahtjev države članice, postavlja njegov predsjedatelj vezano uz provedbu ove Uredbe. Članak 6. Suradnja s drugim odborima 1. U skladu s člankom 2. Odluke 91/115/EEZ, o svim pita njima koja su u nadležnosti Odbora za monetarnu, financijsku i platnobilančnu statistiku (CMFB) Komisija traži mišljenje tog Odbora. Odboru za bruto nacionalni proizvod koji je uspostavljen 2. sve Direktivom 89/130/EEZ, Euratom, Komisija dostavlja podatke u vezi s provedbom ove Uredbe koji su potrebni za obavljanje njegovih zadataka. Članak 7. Datum primjene i prve dostave podataka ESA 95 se prvi puta primjenjuje na podatke određene u 1. skladu s Prilogom B. , koji se dostavljaju u travnju 1999. Podaci se dostavljaju Komisiji (Statističkom uredu) u skladu 2. s rokovima iz Priloga B. U skladu sa stavkom 1. , do prve dostave na temelju ESA-e 3. 95, države članice nastavljaju Komisiji (Statističkom uredu) dostavljati račune i tablice utvrđene primjenom drugog izdanja ESA-e. 4. Ne dovodeći u pitanje članak 19. Uredbe Vijeća (EEZ, Euratom) br. 1552/89 od 29. svibnja 1989. (1) o provedbi Odluke 88/376/EEZ, Euratom, o sustavu vlastitih sredstava Zajednice, Komisija i predmetna država članica provjeravaju provedbu ove Uredbe i rezultate tih provjera dostavljaju Odboru iz članka 4. stavka 1. ove Uredbe. Članak 8. Prijelazne odredbe 1. U svrhu proračuna i vlastitih sredstava te iznimno od odredaba iz članka 1. stavka 2. i članka 7. , Europski sustav inte griranih ekonomskih računa koji je na snazi u smislu članka 1. stavka 1. Direktive 89/130/EEZ, Euratom i odnosnih zakonskih akata, a posebno Uredbe (EEZ, Euratom) br. 1552/89 i br. 1553/89 i Odluke 94/728/EZ, Euratom i 94/729/EZ, jest drugo izdanje ESA-e, dok je na snazi Odluka 94/728/EZ, Euratom. 2. U smislu izvješća država članica Komisiji prema postupku u slučaju prekomjernog deficita, kako je utvrđeno Uredbom (EZ) br. 3605/93, Europski sustav integriranih ekonomskih računa je drugo izdanje ESA-e, do izvješća od 1. rujna 1999. 3. i 2. Primjena drugog izdanja ESA-e prema stavcima 1. ovog članka osigurava se prilagodbom podataka koji su prema članku 7. stavku 1. zaprimljeni na temelju ESA-e 95, kako bi se na taj način uzele u obzir promjene koje proizlaze iz razlika u konceptima, definicijama ili nomenklaturama između drugog izdanja ESA-e i ESA-e 95. Provedba ovog načela određuje se u skladu s postupkom iz članka 6. Direktive Vijeća 89/130/EEZ, Euratom, najkasnije do prosinca 1996. Članak 9. Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europskih zajednica. Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama. Sastavljeno u Bruxellesu 25. lipnja 1996. Za Vijeće Predsjednik M. PINTO (1) SL L 155, 7. 6. 1989. , str. 1. Uredba kako je zadnje izmijenjena Uredbom (EEZ, Euratom) br. 2729/94 (SL L 293, 12. 11. 1994. , str. 5. ). 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije PRILOG A. EUROPSKI SUSTAV RAČUNA ESA 1995. SADRŽAJ POGLAVLJE 1. OPĆE ZNAČAJKE. UPOTREBA ESA-e. Okvir za analizu i politiku. Osam obilježja koncepata ESA-e. ESA 1995. i SNA 1993. ESA 1995. i ESA 1970. ESA KAO SUSTAV. Statističke jedinice i njihovo grupiranje. Institucionalne jedinice i sektori. Lokalne poslovne jedinice i djelatnosti. Rezidentne i nerezidentne jedinice; ukupno gospodarstvo i inozemstvo. Tokovi i stanja. Tokovi. Transakcije. Svojstva transakcija. Interakcije nasuprot transakcijama unutar jedinice. Monetarne nasuprot nemonetarnim transakcijama. Transakcija s i bez protustavki. Preuređene transakcije. Preusmjeravanje. Razdjeljivanje. Priznavanje glavne strane u transakciji. Granični slučajevi. Ostale promjene u aktivi. Ostale promjene u obujmu aktive i pasive. Vlasnički dobici i gubici. Stanja. Sustav računa i agregati. Računovodstvena pravila. Terminologija za dvije strane računa. Dvostruko/četverostruko knjiženje. Vrednovanje. Posebna vrednovanja proizvoda. Vrednovanje po stalnim cijenama. 7 Str. 20 20 20 21 27 27 28 28 29 29 29 30 30 30 31 31 31 31 31 31 32 32 32 32 32 33 33 33 33 33 34 34 34 35 8 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 POGLAVLJE 1. (nastavak) Vrijeme bilježenja. Konsolidacija i saldiranje. Konsolidacija. Saldiranje. Računi, izravnavajuće stavke i agregati. Slijed računa. Račun roba i usluga. Račun inozemstva. Izravnavajuće stavke. Agregati. Input-output okvir. POGLAVLJE 2. JEDINICE I GRUPIRANJE JEDINICA. GRANICE NACIONALNOG GOSPODARSTVA. INSTITUCIONALNE JEDINICE. INSTITUCIONALNI SEKTORI. Nefinancijska društva (S. 11). Podsektor: Javna nefinancijska društva (S. 11001). Podsektor: Nacionalna privatna nefinancijska društva (S. 11002). Podsektor: Inozemno kontrolirana nefinancijska društva (S. 11003). Financijska društva (S. 12). Podsektor: Središnja banka (S. 121). Podsektor: Ostale monetarne financijske institucije (S. 122). Podsektor: Ostali financijski posrednici, osim osiguravajućih društava i mirovinskih fondova (S. 123). Podsektor: Popratne financijske djelatnosti (S. 124). Podsektor: Osiguravajuća društva i mirovinski fondovi (S. 125). Ukupna država (S. 13). Podsektor: Središnja država (S. 1311). Podsektor: Savezna država (S. 1312). Podsektor: Lokalna država (S. 1313). Podsektor: Fondovi socijalne sigurnosti (S. 1314). Kućanstva (S. 14). Podsektor: Poslodavci (uključujući samozaposlene osobe) (S. 141 + S. 142). Podsektor: Zaposlenici (S. 143). Podsektor: Primatelji vlasničkih dohodaka (S. 1441). Podsektor: Primatelji mirovina (S. 1442). Podsektor: Primatelji ostalih transfernih dohodaka (S. 1443). Podsektor: Ostali (S. 145). Neprofitne ustanove koje služe kućanstvima (S. 15). Inozemstvo (S. 2). Sektorska klasifikacija proizvođačkih jedinica prema glavnim standardnim pravnim oblicima vlasništva. Str. 35 35 35 36 36 36 37 37 37 37 37 39 39 41 42 44 45 46 46 46 48 49 50 50 51 52 52 52 52 53 53 54 54 54 54 54 54 55 55 56 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije POGLAVLJE 2. (nastavak) LOKALNE POSLOVNE JEDINICE I DJELATNOSTI. Lokalna poslovna jedinica. Djelatnost. KLASIFIKACIJA DJELATNOSTI. JEDINICE HOMOGENE PROIZVODNJE I HOMOGENE GRANE. Jedinica homogene proizvodnje. Homogene grane. KLASIFIKACIJA HOMOGENIH GRANA. POGLAVLJE 3. TRANSAKCIJE PROIZVODIMA. PROIZVODNJA I OUTPUT. Glavne, sporedne i pomoćne aktivnosti. Output (P. 1). Vrijeme bilježenja i vrednovanje outputa. INTERMEDIJARNA POTROŠNJA (P. 2). Vrijeme bilježenja i vrednovanje intermedijarne potrošnje. FINALNA POTROŠNJA (P. 3, P. 4). Izdaci za finalnu potrošnju (P. 3). Stvarna finalna potrošnja (P. 4). Vrijeme bilježenja i vrednovanje izdataka za finalnu potrošnju. Vrijeme bilježenja i vrednovanje stvarne finalne potrošnje. BRUTO INVESTICIJE (P. 5). Bruto investicije u fiksni kapital (P. 51). Vrijeme bilježenja i vrednovanje bruto investicija u fiksni kapital. Promjene zaliha (P. 52). Vrijeme bilježenja i vrednovanje promjena zaliha. Neto povećanje dragocjenosti (P. 53). UVOZ I IZVOZ ROBA I USLUGA (P. 6 i P. 7). Uvoz i izvoz roba (P. 61 i P. 71). Uvoz i izvoz usluga (P. 62 i P. 72). TRANSAKCIJE POSTOJEĆIM DOBRIMA. POGLAVLJE 4. TRANSAKCIJE RASPODJELE. NAKNADA ZAPOSLENICIMA (D. 1). Nadnice i plaće (D. 11). Nadnice i plaće u novcu. Nadnice i plaće u naturi. Socijalni doprinosi poslodavaca (D. 12). Stvarni socijalni doprinosi poslodavaca (D. 121). Imputirani socijalni doprinosi poslodavaca (D. 122). 9 Str. 58 59 59 60 60 60 60 61 62 63 64 64 70 75 77 77 77 78 80 80 81 81 83 84 85 86 86 87 89 91 93 93 93 93 93 95 95 95 10 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 POGLAVLJE 4. (nastavak) POREZI NA PROIZVODNJU I UVOZ (D. 2). Porezi na proizvode (D. 21). Porezi tipa poreza na dodanu vrijednost (PDV) (D. 211). Porezi i carine na uvoz isključujući PDV (D. 212). Porezi na proizvode, osim PDV-a i uvoznih poreza (D. 214). Ostali porezi na proizvodnju (D. 29). Porezi na proizvodnju i uvoz koji se plaćaju institucijama Europske unije. Str. 96 97 97 97 98 98 99 SUBVENCIJE (D. 3). 100 Subvencije na proizvode (D. 31). 100 Uvozne subvencije (D. 311). 101 Ostale subvencije na proizvode (D. 319). 101 Ostale subvencije na proizvodnju (D. 39). 101 VLASNIČKI DOHODAK (D. 4). 103 Kamata (D. 41). 103 Kamata na depozite, zajmove i račune potraživanja i obveza. 103 Kamata na vrijednosnice. 103 Kamata na mjenice i slične kratkoročne instrumente. 103 Kamata na obveznice i zadužnice. 103 Kamatni swapovi i ugovori o terminskom tečaju. 104 Kamata na financijski leasing. 104 Ostale kamate. 104 Vrijeme bilježenja. 105 Raspodijeljeni dohodak društava (D. 42). 105 Dividende (D. 421). 105 Povlačenje dohotka kvazi-društava (D. 422). 106 Reinvestirana zarada od izravnih stranih ulaganja (D. 43). 107 Vlasnički dohodak koji se pripisuje vlasnicima polica osiguranja (D. 44). 107 Zakupnine (D. 45). 108 Zakupnine od zemljišta. 108 Zakupnine od podzemne aktive. 108 TEKUĆI POREZI NA DOHODAK, BOGATSTVO I SL. (D. 5). 108 Porezi na dohodak (D. 51). 109 Ostali tekući porezi (D. 59). 109 SOCIJALNI DOPRINOSI I NAKNADE (D. 6). 110 Socijalni doprinosi (D. 61). 112 Stvarni socijalni doprinosi (D. 611). 112 Imputirani socijalni doprinosi (D. 612). 113 Socijalne naknade osim socijalnih transfera u naturi (D. 62). 114 Socijalne naknade u novcu (D. 621). 114 Socijalne naknade iz privatno financiranih programa (D. 622). 115 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 11 Str. POGLAVLJE 4. (nastavak) Socijalne naknade zaposlenicima bez izdvajanja (D. 623). 115 Naknade socijalne pomoći u novcu (D. 624). 115 Socijalni transferi u naturi (D. 63). 115 Socijalne naknade u naturi (D. 631). 115 Naknade socijalne sigurnosti, refundacije (D. 6311). 116 Ostale naknade socijalne sigurnosti u naturi (D. 6312). 116 Naknade socijalne pomoći u naturi (D. 6313). 116 Transferi pojedinačnih netržišnih roba i usluga (D. 632). 116 OSTALI TEKUĆI TRANSFERI (D. 7). 117 Neto premije neživotnog osiguranja (D. 71). 117 Potraživanja od neživotnog osiguranja (D. 72). 118 Tekući transferi unutar ukupne države (D. 73). 118 Tekuća međunarodna suradnja (D. 74). 119 Razni tekući transferi (D. 75). 120 Tekući transferi NUSK-u. 120 Tekući transferi između kućanstava. 120 Novčane kazne i penali. 120 Lutrija i igre na sreću. 121 Plaćanje odštete. 121 Četvrti vlastiti izvori koji se temelje na BNP-u. 121 Ostalo. 121 PRILAGODBA ZA PROMJENE NETO VLASNIČKOG UDJELA KUĆANSTAVA U PRIČUVAMA MIROVINSKIH FONDOVA (D. 8). 122 KAPITALNI TRANSFERI (D. 9). 123 Porezi na kapital (D. 91). 123 Investicijske potpore (D. 92). 124 Ostali kapitalni transferi (D. 99). 125 POGLAVLJE 5. FINANCIJSKE TRANSAKCIJE. 127 KLASIFIKACIJA FINANCIJSKIH TRANSAKCIJA. 129 Monetarno zlato i posebna prava vučenja (SDR) (F. 1). 131 Monetarno zlato (F. 11). 131 Posebna prava vučenja (SDR) (F. 12). 132 Gotovina i depoziti (F. 2). 132 Gotovina (F. 21). 132 Prenosivi depoziti (F. 22). 133 Ostali depoziti (F. 29). 133 Vrijednosnice osim dionica (F. 3). 134 Vrijednosnice osim dionica, isključujući financijske izvedenice (F. 33). 134 Kratkoročne vrijednosnice osim dionica, isključujući financijske izvedenice (F. 331). 135 Dugoročne vrijednosnice osim dionica, isključujući financijske izvedenice (F. 332). 135 Financijske izvedenice (F. 34). 136 12 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 Str. POGLAVLJE 5. (nastavak) Zajmovi (F. 4). 137 Kratkoročni zajmovi (F. 41). 137 Dugoročni zajmovi (F. 42). 137 Dionice i ostali vlasnički udjeli (F. 5). 139 Dionice i ostali vlasnički udjeli, isključujući dionice u uzajamnim fondovima (F. 51). 140 Dionice koje kotiraju na burzi, isključujući dionice u uzajamnim fondovima (F. 511) i dionice koje ne kotiraju na burzi, isključujući dionice u uzajamnim fondovima (F. 512). 140 Ostali vlasnički udjeli (F. 513). 141 Dionice u uzajamnim fondovima (F. 52). 141 Tehničke pričuve osiguranja (F. 6). 141 Neto vlasnički udjeli kućanstava u pričuvama životnog osiguranja i u pričuvama mirovinskih fondova (F. 61). 142 Neto vlasnički udjeli kućanstava u pričuvama životnog osiguranja (F. 611). 142 Neto vlasnički udjeli kućanstava u pričuvama mirovinskih fondova (F. 612). 143 Pretplate premija osiguranja i pričuve za postojeća potraživanja (F. 62). 144 Ostali računi potraživanja/obveza (F. 7). 144 Trgovački krediti i predujmovi (F. 71). 145 Ostali računi potraživanja/obveza, isključujući trgovačke kredite i predujmove (F. 79). 145 Podsjetna stavka: izravno strano ulaganje (F. m). 146 RAČUNOVODSTVENA PRAVILA ZA FINANCIJSKE TRANSAKCIJE. 146 Vrednovanje. 146 Vrijeme bilježenja. 149 Prikupljanje financijskih transakcija iz promjena u bilancama stanja. 149 Prilog 5. 1: Veza s mjerama novca. 149 POGLAVLJE 6. OSTALI TOKOVI. 151 POTROŠNJA FIKSNOG KAPITALA (K. 1). 151 POVEĆANJA UMANJENO ZA SMANJENJA NEFINANCIJSKE NEPROIZVEDENE AKTIVE (K. 2). 151 OSTALE PROMJENE U AKTIVI (K. 3 do K. 12). 152 OSTALE PROMJENE OBUJMA (K. 3 do K. 10 i K. 12). 152 EKONOMSKO NASTAJANJE NEPROIZVEDENE AKTIVE (K. 3). 153 EKONOMSKO NASTAJANJE PROIZVEDENE AKTIVE (K. 4). 153 PRIRODNI RAST NEKULTIVIRANIH BIOLOŠKIH RESURSA (K. 5). 153 EKONOMSKO NESTAJANJE NEPROIZVEDENE AKTIVE (K. 6). 154 GUBICI ZBOG NEPOGODA (K. 7). 154 NENADOKNAĐENE ZAPLJENE (K. 8). 154 OSTALE PROMJENE OBUJMA NEFINANCIJSKE AKTIVE D. N. (K. 9). 154 OSTALE PROMJENE OBUJMA FINANCIJSKE AKTIVE I PASIVE D. N. (K. 10). 155 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 13 Str. POGLAVLJE 6. (nastavak) PROMJENE U KLASIFIKACIJAMA I STRUKTURI (K. 12). 156 Promjene u klasifikaciji i strukturi sektora (K. 12. 1). 156 Promjene u klasifikaciji aktive i pasive (K. 12. 2). 156 NOMINALNI VLASNIČKI DOBICI/GUBICI (K. 11). 157 Neutralni vlasnički dobici/gubici (K. 11. 1). 158 Realni vlasnički dobici/gubici (K. 11. 2). 158 Vlasnički dobici po vrsti financijske aktive. 159 Gotovina i depoziti (AF. 2). 159 Zajmovi (AF. 4) i ostali računi potraživanja/dugovanja (AF. 7). 159 Vrijednosnice osim dionica (AF. 3). 159 Dionice i ostali vlasnički udjeli (AF. 5). 160 Tehničke pričuve osiguranja (AF. 6). 160 Financijska aktiva u stranoj valuti. 160 POGLAVLJE 7. BILANCE STANJA. 161 VRSTE AKTIVE. 162 Nefinancijska proizvedena aktiva (AN. 1). 162 Nefinancijska neproizvedena aktiva (AN. 2). 162 Financijska aktiva i pasiva (AF). 163 VREDNOVANJE KNJIŽENIH STAVKI U BILANCI STANJA. 165 Opća načela vrednovanja. 165 NEFINANCIJSKA AKTIVA (AN). 166 Proizvedena aktiva (AN. 1). 166 Fiksna aktiva (AN. 11). 166 Opipljiva fiksna aktiva (AN. 111). 166 Neopipljiva fiksna aktiva (AN. 112). 166 Zalihe (AN. 12). 166 Dragocjenosti (AN. 13). 167 Neproizvedena aktiva (AN. 2). 167 Opipljiva neproizvedena aktiva (AN. 21). 167 Zemljište (AN. 211). 167 Podzemna aktiva (AN. 212). 167 Ostala prirodna aktiva (AN. 213 i AN. 214). 167 Neopipljiva neproizvedena aktiva (AN. 22). 167 Financijska aktiva i pasiva (AF). 168 Monetarno zlato i SDR (AF. 1). 168 Gotovina i depoziti (AF. 2). 168 Vrijednosnice osim dionica (AF. 3). 168 Zajmovi (AF. 4). 169 Dionice i drugi vlasnički udjeli (AF. 5). 169 14 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 Str. POGLAVLJE 7. (nastavak) Tehničke pričuve osiguranja (AF. 6). 169 Ostali računi potraživanja/obveza (AF. 7). 170 Memorandumske stavke. 170 Trajna potrošačka dobra (AN. m). 170 Izravno strano ulaganje (AF. m). 170 Financijske bilance stanja. 171 Prilog 7. 1. : Definicije pojedinih kategorija aktive. 172 Prilog 7. 2. : Bilježenje stavki od početne do završne bilance stanja. 180 POGLAVLJE 8. SLIJED RAČUNA I IZRAVNAVAJUĆE STAVKE. 183 SLIJED RAČUNA. 186 Tekući računi. 186 Račun proizvodnje (I. ). 186 Računi raspodjele i uporabe dohotka (II. ). 186 Računi primarne raspodjele dohotka (II. 1. ). 188 Račun stvaranja dohotka (II. 1. 1. ). 188 Račun alokacije primarnog dohotka (II. 1. 2. ). 188 Račun poduzetničkog dohotka (II. 1. 2. 1. ). 188 Račun alokacije ostalog primarnog dohotka (II. 1. 2. 2. ). 194 Račun sekundarne raspodjele dohotka (II. 2. ). 194 Račun preraspodjele dohotka u naturi (II. 3. ). 202 Račun uporabe dohotka (II. 4. ). 202 Račun uporabe raspoloživog dohotka (II. 4. 1. ). 202 Račun uporabe prilagođenog raspoloživog dohotka (II. 4. 2. ). 202 Računi akumulacije (III. ). 204 Kapitalni račun (III. 1. ). 204 Račun promjene neto vrijednosti uslijed štednje i transfera kapitala (III. 1. 1. ). 204 Račun povećanja nefinancijske aktive (III. 1. 2. ). 204 Financijski račun (III. 2. ). 204 Račun ostalih promjena u aktivi (III. 3. ). 204 Račun ostalih promjena obujma aktive (III. 3. 1. ). 211 Račun revalorizacije (III. 3. 2. ). 211 Račun neutralnih vlasničkih dobitaka i gubitaka (III. 3. 2. 1. ). 211 Račun stvarnih vlasničkih dobitaka i gubitaka (III. 3. 2. 2. ). 211 Bilance stanja (IV. ). 220 Početna bilanca stanja (IV. 1. ). 220 Promjene u bilanci stanja (IV. 2. ). 220 Završna bilanca stanja (IV. 3. ). 220 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 15 Str. POGLAVLJE 8. (nastavak) RAČUNI SEKTORA INOZEMSTVA (V. ). 220 Tekući računi. 225 Vanjski račun roba i usluga (V. I. ). 225 Vanjski račun primarnih dohodaka i tekućih transfera (V. II. ). 225 Vanjski računi akumulacije (V. III. ). 225 Kapitalni račun (V. III. 1. ). 225 Financijski račun (V. III. 2. ). 225 Račun ostalih promjena aktive (V. III. 3. ). 225 Bilance stanja (V. IV. ). 226 RAČUN ROBA I USLUGA (0). 234 INTEGRIRANI EKONOMSKI RAČUNI. 235 AGREGATI. 245 Bruto domaći proizvod po tržišnim cijenama (BDP). 245 Poslovni višak ukupnog gospodarstva. 245 Mješoviti dohodak ukupnog gospodarstva. 245 Poduzetnički dohodak ukupnog gospodarstva. 245 Nacionalni dohodak (po tržišnim cijenama). 245 Nacionalni raspoloživi dohodak. 246 Štednja. 246 Saldo vanjskog tekućeg računa. 246 Neto uzajmljivanje (+) ili pozajmljivanje (-) ukupnog gospodarstva. 246 Neto vrijednost ukupnog gospodarstva. 246 MATRIČNI PRIKAZ. 246 Matrični prikaz računa ESA-e. 247 Svojstva računovodstvenih matrica. 250 Prilagodba matrice reduciranog formata posebnim vrstama analize. 251 POGLAVLJE 9. INPUT-OUTPUT OKVIR. 266 TABLICE PONUDE I UPORABE. 270 TABLICE KOJE POVEZUJU TABLICE PONUDE I UPORABE SA SEKTORSKIM RAČUNIMA. 284 SIMETRIČNE INPUT-OUTPUT TABLICE. 284 POGLAVLJE 10. MJERE CIJENE I OBUJMA. 289 PODRUČJE PRIMJENE INDEKSACIJENA I OBUJMA U SUSTAVU RAČUNA. 290 Integrirani sustav indeksa cijene i obujma. 290 Indeksi cijene i obujma za ostale agregate. 291 OPĆA NAČELA MJERENJA INDEKSA CIJENA I OBUJMA. 292 Definicija cijena i obujma tržišnih proizvoda. 292 Razlike u kakvoći i razlike u cijeni. 292 16 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 Str. POGLAVLJE 10. (nastavak) Načela za netržišne usluge. 293 Načela za dodanu vrijednosti i BDP. 294 PROBLEMI PRI PRIMJENI NAČELA. 294 Opća primjena. 295 Primjena na posebne tokove. 295 Tokovi robe i tržišnih usluga. 295 Tokovi netržišnih usluga. 296 Porezi i subvencije na proizvode i uvoz. 297 Potrošnja fiksnog kapitala. 298 Naknade zaposlenicima. 298 Stanja proizvedene fiksne aktive i zaliha. 298 Mjere realnog dohotka za ukupno gospodarstvo. 299 IZBOR FORMULE INDEKSNOG BROJA I BAZNE GODINE. 300 MEĐUPROSTORNI INDEKSI CIJENE I OBUJMA. 300 POGLAVLJE 11. STANOVNIŠTVO I INPUTI RADA. 302 UKUPNO STANOVNIŠTVO. 302 EKONOMSKI AKTIVNO STANOVNIŠTVO. 303 ZAPOSLENOST. 304 Zaposlenici. 304 Samozaposlene osobe. 305 Zaposlenost i rezidentnost. 305 NEZAPOSLENOST. 306 ZAPOSLENJA. 307 Zaposlenja i rezidentnost. 307 UKUPNO ODRAĐENI SATI. 307 EKVIVALENT PUNOG RADNOG VREMENA. 308 INPUTI RADA ZAPOSLENIKA U STALNOJ NAKNADI. 309 POGLAVLJE 12. TROMJESEČNI EKONOMSKI RAČUNI. 310 POGLAVLJE 13. REGIONALNI RAČUNI. 312 REGIONALNO PODRUČJE. 312 JEDINICE I REZIDENTNOST. 312 METODE REGIONALIZACIJE. 313 AGREGATI PO DJELATNOSTIMA. 314 RAČUNI KUĆANSTAVA. 316 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 17 Str. PRILOZI I. USLUGE FINANCIJSKOG POSREDOVANJA INDIREKTNO MJERENE (UFPIM). 317 Potrebne promjene u poglavljima ESA-e pri alociranju UFPIM-a. 317 II. LEASING I KUPOPRODAJA TRAJNIH DOBARA S OBROČNOM OTPLATOM CIJENE. 323 Definicije. 323 Leasing. 323 Operativni leasing. 323 Financijski leasing. 323 Kupoprodaja s obročnom otplatom cijene. 324 Obrada u računima. 324 Operativni leasing. 324 Financijski leasing. 324 Kupoprodaja s obročnom otplatom cijene. 325 III. OSIGURANJE. 327 Uvod. 327 Definicije. 327 Socijalno osiguranje. 327 Državni programi socijalne sigurnosti. 327 Privatno financirani programi socijalnog osiguranja. 328 Programi socijalnog osiguranja bez izdvajanja koje vode poslodavci. 328 Druga osiguranja. 328 Druga životna osiguranja. 328 Druga neživotna osiguranja. 328 Reosiguranje. 329 Popratne osiguravajuće djelatnosti. 329 Obrada u računima. 329 Socijalno osiguranje. 329 Državni programi socijalne sigurnosti. 329 Privatno financirani programi socijalnog osiguranja. 330 Programi socijalnog osiguranja bez osiguranih sredstava koje vode poslodavci. 331 Druga osiguranja. 332 Druga životna osiguranja. 333 Druga neživotna osiguranja. 333 Reosiguranje. 335 Popratne osiguravajuće djelatnosti. 335 Brojčani primjer osiguranja. 336 IV. KLASIFIKACIJE I RAČUNI. 341 Klasifikacije. 341 Klasifikacija institucionalnih sektora (S). 341 18 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 Str. Klasifikacija transakcija i ostalih tokova. 342 Klasifikacija izravnavajućih stavki (B). 345 Klasifikacija aktive (A). 346 Pregrupiranje i kodificiranje djelatnosti (A), proizvoda (P) i investicija (investicije u fiksni kapital) (Pi). 348 Klasifikacija osobne potrošnje prema namjeni (COICOP). 356 Funkcionalna klasifikacija države (COFOG). 357 Računi. 359 TABLICE 2. 1. 2. 2. 2. 3. 3. 1. 3. 2. 3. 3. 3. 4. 3. 5. 5. 1. 8. 1. 8. 2. 8. 3. 8. 4. 8. 5. 8. 6. 8. 7. 8. 8. 8. 9. 8. 10. 8. 11. 8. 12. 8. 13: 8. 14: 8. 15. 8. 16: 8. 17: 8. 18. 8. 19. 8. 20. 8. 21. 8. 22. Sektori i podsektori. Vrsta proizvođača, glavne aktivnosti i funkcije razvrstani po sektorima. Sektorska klasifikacija jedinica proizvođača prema glavnim standardnim pravnim oblicima vlasništva. Razlika između tržišnih proizvođača, proizvođača za vlastitu finalnu potrošnju i ostalih netržišnih proizvođača za institucionalne jedi nice. Institucionalne jedinice, lokalne poslovne jedinice, proizvodnja i razlika između tržišne proizvodnje, proizvodnje za vlastitu finalnu upotrebu i ostale netržišne proizvodnje. Razlika između tržišnih proizvođača, proizvođača za vlastitu finalnu upotrebu i ostalih netržišnih proizvođača za lokalne poslovne jedinice i njihovu proizvodnju. Tretman prijevoza izvezene robe. Tretman prijevoza uvezene robe. 42 44 57 66 69 70 90 91 Klasifikacija financijskih transakcija. 130 Sinoptički prikaz računa, izravnavajućih stavaka i glavnih agregata. 184 Račun I. : Račun proizvodnje. 187 Račun II. 1. 1. : Račun stvaranja dohotka. 189 Račun II. 1. 2. : Račun alokacije primarnog dohotka. 191 Račun II. 1. 2. 1. : Poduzetnički dohodak i II. 1. 2. 2. : Alokacija ostalog primarnog dohotka. 195 Račun II. 2. : Račun sekundarne raspodjele dohotka. 198 Račun II. 3. : Račun preraspodjele dohotka u naturi. 201 Račun II. 4. 1. : Račun uporabe raspoloživog dohotka. 203 Račun II. 4. 2. : Račun uporabe prilagođenog raspoloživog dohotka. 205 Račun III. 1. 1. : Račun promjene neto vrijednosti uslijed štednje i kapitalnih transfera. 206 Račun III. 1. 2. : Račun povećanja nefinancijske aktive. 207 Račun III. 2. : Financijski račun. 209 Račun III. 3. 1. : Račun ostalih promjena obujma aktive. 212 Račun III. 3. 2. : Račun revalorizacije. 216 Račun IV. : Bilance stanja. 221 Potpuni slijed računa sektora inozemstva (račun vanjskih transakcija). 226 Račun 0: Račun roba i usluga. 234 Integrirani ekonomski računi. 236 Matrični prikaz potpunog slijeda računa i izravnavajućih stavaka za ukupno gospodarstvo. 252 Shematski prikaz matrice društvenog računovodstva. 259 Primjer detaljne matrice društvenog računovodstva. 262 Primjer detaljne podmatrice: neto dodana vrijednost (osnovne cijene). 264 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 9. 1. 9. 2. 9. 3. 9. 4. 9. 5. 9. 6. 9. 7. 9. 8. 9. 9. 9. 10. 9. 11. 9. 12. 9. 13. A. I. 1. A. I. 2. A. III. 1. A. III. 2. A. III. 3. A. III. 4. A. III. 5. A. IV. 1. A. IV. 2. A. IV. 3. A. IV. 4. A. IV. 5. A. IV. 6. A. IV. 7. Pojednostavljena tablica ponude. Pojednostavljena tablica uporabe. Pojednostavljena kombinirana tablica ponude i uporabe. Pojednostavljena simetrična input-output tablica (proizvod po proizvod). Tablica ponude u osnovnim cijenama, uključujući pretvorbu u transformaciju u kupovne cijene. Tablica uporabe u kupovnim cijenama. Jednostavna tablica trgovačkih i prijevoznih marža. Jednostavna tablica poreza minus subvencije na proizvode. Tablica uporabe za uvoz. Tablica uporabe u osnovnim cijenama za domaći output. Tablica koja povezuje tablice ponude i uporabe sa sektorskim računima. Simetrična input-output tablica u osnovnim cijenama (proizvod po proizvod). Simetrična input-output tablica za domaći output (proizvod po proizvod). Učinak alociranja UFPIM-a po institucionalnim sektorima, uključujući promjene za netržišne proizvođače. Učinak alociranja UFPIM-a samo na nominalni sektor. Državni programi socijalne sigurnosti. Privatno financirani programi socijalnog osiguranja. Programi socijalnog osiguranja bez osiguranih sredstava koje vode poslodavci. Druga životna osiguranja. Druga neživotna osiguranja. Račun 0: Račun roba i usluga. Potpuni slijed računa za ukupno gospodarstvo. Potpuni slijed računa za nefinancijska društva. Potpuni slijed računa za financijska društva. Potpuni slijed računa za ukupnu državu. Potpuni slijed računa za kućanstva. Potpuni slijed računa za neprofitne ustanove koje služe kućanstvima. 19 Str. 266 266 267 268 271 272 276 277 281 282 284 286 288 320 321 336 337 338 339 340 359 359 373 382 392 403 414 20 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 POGLAVLJE 1. OPĆE ZNAČAJKE 1. 01. Europski sustav nacionalnih i regionalnih računa (ESA 1995. ili jednostavno ESA) je međunarodno usklađen računovodstveni okvir za sustavno i detaljno opisivanje ukupnog gospodarstva (regije, države ili skupine država), njegovih sastavnih dijelova i odnosa s ostalim ukupnim gospodarstvima. ESA 1995. zamjenjuje Europski sustav integriranih ekonomskih računa koji je objavljen 1970. (ESA 1970. ; drugo, neznatno promijenjeno izdanje, pojavilo se 1978. ). ESA 1995. je u potpunosti usklađena s revidiranim, svjetskim smjernicama za nacionalno računovodstvo – Sustavom nacio nalnih računa (SNA 1993. ili SNA; ove su smjernice stvorene pod zajedničkom odgovornošću Ujedinjenih naroda, MMF-a, Komisije Europskih zajednica, OECD-a i Svjetske banke). ESA je, međutim, više usmjerena na okolnosti i potrebe za podacima u Europskoj uniji. ESA je, poput SNA, usklađena s konceptima i klasifikacijama koje se koriste u mnogim drugim, društvenim i ekonomskim statistikama. Tipični primjeri su statistika zaposlenosti, statistika industrije i statistika vanjske trgovine. ESA stoga služi kao središnji referentni okvir za društvenu i ekonomsku statistiku Europske unije i država članica. 1. 02. Okvir ESA-e sastoji se od dva glavna skupa tablica: (a) sektorski računi (1); (b) input-output okvir (2) i računi prema djelatnostima (1). Sektorski računi pružaju, za svaki institucionalni sektor, sustavan opis različitih faza ekonomskog procesa: proizvodnje, stva ranja dohotka, raspodjele dohotka, preraspodjele dohotka, uporabe dohotka i financijske i nefinancijske akumulacije. Sektorski računi uključuju također bilancu stanja koja prikazuje stanja aktive, pasive i neto vrijednost na početku i na kraju računovod stvenog razdoblja. Input-output okviri i računi prema djelatnosti detaljnije opisuju proizvodni proces (strukturu troškova, stvaranje dohotka i zaposlenost) i tokove dobara i usluga (proizvodnju, uvoz, izvoz, finalnu potrošnju, intermedijarnu potrošnju i investicije po proizvodnim grupama). ESA obuhvaća koncepte vezane uz stanovništvo i zaposlenost (3). Ti koncepti su relevantni za sektorske račune kao i za input output okvir. ESA nije ograničena na godišnju izradu nacionalnih računa, već se primjenjuje i na tromjesečne (4) i regionalne (5) račune. UPOTREBA ESA-e Okvir za analizu i politiku 1. 03. Okvir ESA-e se koristi za analizu i ocjenu: (a) strukture ukupnog gospodarstva. Primjeri su: 1. dodana vrijednost i zaposlenost prema djelatnostima; 2. dodana vrijednost i zaposlenost prema regiji; (1) Vidjeti poglavlje 8. : „Slijed računa i izravnavajuće stavke”. (2) Vidjeti poglavlje 9. : „Input- output okvir”. (3) Vidjeti poglavlje 11. : „Stanovništvo i inputi rada”. (4) Vidjeti poglavlje 12. : „Tromjesečni ekonomski računi”. (5) Vidjeti poglavlje 13. : „Regionalni računi”. 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 21 3. raspodjela prihoda prema sektoru; 4. uvoz i izvoz prema skupini proizvoda; 5. izdaci za finalnu potrošnju prema skupini proizvoda; 6. investicije u fiksni kapital i stanje fiksnog kapitala prema djelatnosti; 7. struktura stanja i tokova financijske aktive prema vrsti aktive i sektoru. (b) specifičnih dijelova ili aspekata ukupnog gospodarstva. Primjeri su: 1. bankarstvo i financije u nacionalnom gospodarstvu; 2. uloga države; 3. gospodarstvo pojedine regije (u usporedbi s ukupnim nacionalnim gospodarstvom). (c) razvoja ukupnog gospodarstva tijekom vremena. Primjeri su: 1. analiza stope rasta BDP-a; 2. analiza inflacije; 3. analiza sezonskih kretanja u izdacima kućanstva na temelju tromjesečnih računa; 4. analiza promjene važnosti određenih vrsta financijskih instrumenata tijekom vremena, npr. povećanje važnosti opcija; 5. usporedba industrijske strukture nacionalnog gospodarstva tijekom duljeg razdoblja, npr. tijekom razdoblja od 30 godina. (d) ukupnog gospodarstva u odnosu na ostala ukupna gospodarstva. Primjeri su: 1. usporedba uloga države u državama članicama Europske unije; 2. analiza međuzavisnosti gospodarstava Europske unije; 3. analiza sastava i odredišta izvoza Europske unije; 4. usporedba stopa rasta BDP-a ili raspoloživog dohotka po glavi u EU te SAD-u i Japanu. 1. 04. Za EU i njezine države članice, brojke koje proizlaze iz tog okvira imaju važnu ulogu u određivanju i nadziranju njihovih soci jalnih i ekonomskih politika. Osim toga, postoje neke vrlo važne specifične upotrebe: (a) za praćenje i vođenje europske monetarne politike: konvergencijski kriteriji Europske monetarne unije su određeni na temelju podataka iz nacionalnih računa (državni deficit, državni dug i BDP); (b) za dodjelu novčane potpore regijama Europske unije: izdaci strukturnih fondova Europske unije djelomično se temelje na regionalnim podacima iz nacionalnih računa; (c) za određivanje vlastitih sredstava Europske unije. Oni ovise o podacima iz nacionalnih računa na tri načina: 1. ukupna sredstva Europske unije određuju se kao postotak bruto nacionalnog proizvoda država članica (BNP); 2. treći vlastiti izvor Europske unije je vlastiti izvor iz PDV-a. Doprinosi država članica ovome izvoru, u velikoj mjeri ovise o podacima iz nacionalnih računa, budući da se oni koriste za izračunavanje prosječne stope PDV-a; 3. relativna veličina doprinosa država članica za četvrti vlastiti izvor Europske unije temelji se na njihovim bruto nacio nalnim proizvodima. Osam obilježja koncepata ESA-e 1. 05. Radi uspostave dobre ravnoteže između potrebe za podacima i mogućnosti njihova prikupljanja, koncepti ESA-e imaju osam važnih obilježja. Oni su: (a) usklađeni na međunarodnoj razini; (b) usklađeni s onima u ostalim socijalnim i ekonomskim statistikama; (c) dosljedni; 22 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 (d) operativni; (e) različiti od većine administrativnih koncepata; (f) dobro uspostavljeni i utvrđeni za dugo razdoblje; (g) usmjereni na opisivanje ekonomskog procesa u monetarnim, lako vidljivim izrazima; (h) fleksibilni i višenamjenski. 1. 06. Koncepti su usklađeni na međunarodnoj razini zato što: (a) u državama članicama EU-a ESA predstavlja standard za prikazivanje podataka iz nacionalnih računa svim međunarodnim organizacijama. Jedino u nacionalnim publikacijama nije obavezno strogo poštovati pravila ESA-e; (b) koncepti ESA-e su u svakom pogledu usklađeni s onima iz svjetskih smjernica za nacionalno računovodstvo, tj. SNA. Međunarodna usklađenost koncepata je ključni element pri usporedbi statistika različitih zemalja. 1. 07. Koncepti su usklađeni s onima u ostalim socijalnim i ekonomskim statistikama zato što: (a) ESA koristi više koncepata i klasifikacija (NACE Rev. 1. ), koji se također upotrebljavaju pri izradi ostalih socijalnih i ekonomskih statistika država članica Europske unije, npr. statistika obrtništva, vanjske trgovine i zaposlenosti; razlike u konceptima su minimalne. Osim toga, ovi koncepti i klasifikacije Europske unije također su usklađeni s onima Ujedinjenih naroda; (b) koncepti ESA-e su, poput SNA, usklađeni i s onima iz glavnih svjetskih smjernica za ostalu ekonomsku statistiku, a posebno s Priručnikom bilance plaćanja MMF-a, Statistikom državnih financija (GFS) MMF-a, OECD-ovom Statistikom prihoda te rezolucijama ILO-a o konceptima zaposlenosti, radnih sati i troškova rada. Usklađivanje s ostalim društvenim i ekonomskim statistikama pomaže u povezivanju i usporedbi ovih rezultata. Kao posljedica, dobivaju se bolji rezultati nacionalnih računa. Povrh toga, podaci sadržani u ovim specifičnim statistikama mogu se bolje pove zati s općom statistikom nacionalnog gospodarstva, tj. rezultatima nacionalnih računa kao što su BNP ili dodana vrijednost prema djelatnosti i sektoru. 1. 08. Jednaki računovodstveni okviri povećavaju dosljednost koncepata kojima se opisuju različiti dijelovi ekonomskog procesa (proizvodnja, raspodjela dohotka, korištenje dohotka, akumulacija). Unutarnja dosljednost omogućava da se statistike iz razli čitih dijelova računovodstvenog okvira međusobno povežu. Tako se, na primjer, može izračunati sljedeće: (a) iznosi vezani uz produktivnost, kao što je dodana vrijednost za sat rada (ovaj iznos zahtijeva dosljednost između pojmova dodane vrijednosti i sati rada); (b) raspoloživi nacionalni dohodak po glavi stanovnika (ovaj odnos zahtijeva dosljednost između pojmova raspoloživog nacio nalnog dohotka i stanovništva); (c) investicije u fiksni kapital kao postotak stanja fiksnog kapitala (ovaj omjer zahtijeva dosljednost između definicija spome nutih tokova i stanja); (d) državni deficit i državni dug kao postotak bruto domaćeg proizvoda (ove brojke zahtijevaju dosljednost između pojmova državnog deficita, državnog duga i bruto domaćeg proizvoda). Ova unutarnja dosljednost koncepata omogućava izvođenje određenih procjena iz reziduala, npr. štednja se može procijeniti kao razlika između raspoloživog dohotka i izdataka za finalnu potrošnju. (6) 1. 09. Koncepti ESA-e su operativne prirode budući da su sastavljeni s namjerom njihova mjerenja. Operativni značaj ovih koncepata može se vidjeti na nekoliko načina: (a) neke se aktivnosti ili stavke opisuju jedino ako su značajne veličine. To se, na primjer, odnosi na vlastitu proizvodnju robe u okviru kućanstava: tkanje i lončarstvo se ne bilježe kao proizvodnja, jer ove vrste proizvodnje nisu značajne za države (6) Vidjeti poglavlje 8. : „Slijed računa i izravnavajuće stavke”. 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 23 Europske unije. Drugi tipični primjer jesu jeftini sitni alat i uređaji koji se bilježe kao investicije u fiksni kapital jedino u slučaju kada izdaci kupovine takve trajne robe prelaze 500 ECU-a (u cijenama iz 1995. ) po komadu (ili, ako se kupuju u velikim količinama, za ukupno kupljenu robu); ako spomenuti izdaci ne prijeđu ovaj prag, ovi se artikli bilježe kao inter medijarna potrošnja; (b) neki su koncepti popraćeni jasnim uputama za njihovu procjenu. Na primjer, kod definiranja kapitalne potrošnje preporu čuje se linearna amortizacija, a za procjenu stanja fiksnog kapitala metoda stalne inventarizacije. Drugi primjer je vredno vanje vlastite proizvodnje: ono se, u načelu, vrednuje po osnovnim cijenama, ali se one, po potrebi, mogu procijeniti zbra janjem različitih uključenih troškova; (c) radi pojednostavljenja, usvojeni su neki dogovori. Na primjer, po dogovoru se sve kolektivne usluge koje osigurava država, bilježe kao izdaci za finalnu potrošnju; (d) koncepti su usklađeni s onima iz društvene i ekonomske statistike koji se pri izradi nacionalnih računa koriste kao inputi. 1. 10. Istodobno, međutim, spomenuti koncepti nisu uvijek lako primjenjivi, budući da se u nekim pogledima obično razlikuju od onih koji se koriste u administrativnim izvorima podataka. To su, na primjer, poslovni računi, podaci o različitim vrstama poreza (PDV, porez na dohodak, uvozne pristojbe itd. ), podaci o socijalnoj sigurnosti te podaci nadzornih odbora u bankarstvu i osiguranju. Ovi administrativni podaci često služe kao inputi pri izradi nacionalnih računa. Stoga se oni moraju preoblikovati kako bi bili sukladni s ESA-om. Koncepti ESA-e obično se razlikuju od odgovarajućih administrativnih protustavki zato što: (a) administrativni koncepti se razlikuju od države do države. Stoga se putem njih ne može ostvariti međunarodna kompatibil nost; (b) administrativni koncepti se s vremenom mijenjaju. Stoga se putem njih ne može ostvariti vremenska usporedivost; (c) koncepti koji se koriste u izvorima administrativnih podataka obično nisu međusobno konzistentni. Međutim, povezivanje i usporedba podataka, što predstavlja ključni element pri kompilaciji nacionalnih računa, ostvarivi su jedino uz konzistentni skup koncepata. (d) administrativni koncepti nisu optimalni za ekonomsku analizu i evaluaciju ekonomske politike. U nekim slučajevima, međutim, izvori administrativnih podataka vrlo dobro zadovoljavaju potrebe za podacima nacionalnih računa i ostalih statistika, budući da: (a) koncepti i klasifikacije koji su izvorno namijenjeni u statističke svrhe, mogu se usvojiti i u administrativne svrhe, npr. klasi fikacija državnih izdataka prema vrsti; (b) administrativni izvori podataka mogu eksplicitno uvažavati (zasebne) potrebe za statističkim podacima; to se, na primjer, odnosi na sustav Intrastat-a za pružanje informacija o isporukama robe između država članica Europske unije. 1. 11. Glavni koncepti ESA-e su jasno određeni i utvrđeni za dulje razdoblje, budući da: (a) odobreni su kao međunarodni standard za naredna desetljeća; (b) uzastopnim međunarodnim smjernicama za nacionalno računovodstvo većina temeljnih koncepata se nije značajno promi jenila. Ovaj kontinuitet u konceptima smanjuje potrebu za ponovnim izračunom vremenskih serija i učenjem novih koncepata te smanjuje njihovu izloženost nacionalnim i međunarodnim političkim pritiscima. Iz tih razloga rezultati nacionalnih računa desetljećima predstavljaju nepristranu bazu podataka za ekonomsku politiku i analizu. 1. 12. Naglasak koncepata ESA-e je stavljen na opisivanje ekonomskog procesa u monetarnim izrazima koji su lako vidljivi. Stanja i tokovi koji nisu lako vidljivi u monetarnom smislu ili koji nemaju jasan monetarni ekvivalent većinom se ne uzimaju u obzir. Ovo se načelo ne primjenjuje striktno, budući da također treba uzeti u obzir zahtjeve za konzistentnošću i različite potrebe za podacima. Na primjer, radi dosljednosti se vrijednost kolektivnih državnih usluga bilježi kao output, budući da je isplata 24 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 naknade zaposlenicima i kupovina svih vrsta robe i usluga koju izvrši država lako vidljiva u monetarnim izrazima. Nadalje, u svrhu ekonomske analize i politike, opisivanje kolektivnih državnih usluga u odnosu na ostatak nacionalnog gospodarstva povećava korisnost nacionalnih računa kao cjeline. 1. 13. Opseg koncepata ESA-e može se ilustrirati uzimajući u obzir nekoliko važnih graničnih slučajeva. U granice proizvodnje ESA-e potpada sljedeće (vidjeti stavke od 3. 07. do 3. 09. ): (a) proizvodnja pojedinačnih i kolektivnih državnih usluga; (b) vlastita proizvodnja stambenih usluga od strane vlasnika–stanara; (c) proizvodnja robe za vlastitu finalnu potrošnju, npr. poljoprivrednih proizvoda; (d) izgradnja za vlastite potrebe, uključujući i onu koju su izvela kućanstva; (e) proizvodnja usluga koje je proizvelo plaćeno kućansko osoblje; (f) uzgoj riba u ribnjacima; (g) zakonom zabranjena proizvodnja, npr. prostitucija i proizvodnja droge; (h) proizvodnja čiji prihodi nisu u potpunosti prijavljeni fiskalnim tijelima, npr. skrivena proizvodnja tekstila. Pod proizvodnju ne potpadaju sljedeće stavke: (a) kućanske i osobne usluge proizvedene i konzumirane u istom kućanstvu, npr. čišćenje, priprema hrane ili njega bolesnih ili starijih osoba; (b) dobrovoljne usluge koje ne vode do proizvodnje robe, npr. čuvanje i čišćenje bez naknade; (c) prirodni uzgoj ribe u otvorenom moru. Općenito, ESA bilježi sve outpute proizvodnje koja se nalazi u granicama definirane proizvodnje. Postoji, međutim, nekoliko specifičnih iznimaka od ovog pravila: (a) ne bilježi se output pomoćnih aktivnosti; svi inputi koje potroši pomoćna aktivnost – materijali, rad, potrošnja fiksnog kapitala itd. – tretiraju se kao inputi glavne ili sekundarne aktivnosti koju podupiru, (b) ne bilježi se output proizveden za intermedijarnu potrošnju u istoj lokalnoj poslovnoj jedinici (LPJ, vidjeti stavak 1. 29. ); međutim, svi outputi proizvedeni za ostale lokalne LPJ-e, koji pripadaju istoj institucionalnoj jedinici, bilježe se kao output. Računovodstvena logika ESA-e implicira da ako se aktivnosti smatraju proizvodnjom i njihov se output bilježi, tada se također bilježi i popratni dohodak, zaposlenost, finalna potrošnja i sl. Na primjer, ako se proizvodnja stambenih usluga od vlasnika– stanara bilježi kao proizvodnja, bilježi se i dohodak i izdaci za finalnu potrošnju koji nastaju za spomenute stanare-vlasnike. Obrnuto vrijedi kada se aktivnosti ne bilježe kao proizvodnja: kućanske usluge proizvedene i potrošene u istom kućanstvu ne stvaraju dohodak i izdatake za finalnu potrošnju te, sukladno konceptima ESA-e, nema zaposlenosti. ESA sadrži i mnoge posebne dogovore, kao npr. : (a) vrednovanje državnog outputa; (b) vrednovanje outputa osiguravajućih usluga i usluga financijskog posredovanja indirektno mjerenih; (c) bilježenje svih državnih kolektivnih usluga kao izdataka za krajnju potrošnju, a ne kao intermedijarne potrošnje; (d) bilježenje uporabe financijskih usluga indirektno mjerenih kao intermedijarne potrošnje nominalnog sektora ili nominalne djelatnosti. 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 25 1. 14. Koncepti ESA-e su višenamjenski: oni su prihvatljivi za široki opseg uporaba, iako ih u nekim slučajevima treba dopuniti (vidjeti stavak 1. 18. ). 1. 15. Razina detaljnosti konceptualnog okvira ESA-e ostavlja mogućnosti za fleksibilnu uporabu: neki koncepti nisu eksplicitno navedeni u ESA-i, ali se mogu lako iz nje izvesti. Na primjer, dodana vrijednost po cijenama proizvodnih faktora može se izvesti oduzimanjem ostalih neto poreza na proizvodnju od dodane vrijednosti na osnovne cijene. Drugi primjer je stvaranje novih sektora preraspodjelom podsektora koji su definirani u ESA-i. 1. 16. Fleksibilnost korištenja se također ostvaruje uvođenjem dodatnih kriterija koji se ne protive logici sustava. Na primjer, ti kriteriji mogu biti raspon zaposlenosti po jedinici proizvodnje ili veličina dohotka po kućanstvu. Za zaposlenost se može uvesti podraspodjela prema stupnju obrazovanja, dobi i spolu. 1. 17. Fleksibilnost uporabe se može inkorporirati u Matricu društvenog računovodstva (MDR). MDR je matrični prikaz koji razrađuje veze između tablica ponude i uporabe i sektorskih računa (vidjeti stavke od 8. 133. do 8. 155. ). MDR pruža dodatne informacije o razini i strukturi (ne)zaposlenosti preko potpodjele naknada zaposlenicima prema vrsti zaposlene osobe. Ova se potpodjela primjenjuje i na korištenje radne snage prema djelatnosti, što pokazuju tablice uporabe i na ponudu radne snage prema socio ekonomskim podskupinama, što pokazuje račun alokacije primarnog dohotka za podsektore sektora kućanstva. Na taj se način sustavno prikazuje ponuda i uporaba različitih kategorija radne snage. 1. 18. Najbolje rješenje za neke specifične potrebe za podacima je izrada posebnih satelitskih računa. Primjeri su potrebe za podacima u svrhu: (a) analize uloge turizma u nacionalnom gospodarstvu; (b) analize troškova i financiranja zdravstvene zaštite; (c) analize važnosti istraživanja i razvoja te ljudskog kapitala za nacionalno gospodarstvo; (d) analize dohotka i izdataka kućanstava na temelju mikroorijentiranih koncepata dohotka i izdataka; (e) analize interakcije između okoliša i gospodarstva; (f) analize proizvodnje unutar kućanstava; (g) analize promjena u blagostanju; (h) analize razlika između rezultata u nacionalnim računima i poslovnim računima te njihov utjecaj na tržište vrijednosnica; (i) procjene poreznih prihoda. 1. 19. Satelitski računi mogu zadovoljiti takve potrebe za podacima time što: (a) pokazuju više detalja, a gdje je potrebno izostavljaju suvišne detalje; (b) proširuju opseg računovodstvenog okvira dodavanjem nemonetarnih informacija, npr. o zagađenju i prirodnim dobrima; (c) mijenjaju neke osnovne koncepte, npr. proširivanjem koncepta investicija uzimajući u obzir izdatke za istraživanje i razvoj ili obrazovanje. 1. 20. Važna značajka satelitskih računa je činjenica da se u načelu zadržavaju svi temeljni koncepti i klasifikacije iz standardnog okvira. Do promjena temeljnih koncepata dolazi jedino u slučaju kada je zbog specifične namjene satelitskog računa nužna njegova izmjena. U tim slučajevima satelitski račun mora sadržavati tablicu koja pokazuje vezu između glavnih agregata iz sate litskog računa i onih iz standardnog okvira. Na taj se način zadržava referentna uloga standardnog okvira, a istodobno se udovoljava specifičnim potrebama. 1. 21. Standardni okvir ne obraća puno pažnje na stanja i tokove koji nisu lako vidljivi u monetarnim izrazima (ili su bez jasnog monetarnog ekvivalenta). Analiza tih stanja i tokova je, zbog njihove prirode, obično moguća na temelju statističkih podataka u nemonetarnim izrazima, npr. : 26 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 (a) proizvodnja unutar kućanstava najlakše se opisuje satima koji su namijenjeni drugim uporabama; (b) obrazovanje se može opisati na temelju vrste obrazovanja, broja učenika, prosječnog broja godina obrazovanja potrebnih za stjecanje diplome itd. ; (c) učinci zagađenja najbolje se opisuju na temelju promjena broja živih vrsta, zdravlja drveća u šumama, obujma otpada, koli čine ugljičnog monoksida i zračenja itd. Satelitski računi omogućavaju da se takva statistika u nemonetarnim jedinicama poveže sa standardnim okvirom nacionalnih računa. To je moguće ako se za ovu nemonetarnu statistiku u najvećoj mogućoj mjeri upotrijebe klasifikacije iz standardnog okvira, npr. klasifikacija prema vrsti kućanstva ili klasifikacija prema djelatnosti. Na taj se način sastavlja dosljedni i prošireni okvir, koji može poslužiti kao baza podataka za analizu i evaluaciju svih vrsta interakcija između varijabli iz standardnog okvira i onih iz proširenog dijela. 1. 22. Standardni okvir i njegovi glavni agregati ne opisuju promjene u blagostanju. Prošireni računi se sastavljaju tako da uključuju i imputirane monetarne vrijednosti, na primjer, sljedećih stavaka: (a) kućanskih i osobnih usluga koje su proizvedene i potrošene u istom kućanstvu; (b) promjena u slobodnom vremenu; (c) pogodnosti i nedostataka gradskog života; (d) nejednakosti u raspodjeli dohotka između osoba. Njima se, također, mogu preklasificirati finalni izdaci za nužne potrebe (npr. obrana) u intermedijarnu potrošnju tj. kao onu koja ne doprinosi blagostanju. Slično tome, šteta zbog poplava i ostalih prirodnih katastrofa mogu se klasificirati kao interme dijarna potrošnja, tj. kao smanjenje (ukupnog) blagostanja. Na taj se način može dobiti vrlo grub i nepotpun pokazatelj promjena u blagostanju. Blagostanje ima, međutim, više dimenzija, koje se većinom ne mogu najbolje izraziti monetarnim izrazima. Stoga je za mjerenje blagostanja bolje upotrijebiti posebne pokazatelje i posebne mjerne jedinice za svaku dimenziju. Pokazatelji su primjerice: smrtnost dojenčadi, očekivana životna dob, pismenost odraslih i nacionalni dohodak po glavi stanovnika. Ovi se pokazatelji mogu inkorporirati u satelitske račune. 1. 23. Radi dobivanja konzistentnog i međunarodno usporedivog okvira, ESA ne koristi administrativne koncepte. Međutim, iznosi koji se dobiju na temelju administrativnih koncepata mogu biti vrlo korisni za sve vrste nacionalnih namjena. Na primjer, za procjenu poreznih prihoda potrebna je statistika oporezivih dohodaka. Ta statistika se može dobiti nekim promjenama stati stike nacionalnih računa. Sličan se pristup može koristi i za neke koncepte koji se koriste u nacionalnoj ekonomskoj politici, npr. za: (a) koncept inflacije koji se koristi za uvećanje mirovina, potpora nezaposlenim osobama ili naknada državnim službenicima; (b) koncepte poreza, socijalnih doprinosa, države i javnog sektora, koji se koriste u raspravi o optimalnoj veličini javnog sektora; (c) koncept „strateških” sektora/djelatnosti, koji se koristi u nacionalnoj ekonomskoj politici ili ekonomskoj politici EU-a; (d) koncept „poslovnih ulaganja” koji se koristi u nacionalnoj ekonomskoj politici. Satelitski računi ili jednostavne dodatne tablice mogu udovoljiti takvim specifičnim nacionalnim potrebama za podacima. 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 27 ESA 1995. i SNA 1993. 1. 24. ESA (ESA 1995. ) je u potpunosti usklađena s revidiranim Sustavom nacionalnih računa (SNA 1993. ), koji svim državama svijeta pruža smjernice za nacionalno računovodstvo. Postoji, međutim, nekoliko razlika između ESA 1995. i SNA 1993. : (a) razlike u prikazu, npr. : 1. ESA sadrži posebna poglavlja o transakcijama proizvoda, distributivnim transakcijama i financijskim transakcijama. Nasuprot tome, SNA objašnjava ove transakcije u sedam poglavlja koja su raspoređena prema računima, npr. poglavlja o računu proizvodnje, računu primarne raspodjele dohotka, računu kapitalnih transakcija i računu inozemstva; 2. ESA opisuje koncept na način da daje definiciju i popis svega što je uključeno i što je isključeno. SNA opisuje koncepte uglavnom u općenitijim pojmovima te nastoji objasniti razloge usvajanja pojedinih dogovora; 3. ESA sadrži poglavlja o regionalnim i tromjesečnim računima; 4. SNA sadrži poglavlje o satelitskim računima. (b) Koncepti ESA-e su u nekim slučajevima određeniji i precizniji od onih u SNA-u, npr. : 1. SNA ne sadrži vrlo precizne definicije o razlici između kategorija „tržišnog”, „za vlastitu finalnu potrošnju” i „ostalog netržišnog”, vezano uz institucionalne jedinice, lokalne poslovne jedinice i njihove outpute. Time se implicira da u ovom pogledu vrednovanje outputa i klasifikacija prema sektorima nisu definirani na dovoljno detaljnoj razini. ESA je stoga uvela nekoliko dodatnih pojašnjenja te je za neke specifične slučajeve dodala kriterij prema kojem prodaja tržišnog proizvođača treba pokriti najmanje 50 % troškova proizvodnje (vidjeti tablicu 3. 1. ); 2. ESA određuje konkretne granice bilježenja, npr. za bilježenje sitnog alata i uređaja kao intermedijarne potrošnje; 3. ESA smatra da neke vrste kućanske proizvodnje roba, kao što su tkanje odjeće i izrada namještaja, nisu značajne za države članice Europske unije te se stoga ne moraju bilježiti; 4. ESA navodi izričitu uputu na specifične institucionalne mehanizme Europske unije, kao što je sustav Intrastat za eviden tiranje tokova robe unutar Europske unije i doprinosa država članica Europskoj uniji; 5. ESA sadrži specifične klasifikacije Europske unije, npr. CPA za proizvode i NACE Rev. 1. za djelatnosti (specifične, ali usklađene s odgovarajućim klasifikacijama UN-a); 6. ESA sadrži dodatnu klasifikaciju svih vanjskih transakcija: one se dijele na one između rezidenata Europske unije i one s rezidentima izvan Europske unije. ESA je određenija od SNA, budući da se primarno primjenjuje na države članice Europske unije. Ona također mora biti određe nija u pogledu potreba za podacima Europske unije. ESA 1995. i ESA 1970. 1. 25. ESA 1995. se od ESA 1970. razlikuje u opsegu i konceptima. Većina tih razlika odgovara razlikama između SNA 1968. i SNA 1993. Neke od glavnih razlika u opsegu su: (a) uključivanje bilanci stanja; (b) uključivanje ostalih promjena u računima aktive, tj. uvođenje koncepata ostalih promjena obujma, nominalnih i realnih vlasničkih dobitaka; (c) uvođenje podsektora kućanstava; 28 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 (d) uvođenje novog koncepta finalne potrošnje: stvarna finalna potrošnja; (e) uvođenje novog koncepta cjenovno prilagođenog dohotka: stvarni nacionalni raspoloživi dohodak; (f) uključivanje koncepta pariteta kupovne moći. Neke od glavnih razlika u konceptima jesu: (a) književni i umjetnički rad (spisateljstvo, skladateljstvo) sada se smatra proizvodnjom; plaćanje književnog i umjetničkog rada postaje plaćanje usluga, a ne dohotkom od vlasništva; (b) vrednovanje outputa osiguravajućih usluga se promijenilo u nekoliko pogleda, npr. prihodi iz ulaganja tehničkih pričuva se sada također uzimaju u obzir kod vrednovanja outputa neživotnog osiguranja; (c) detaljniji tretman trgovinskih i prijevoznih marža; (d) uvođenje lančane veze za izračun stalnih cijena; (e) uvođenje koncepta financijskog leasinga (SNA 1968. i ESA 1970. sadržavali su jedino koncept operativnog leasinga); (f) izdaci za istraživanje mineralnih ležišta i računalne programe sada se bilježe kao investicije u kapital (umjesto kao interme dijarna potrošnja); (g) kapitalna potrošnja se bilježi i za javne infrastrukturne radove (ceste, nasipi itd. ); (h) identifikacija novih financijskih instrumenata, kao što su sporazumi o ponovnoj kupnji, i izvedenih financijskih instrume nata, kao što su opcije. Postoje određene razlike koje ne proizlaze iz promjena SNA-i, npr. : (a) uvođenje tablica ponude i uporabe (već uključeno u SNA 1968. ); (b) uvođenje nekoliko registracijskih granica i upućivanje na određene institucionalne mehanizme Europske unije (vidjeti stavak 1. 24. ); (c) jasan odabir u pogledu vrednovanja outputa po osnovnim cijenama (ESA 1970. , SNA 1968. i SNA 1993. također prihva ćaju vrednovanje po proizvođačkim cijenama); (d) uvođenje koncepata ekonomski aktivnog stanovništva i nezaposlenosti (ovi koncepti nisu prisutni u SNA 1968. i 1993). ESA KAO SUSTAV 1. 26. Glavne značajke sustava su: (a) statističke jedinice i njihovo grupiranje; (b) tokovi i stanja; (c) sustav računa i agregati; (d) input-output okvir. STATISTIČKE JEDINICE I NJIHOVO GRUPIRANJE (7) 1. 27. Karakteristična značajka sustava je uporaba dviju vrsta jedinica i dvaju načina potpodjele gospodarstva, koji su prilično različiti i služe za odvojene analitičke svrhe. (7) Vidjeti poglavlje 2. : „Jedinice i njihovo grupiranje”. 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 29 Za opisivanje dohotka, izdataka i financijskih tokova te bilanci stanja, sustav grupira institucionalne jedinice u sektore na temelju njihovih glavnih funkcija, ponašanja i ciljeva. Za opisivanje proizvodnih procesa i input-output analizu, sustav grupira lokalne poslovne jedinice (lokalne PJ-e) u djelatnosti na temelju njihove aktivnosti koju obilježava input proizvoda, proizvodni proces i output proizvoda. Institucionalne jedinice i sektori 1. 28. Institucionalne jedinice su ekonomski subjekti koji mogu imati vlasništvo nad robom i aktivom, preuzimati obveze i sudjelovati u ekonomskoj aktivnosti i transakcijama s ostalim jedinicama. Za potrebe sustava, institucionalne jedinice grupiraju se u pet međusobno isključivih institucionalnih sektora, koji se sastoje od sljedećih vrsta jedinica: (a) nefinancijska društva; (b) financijska društva; (c) država; (d) kućanstva; (e) neprofitne ustanove koje služe kućanstvima. Ovih pet sektora čine ukupno gospodarstvo, a svaki je podijeljen na podsektore. Ovaj sustav omogućava izradu potpunog skupa računa tokova i bilanci stanja za svaki sektor, a po potrebi i za svaki podsektor te za ukupno gospodarstvo. Lokalne poslovne jedinice i djelatnosti 1. 29. Većina institucionalnih jedinica u ulozi proizvođača izvodi više od jedne aktivnosti; kako bi se naglasile tehničko-ekonomske veze, one se dijele prema vrsti aktivnosti. Ovaj se zahtjev za lokalne poslovne jedinice (LPJ) zadovoljava primjenjujući operativni pristup. Lokalne PJ grupiraju sve dijelove institucionalne jedinice u ulozi proizvođača, koji su smješteni na jednoj ili više obližnjih lokacija, a pridonose izvođenju aktiv nosti na razini razreda (četveroznamenkasta brojčana oznaka) klasifikacije NACE rev. 1. U načelu se treba zabilježiti onoliko lokalnih poslovnih jedinica koliko ima sporednih aktivnosti, međutim, ako dokumenti potrebni za opisivanje tih aktivnosti nisu dostupni, lokalna PJ može uključiti jednu ili više sekundarnih aktivnosti. Skup svih lokalnih PJ-a uključenih u istu ili sličnu vrstu aktivnosti čini djelatnost. Između institucionalnih jedinica i lokalnih PJ-a postoji hijerarhijski odnos. Jedna institucionalna jedinica sadrži jednu ili više lokalnih PJ-a; lokalna PJ pripada jednoj i samo jednoj institucionalnoj jedinici. Za detaljniju analizu proizvodnog procesa koristi se analitička jedinica proizvodnje. Ta jedinica, koja nije vidljiva (osim u slučaju lokalne PJ koja proizvodi samo jedan proizvod), predstavlja jedinicu homogene proizvodnje koja se definira kao jedinica koja ne pokriva sekundarne aktivnosti. Skupovi ovih jedinica predstavljaju homogene gospodarske grane. Rezidentne i nerezidentne jedinice; ukupno gospodarstvo i inozemstvo 1. 30. Ukupno gospodarstvo se definira u smislu rezidentnih jedinica. Jedinica je rezidentna jedinica neke zemlje ako na gospodar skom prostoru te zemlje ima središte ekonomskog interesa – tj. ako na duže razdoblje (godinu dana ili dulje) obavlja gospo darske aktivnostii u tom prostoru. Gore navedeni institucionalni sektori su grupe rezidentnih institucionalnih jedinica. 30 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 Rezidentne jedinice obavljaju transakcije s nerezidentnim jedinicama (to jest jedinicama koje su rezidentne u drugim gospodar stvima). Te transakcije predstavljaju vanjske transakcije gospodarstva, a grupirane su u računu inozemstva. U računovodstvenoj strukturi sustava inozemstvo ima sličnu ulogu kao i institucionalni sektor, iako se nerezidentne jedinice uključuju jedino ako obavljaju transakcije s rezidentnim institucionalnim jedinicama. Zbog toga je, u pogledu sastavljanja klasifikacije, uključena posebna stavka za inozemstvo na kraju klasifikacije sektora. Uvjetno rezidentne jedinice, koje se u sustavu tretiraju kao institucionalne jedinice, definiraju se kao: (a) oni dijelovi nerezidentnih jedinica koji imaju središte ekonomskog interesa (tj. koje u većini slučajeva obavljaju gospodarske transakcije u razdoblju od godinu dana ili više, ili koje izvode građevinske aktivnosti u razdoblju kraćem od godinu dana, ako output predstavlja bruto investicije u fiksni kapital) u gospodarskom prostoru zemlje; (b) nerezidentne jedinice u ulozi vlasnika zemljišta ili zgrada na gospodarskom prostoru zemlje, ali jedino u pogledu transak cija koje se odnose na spomenuto zemljište ili građevine. TOKOVI I STANJA 1. 31. Sustav bilježi dvije osnovne vrste informacija: tokove i stanja. Tokovi se odnose na djelovanje i posljedice događaja koji se odvi jaju u određenom vremenskom razdoblju, dok se stanja odnose na pozicije u određenom trenutku. Tokovi 1. 32. Tokovi odražavaju stvaranje, preobrazbu, razmjenu, prijenos ili gubitak ekonomske vrijednosti. Uključuju promjene u vrijed nosti aktive ili pasive institucionalne jedinice. Postoje dvije vrste ekonomskih tokova: transakcije i ostale promjene aktive. Tran sakcije se prikazuju u svim računima i tablicama u kojima se pojavljuju tokovi, osim u računu ostalih promjena u obujmu aktive i računu revalorizacije. Ostale promjene aktive se pojavljuju jedino u ova dva računa. Osnovne transakcije i ostali tokovi su bezbrojni. Sustav ih grupira u relativno mali broj vrsta prema njihovoj prirodi. Transakcije 1. 33. Transakcija je ekonomski tok koji predstavlja interakciju između institucionalnih jedinica na temelju međusobnog sporazuma, ili djelovanje unutar institucionalne jedinice koje je prikladno tretirati kao transakciju, često radi toga što jedinica posluje u dvjema različitim ulogama. Prikladna je podjela transakcija na četiri glavne skupine: (a) transakcije proizvodima: opisuju podrijetlo proizvoda (domaći output ili uvoz) i uporabu proizvoda (intermedijarna potrošnja, finalna potrošnja, investicije u kapital ili izvoz) (8); (b) transakcije raspodjele: opisuju način raspodjele dodane vrijednosti, nastale proizvodnjom, na rad, kapital i državu te preras podjelu dohotka i bogatstva (porezi na dohodak i bogatstvo i ostali transferi) (9); (c) financijske transakcije: opisuju neto povećanje financijske aktive ili neto preuzimanje obveza za svaku vrstu financijskog instrumenta. One se često pojavljuju kao protustavka nefinancijskim transakcijama, ali i kao transakcije koje uključuju samo financijske instrumente (10); (d) transakcije koje nisu uključene u gore spomenute tri grupe: potrošnja fiksnog kapitala i neto stjecanje neproizvedene nefi nancijske aktive (11). (8) Vidjeti poglavlje 3. : „Transakcije proizvodima”. (9) Vidjeti poglavlje 4. : „Transakcije raspodjele”. (10) Vidjeti poglavlje 5. : „Financijske transakcije”. (11) Vidjeti poglavlje 6. : „Ostali tokovi”. 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 31 Svojstva transakcija Interakcije nasuprot transakcijama unutar jedinice 1. 34. Većina transakcija su interakcije između dvije ili više institucionalnih jedinica. Sustav, međutim, bilježi neke aktivnosti unutar institucionalnih jedinica kao transakcije. Te se transakcije unutar jedinice bilježe radi dobivanja analitički korisnije slike outputa, finalnih uporaba i troškova. Potrošnja fiksnog kapitala, koju sustav bilježi kao trošak, jedna je od važnih transakcija unutar jedinice. Većina ostalih transak cija unutar jedinice su transakcije proizvodima, koje se obično bilježe kada institucionalne jedinice, u ulozi proizvođača i kraj njih potrošača, troše dio vlastitog outputa. To je često slučaj kod kućanstava i države. 1. 35. Bilježi se cijeli vlastiti output koji se koristi za finalnu uporabu unutar iste institucionalne jedinice. Vlastiti output za intermedi jarnu potrošnju unutar iste institucionalne jedinice bilježi se samo u slučaju kada se proizvodnja i intermedijarna potrošnja odvijaju u različitim lokalnim poslovnim jedinicama unutar iste institucionalne jedinice. Ne bilježi se output proizveden i upotrijebljen za intermedijarnu potrošnju unutar iste lokalne poslovne jedinice. Monetarne nasuprot nemonetarnim transakcijama 1. 36. Većina transakcija koje se bilježe u sustavu su monetarne transakcije, u kojima uključene jedinice izvršavaju ili primaju uplate, ili preuzimaju obveze ili primaju aktivu izraženu u novčanim jedinicama. Transakcije koje ne uključuju razmjenu gotovine ili aktive ili obveze izražene u novčanim jedinicama su nemonetarne transak cije. Transakcije unutar jedinice su obično nemonetarne transakcije. Nemonetarne transakcije koje uključuju više od jedne insti tucionalne jedinice pojavljuju se kod transakcija proizvodima (trampe proizvoda), kod transakcija raspodjele (naknade u naturi, transferi u naturi) i kod drugih transakcija (trampe neproizvedene nefinancijske aktive). Sustav bilježi sve transakcije u monetarnim izrazima. Vrijednosti koje se bilježe za nemonetarne transakcije moraju se stoga izmjeriti neizravnom metodom ili procijeniti na drugi način. Transakcije sa i bez protustavki 1. 37. Transakcije koje uključuju više od jedne jedinice odvijaju se po načelu „nešto za nešto” ili „nešto za ništa”. Prvo načelo podrazu mijeva razmjene između institucionalnih jedinica, tj. ponuda roba, usluga ili imovine u zamjenu za protustavku, npr. novac. Drugo načelo obično podrazumijeva plaćanja u gotovini ili naturi između institucionalnih jedinica bez protustavke. Transakcije „nešto za nešto” se javljaju u sve četiri grupe transakcija, dok se transakcije „nešto za ništa” javljaju uglavnom kod transakcija raspodjele u obliku poreza, naknada socijalne pomoći ili darova. Preuređene transakcije 1. 38. Većinu transakcija sustav tretira vrlo jasno: transakcije se bilježe na jednak način, kako se pojavljuju u predmetnim institucio nalnim jedinicama. Međutim, neke se transakcije mijenjaju kako bi se jasnije vidjele postojeće ekonomske veze. Promjene su moguće na tri načina: preusmjeravanjem, raščlanjivanjem i prepoznavanjem glavne strane u transakciji. Preusmjeravanje 1. 39. Transakcija koja se u predmetnim jedinicama prikazuje kao da se odvija izravno između jedinica A i C, može se zabilježiti kao da se odvija posredno preko treće jedinice B. Stoga se jedna transakcija između A i C bilježi kao dvije transakcije: jedna između A i B i jedna između B i C. U tom je slučaju transakcija preusmjerena. Dobro poznati primjer preusmjeravanja su socijalni doprinosi koje poslodavci izravno uplaćuju u fondove socijalnog osigu ranja. Ova plaćanja sustav bilježi kao dvije transakcije: poslodavci plaćaju socijalne doprinose svojim zaposlenicima a zaposle nici uplaćuju iste doprinose u fondove socijalnog osiguranja. Kao kod svih preusmjeravanja, svrha preusmjeravanja socijalnih 32 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 doprinosa na teret poslodavca je iznošenje na vidjelo ekonomskog sadržaja u osnovi transakcije. U ovom slučaju, to znači prikazati socijalne doprinose poslodavca kao doprinose plaćene u korist zaposlenika. Druga vrsta preusmjeravanja su transakcije koje se bilježe kao da se odvijaju između dviju ili više institucionalnih jedinica, premda se, što se tiče uključenih strana, uopće ne obavlja nikakva transakcija. Primjer je postupanje s dohotkom od vlasništva iz osiguravajućih fondova, koji zadržavaju osiguravajuća društva. Sustav smatra da je ovaj dohodak od vlasništva isplatilo osigu ravajuće društvo vlasnicima polica, koji tada isti iznos uplaćuju natrag osiguravajućim društvima kao dodatnu premiju. Razdjeljivanje 1. 40. Transakcija se smatra razdijeljenom u slučaju kada se transakcija koja se uključenim stranama prikazuje kao pojedinačna tran sakcija, bilježi kao dvije ili više različito klasificiranih transakcija. Razdjeljivanje obično ne podrazumijeva uključivanje dodatnih jedinica u transakcije. Jedna od tipičnih razdijeljenjih transakcija je isplata premija neživotnog osiguranja. Premda vlasnici polica i osiguravatelji smatraju ove isplate jednom transakcijom, sustav ih dijeli na dvije različite transakcije: plaćanje pruženih usluga neživotnog osiguranja i neto premije neživotnog osiguranja. Drugi važan primjer raščlanjivanja je bilježenje trgovačkih marža. Priznavanje glavne strane u transakciji 1. 41. U slučaju kada jedna jedinica obavlja transakciju u ime druge jedinice, ta se transakcija bilježi isključivo u računima glavne jedi nice. Ovo načelo se, u pravilu, ne smije prekršiti pokušajem alokacije poreza ili subvencija krajnjim uplatiteljima ili krajnjim korisnicima na temelju pretpostavki. Granični slučajevi 1. 42. U skladu s definicijom transakcije, interakcija između institucionalnih jedinica moguća je jedino na temelju obostranog spora zuma. Kada se transakcija obavlja prema obostranom sporazumu, podrazumijeva se da postoji prethodno znanje i prethodni pristanak institucionalnih jedinica. To, međutim, ne znači da sve jedinice nužno ulaze u transakciju dobrovoljno, budući da su neke transakcije nametnute zakonom. To se uglavnom odnosi na određene transakcije raspodjele, kao što su plaćanje poreza, novčanih kazni i penala. Ipak, zapljena aktive bez naknade ne smatra se transakcijom, čak i ako je nametnuta zakonom. Nezakonite ekonomske djelatnosti smatraju se transakcijama samo u slučaju kada sve uključene jedinice dobrovoljno stupaju u spomenute aktivnosti. Stoga se, za razliku od krađe, kupovina, prodaja ili razmjena ilegalne droge ili ukradene imovine smatraju transakcijama. Ostale promjene u aktivi 1. 43. Ostale promjene u aktivi bilježe promjene koje nisu posljedica transakcija (12). To su: (a) ostale promjene obujma aktive i pasive; ili (b) vlasnički dobici i gubici. Ostale promjene u obujmu aktive i pasive 1. 44. Ove se promjene mogu grubo podijeliti na tri glavne kategorije: (a) uobičajen nastanak i nestanak aktive, koji nije posljedica transakcija; (b) promjene aktive i pasive zbog iznimnih i nepredviđenih događaja; (c) promjene u klasifikaciji i strukturi. (12) Vidjeti poglavlje 6. : „Ostali tokovi”. 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 33 1. 45. Primjeri promjena iz kategorije pod točkom (a) su otkriće ili iscrpljivanje podzemne aktive i prirodni rast nekultiviranih biolo ških izvora. Kategorija (b) uključuje promjene (uglavnom gubitke) aktive zbog prirodnih katastrofa, rata ili ozbiljnih krimi nalnih radnji. (13) Jednostrano brisanje duga i zapljena sredstava bez naknade potpadaju također pod kategoriju (b). Kategorija (c) se sastoji od promjena koje su posljedica preklasifikacije i restrukturiranja institucionalnih jedinica ili aktive i pasive. Vlasnički dobici i gubici 1. 46. Vlasnički dobici i gubici su posljedica promjena cijena aktive. One se javljaju kod svih vrsta financijske i nefinancijske aktive kao i obveza. Za vlasnike aktive i pasive vlasnički dobici i gubici nastaju kao rezultat dugotrajnog posjedovanja aktive ili pasive, bez njihove pretvorbe na bilo koji način. Vlasnički dobici i gubici koji se mjere na temelju tekućih tržišnih cijena zovu se nominalni vlasnički dobici i gubici. Oni se dijele na neutralne vlasničke dobitke i gubitke, koji odražavaju promjene opće razine cijena i stvarne vlasničke dobitke i gubitke, koji odražavaju promjene relativnih cijena aktive. Stanja 1. 47. Stanja su posjedovanja aktive i pasive u određenom trenutku. Stanja se bilježe na početku i na kraju svakog računovodstvenog razdoblja. Računi koji pokazuju stanja zovu se bilance stanja. (14) Stanja se također bilježe za stanovništvo i zaposlenost. Međutim, ta se stanja izražavaju kao srednje vrijednosti tijekom računo vodstvenog razdoblja. Stanja se bilježe za sve aktive unutar granica sustava; tj. za financijsku aktivu i obveze i za nefinancijsku aktivu, proizvedenu i neproizvedenu. Ipak, uzimaju se u obzir jedino one aktive koje se koriste u gospodarskoj aktivnosti i koja su predmetom vlas ničkih prava. Iz tog se razloga ne bilježe stanja za aktive kao što su ljudski kapital i prirodni resursi koji nisu predmet vlasni štva. U okviru svojih granica sustav je iscrpan i u pogledu tokova i u pogledu stanja. To znači da se sve promjene stanja mogu u potpunosti objasniti na temelju zabilježenih tokova. SUSTAV RAČUNA I AGREGATI (15) Računovodstvena pravila 1. 48. Račun je sredstvo bilježenja uporaba i izvora ili promjena aktive i pasive za dani aspekt ekonomskog života tijekom računo vodstvenog razdoblja, ili stanja aktive i pasive na početku i na kraju spomenutog razdoblja. Terminologija za dvije strane računa 1. 49. Sustav koristi izraz „izvori” za desnu stranu tekućih računa gdje se pojavljuju transakcije koje povećavaju ekonomsku vrijednost jedinice ili sektora. Lijeva strana računa koja se odnosi na transakcije koje umanjuju ekonomsku vrijednost jedinice ili sektora se naziva „uporabe”. (13) Posljedice manjih kriminalnih radnji, kao što je krađa, mogu se bilježiti kao dio promjene zaliha i na taj način kao transakcije. (14) Vidjeti poglavlje 7. : „Bilanca stanja”. (15) Vidjeti poglavlje 7. : „Bilanca stanja” i poglavlje 8. : „Slijed računa i izravnavajuće stavke”. 34 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 Desna strana računa akumulacije se naziva „promjene pasive i neto vrijednosti”, a lijeva „promjene aktive”. Bilance stanja na desnoj strani prikazuju „pasivu i neto vrijednosti” (razlika između aktive i pasive), a na lijevoj „aktivu”. Uspo redba dviju uzastopnih bilanci stanja pokazuje promjene pasive i neto vrijednosti te promjene aktive. Dvostruko/četverostruko knjiženje 1. 50. Za jedinicu ili sektor, nacionalno računovodstvo se temelji na načelu dvostrukog knjiženja. Svaka se transakcija bilježi dvaput, jednom kao izvor (ili promjena pasive) i jednom kao uporaba (ili promjena aktive). Suma svih transakcija proknjiženih kao izvori ili promjene pasive i suma svih transakcija proknjiženih kao uporabe ili promjene aktive moraju biti jednake, čime se omogućava provjera dosljednosti računa. U praksi se, međutim, nacionalni računi – sa svim jedinicama i sektorima – temelje na načelu četverostrukog knjiženja, budući da većina transakcija uključuje dvije institucionalne jedinice. Svaku transakciju ove vrste dvije uključene strane knjiže dvaput. Na primjer, socijalna naknada u gotovini koju državna jedinica isplaćuje kućanstvu, bilježi se u računima države kao uporaba pod transferi i negativno povećanje aktive pod gotovinom i depozitima; u računima sektora kućanstva ta se transakcija bilježi kao izvor pod transferima i kao povećanje aktive pod gotovinom i depozitima. S druge strane, transakcije unutar jedne jedinice (poput potrošnje outputa u jedinici koja ga je proizvela), zahtijevaju samo dva knjiženja čije se vrijednosti trebaju procijeniti. Vrednovanje 1. 51. Uz iznimku nekih varijabli vezanih uz stanovništvo i rad, sustav pokazuje sve tokove i stanja u monetarnim izrazima. Sustav ne pokušava utvrditi korisnost tokova i stanja. Umjesto toga, tokovi i stanja se mjere sukladno njihovoj tečajnoj vrijednosti, tj. vrijednosti za koju su tokovi i stanja uistinu, ili bi mogli biti, zamijenjeni za gotovinu. Stoga su tržišne cijene temeljna referenca ESA-e kod vrednovanja. 1. 52. U slučaju monetarnih transakcija i posjedovanja gotovine i obveza, tražene vrijednosti su izravno dostupne. U većini ostalih slučajeva se preferira metoda procjene koja uzima u obzir tržišne cijene slične robe, usluga ili aktive. Ova se metoda, na primjer, koristi za trampu i usluge stanovanja u stanovima u vlasništvu stanara. Ako tržišne cijene sličnih proizvoda nisu dostupne, npr. u slučaju državnih netržišnih usluga, vrednovanje se izvodi na temelju proizvodnih troškova. Ako nijedna od ovih metoda nije provediva, tokovi i stanja se vrednuju prema sadašnjoj diskontiranoj vrijednosti očekivanih budućih prihoda. Ta se metoda, međutim, zbog velike nesigurnosti preporuča jedino kao krajnje rješenje. 1. 53. Stanja se vrednuju po tekućim cijenama u vremenu na koje se odnosi bilanca stanja, a ne u trenutku proizvodnje ili stjecanja robe ili aktive koje čine stanja. Ponekad je nužno vrednovanje stanja prema procijenjenim, zapisanim, tekućim nabavnim vrijednostima ili troškovima proizvodnje. Posebna vrednovanja proizvoda (16) 1. 54. Zbog troškova prijevoza, trgovačkih marža i poreza minus subvencija na proizvode, proizvođač i korisnik određenom proiz vodu obično pripisuju različitu vrijednost. Kako bi bio što bliži pogledima strana u transakciji, sustav bilježi sve uporabe u kupovnim cijenama koje uključuju troškove prijevoza, trgovačke marže i poreze minus subvencije na proizvode, dok se output bilježi u osnovnim cijenama koje isključuju te elemente. (16) Vidjeti poglavlje 3. : „Transakcije proizvodima”. 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 35 1. 55. Uvoz i izvoz proizvoda se bilježi prema graničnim vrijednostima. Ukupni uvoz i izvoz se vrednuje na carini izvoznika ili franko brod (FOB). Strani prijevoz i usluge osiguranja između graničnih prijelaza uvoznika i izvoznika se ne uključuju u vrijed nost robe, već se bilježe kao usluge. Kako ponekad nije moguće pribaviti FOB vrijednosti radi detaljnog razvrstavanja proiz voda, tablice koje sadrže detalje o inozemnoj trgovini pokazuju uvoz vrednovan na carini uvoznika (CIF vrijednost). Sve usluge prijevoza i osiguranja do graničnog prijelaza uvoznika uključuju se u vrijednost uvezene robe. U onoj mjeri u kojoj se ove usluge odnose na domaće usluge, u ovom se prikazu provodi globalna prilagodba FOB/CIF. Vrednovanje po stalnim cijenama (17) 1. 56. Vrednovanje po stalnim cijenama označava vrednovanje tokova i stanja u jednom računovodstvenom razdoblju po cijenama iz prethodnog razdoblja. Svrha vrednovanja po stalnim cijenama je rastavljanje promjena vrijednosti tokova i stanja, koje su se dogodile tijekom vremena, na promjene cijena i promjene obujma. Za tokove i stanja izražene u stalnim cijenama kaže se da su izraženi u obujmu. Mnogi tokovi i stanja, npr. dohodak, nemaju vlastitu dimenziju cijene i količine. Ipak, kupovna se moć ovih varijabli može odrediti deflacijom tekućih vrijednosti prikladnim indeksom cijene, npr. indeksom cijene za finalnu nacionalnu uporabu, isklju čujući promjene u zalihama. Tokovi i stanja nakon deflacije se izražavaju u stvarnim izrazima. Primjer je stvarni raspoloživi dohodak. Vrijeme bilježenja 1. 57. Sustav bilježi tokove na temelju obračuna: tj. kada se stvori, pretvori ili izgubi ekonomska vrijednost ili kada se jave, pretvore ili ukinu potraživanja i obveze. Output se, stoga, bilježi u trenutku proizvodnje, a ne kada ga plati kupac, a prodaja aktive bilježi se u trenutku kada aktiva promijeni vlasnika, a ne kada se izvrši odgovarajuće plaćanje. Kamata se bilježi u obračunskom računovodstvenom razdoblju, po obračunu, bez obzira na njenu stvarnu isplatu u tom razdoblju. Bilježenje na temelju obračuna primjenjuje se na sve tokove, monetarne i nemonetarne, unutar jedinica i između jedinica. Međutim, u nekim je slučajevima potrebno pokazati fleksibilnost glede vremena knjiženja. To se posebno odnosi na poreze i ostale tokove vezane uz državu, koji se često bilježe u državnim računima na temelju gotovine. Ponekad je teško provesti preciznu pretvorbu ovih tokova iz gotovinskih oblika u obračunske pa je potrebno primijeniti aproksimacije. Svi se tokovi bilježe u istom trenutku za sve uključene institucionalne jedinice i u sve odgovarajuće račune. Ovo se načelo može činiti jednostavnim, ali njegova provedba nije tako jednostavna. Institucionalne jedinice ne primjenjuju uvijek ista računo vodstvena pravila. Čak i kada ih primjenjuju, iz praktičnih se razloga, kao što su kašnjenja u komunikaciji, pojavljuju se razlike u stvarnom bilježenju. Sukladno tome, uključene strane mogu zabilježiti transakcije u različito vrijeme. Ova se odstupanja moraju ukloniti prilagodbama. Konsolidacija i saldiranje Konsolidacija 1. 58. Konsolidacija se odnosi na uklanjanje, iz uporaba i izvora, transakcija koje se odvijaju između jedinica ako su zajedno grupi rane, i na uklanjanje uzajamnih financijskih aktiva i pasiva. Za podsektore ili sektore, u načelu, ne konsolidiraju se tokovi i stanja između konstitutivnih jedinica. (17) Vidjeti poglavlje 10. : „Cijena i mjera obujma”. 36 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 Međutim, konsolidirani računi se mogu sastaviti za dopunske prikaze i analize. Za određene vrste analiza, informacije o tran sakcijama tih (pod)sektora s ostalim sektorima i odgovarajuće „vanjsko” financijsko stanje su važniji od ukupnih bruto rezultata. Nadalje, računi i tablice koji pokazuju vezu između vjerovnika i dužnika pružaju detaljnu, financijsku i ekonomsku sliku te se smatraju vrlo korisnim za razumijevanje kanala kojima se financijski viškovi kreću od krajnjih zajmodavaca do krajnjih zajmoprimaca. Saldiranje 1. 59. Pojedine jedinice ili sektori mogu imati istu vrstu transakcije i kao uporabu i kao izvor (npr. obje plaćaju i primaju kamatu) i istu vrstu financijskog instrumenta i kao aktivu i kao pasivu. Sustav preporuča bruto bilježenje, osim u slučaju kada je stupanj saldiranja sastavni dio klasifikacije. Saldiranje je implicitno u raznim kategorijama transakcija, a najbolji primjer su „promjene u zalihama” gdje se naglašava anali tički značajan aspekt ukupnih investicija, umjesto praćenja dnevnih povećanja i smanjenja. Slično tome, uz nekoliko iznimki, financijski račun i računi ostalih promjena aktive bilježe povećanja aktive i pasive na neto osnovi te iznose krajnje rezultate ovih vrsta tokova na kraju računovodstvenog razdoblja. Računi, izravnavajuće stavke i agregati 1. 60. Za jedinice (institucionalne jedinice, lokalne PJ) ili grupe jedinica (institucionalne sektore i inozemstvo; djelatnosti) različiti podračuni bilježe transakcije ili ostale tokove vezano uz neke specifične aspekte ekonomskog života (npr. proizvodnju). Spome nuti skup transakcija obično nije uravnotežen; ukupni iznosi zabilježeni kao primljeni i plaćeni se obično razlikuju. Iz tog se razloga mora uvesti izravnavajuća stavka. Ona se obično uvodi i između ukupne aktive i pasive institucionalne jedinice ili sektora. Izravnavajuće su stavke same po sebi značajne mjere ekonomskog uspjeha, a kad ih se zbroji za ukupno gospodarstvo, predstavljaju značajne agregate. Slijed računa 1. 61. Sustav je izgrađen kao slijed međusobno povezanih računa. Puni slijed računa za institucionalne jedinice i sektore sastoji se od tekućih računa, računa akumulacije i bilanci stanja. Tekući računi se odnose na proizvodnju, stvaranje, raspodjelu i preraspodjelu dohodaka i uporabu tog dohotka u obliku finalne potrošnje. Računi akumulacije pokrivaju promjene aktive i pasive i promjene neto vrijednosti (razlika između aktive i pasive svake institucionalne jedinice ili grupe jedinica). Bilanca stanja prikazuje stanja aktive i pasive i neto vrijednost. 1. 62. Za lokalne PJ nije moguće predvidjeti izradu potpunog slijeda računa, uključujući bilance stanja, jer takav subjekt obično ne može posjedovati robu ili aktivu, niti u vlastito ime primati ili isplaćivati dohodak. Slijed računa za lokalnu poslovnu jedinicu skraćuje se na prve tekuće račune: račun proizvodnje i račun stvaranja dohotka, čija je izravnavajuća stavka poslovni višak. 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 37 Račun roba i usluga 1. 63. Račun roba i usluga pokazuje, za ukupno gospodarstvo ili grupe proizvoda, ukupne izvore (output i uvoz) i uporabe roba i usluga (intermedijarna potrošnja, finalna potrošnja, promjene zaliha, bruto investicije u fiksni kapital, neto stjecanje dragocje nosti i izvoz). Račun inozemstva 1. 64. Račun inozemstva pokriva transakcije između rezidentnih i nerezidentnih institucionalnih jedinica i, po potrebi, odgovarajućih stanja aktive i pasive. Budući da inozemstvo u strukturi računovodstva ima sličnu ulogu kao i institucionalni sektor, račun inozemstva se izrađuje s točke gledišta inozemstva. Izvor za inozemstvo je uporaba za ukupno gospodarstvo i obratno. Ako je izravnavajuća stavka pozitivna, ona označuje višak za inozemstvo i deficit ukupnog gospodarstva i obratno ako je izravnavajuća stavka negativna. Izravnavajuće stavke 1. 65. Izravnavajuća stavka je računovodstvena konstrukcija dobivena oduzimanjem ukupne vrijednosti stavaka na jednoj strani računa od ukupne vrijednosti stavaka na drugoj strani. Ne može se mjeriti neovisno od ostalih stavki; kao izvedena stavka, ona odražava primjenu općih računovodstvenih pravila na specifične stavke na objema stranama računa. Izravnavajuće stavke nisu uvedene samo radi toga da se osigura ravnoteža računa. One obuhvaćaju veliki broj podataka i uklju čuju neke od najvažnijih stavki u računima, kao što se može vidjeti u sljedećim primjerima izravnavajućih stavki: dodana vrijednost, poslovni višak, raspoloživi dohodak, štednja, neto uzajmljivanje/pozajmljivanje, neto vrijednost. Agregati 1. 66. Agregati su složene vrijednosti koje mjere rezultat aktivnosti ukupnog gospodarstva s posebne točke gledišta; na primjer, output, dodana vrijednost, raspoloživi dohodak, finalna potrošnja, štednja, investicije itd. Premda izračun agregata ne pred stavlja niti jedinu ni glavnu svrhu sustava računa, sustav priznaje njihovu važnost kao ukupnih pokazatelja i ključnih veličina za makroekonomsku analizu te vremenske i prostorne usporedbe. Razlikuju se dvije vrste agregata: (a) agregati koji se izravno odnose na transakcije u sustavu, kao što su output roba i usluga, stvarna finalna potrošnja, bruto investicije u fiksni kapital, naknade zaposlenima itd. ; (b) agregati koji predstavljaju izravnavajuće stavke u računima, kao što su bruto domaći proizvod po tržišnim cijenama (BDP), poslovni višak ukupnog gospodarstva, nacionalni dohodak, nacionalni raspoloživi dohodak, štednja, saldo inozemnog tekućeg računa, neto vrijednost ukupnog gospodarstva (nacionalno bogatstvo). 1. 67. Korisnost podataka iz nacionalnih računa dobiva novu dimenziju ako se ovi iznosi izračunavaju po glavi stanovnika. Za šire agregate kao što je BDP, nacionalni dohodak ili finalna potrošnja kućanstva, kao zajednički nazivnik se upotrebljava ukupno (rezidentno) stanovništvo. Ako su računi ili dijelovi računa iz sektora kućanstva podijeljeni na podsektore, potrebno je priložiti podatke o broju kućanstava i broju osoba koje pripadaju pojedinom podsektoru. (18) INPUT– OUTPUT OKVIR (19) 1. 68. Input – output okvir sastoji se od tablica ponude i uporabe po djelatnostima, tablica koje povezuju tablice ponude i uporabe sa sektorskim računima i simetričnih input – output tablica po homogenim granama (proizvodi). (18) Vidjeti poglavlje 11. : „Stanovništvo i inputi rada”. (19) Vidjeti poglavlje 9. : „Input- output okvir”: 38 1. 69. HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 Tablice ponude i uporabe predstavljaju matrice (redci proizvoda, stupci djelatnosti) koje prikazuju način na koji se output djelatnosti razvrstava prema vrsti proizvoda i kako se domaća i uvozna ponuda robe i usluga alocira između razne intermedi jarne i finalne uporabe, uključujući izvoz. Tablica uporabe pokazuje također strukturu proizvodnih troškova i ostvareni dohodak za svaku djelatnost. Tablice ponude i uporabe predstavljaju okvir za usklađivanje svih tablica prema djelatnostima i (ili) proizvodima, koje uključuju podatke o inputima rada, bruto investicijama u fiksni kapital, stanju fiksne aktive i detaljnim indeksima cijena i tako detaljno opisuju strukturu troškova, stvaranje dohotka, zaposlenost, produktivnost rada, kapitalnu intenzivnost. 1. 70. Tablice ponude i uporabe mogu se povezati sa sektorskim računima unakrsnom klasifikacijom outputa, potrošnje i komponenata dodane vrijednosti po sektorima i djelatnosti. intermedijarne 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 39 POGLAVLJE 2. JEDINICE I NJIHOVO GRUPIRANJE 2. 01. Gospodarstvo zemlje rezultat je djelovanja velikog broja jedinica koje izvode brojne transakcije raznih vrsta u svrhu proiz vodnje, financiranja, osiguranja, preraspodjele i potrošnje. 2. 02. Jedinice i njihovo grupiranje koje se koristi u nacionalnim računima moraju se definirati s obzirom na vrstu ekonomske analize kojoj su namijenjene, a ne na temelju vrsta jedinica koje se obično koriste u statističkim upitnicima. Ove posljednje jedinice (poduzeća, holding društva, poslovne jedinice, lokalne jedinice, državne jedinice, neprofitne ustanove, kućanstva itd. ) ne zadovoljavaju uvijek potrebe nacionalnih računa, budući da se općenito temelje na tradicionalnim kriterijima pravne, admi nistrativne ili računovodstvene prirode. Statističari moraju uvažavati definicije jedinica analize koje se koriste u ESA-i, kako bi se u istraživanjima kojima se prikup ljaju stvarni podaci postupno uveli svi elementi informacija koji su potrebni za izradu podataka na temelju jedinica analize iz ESA-e. 2. 03. Jedna od značajki sustava je uporaba triju vrsta jedinica koje odgovaraju dvama vrlo različitim načinima potpodjele gospodar stva. Za analizu procesa proizvodnje ključno je odabrati jedinice koje pokazuju tehničko-ekonomske veze; za analizu tokova koji utječu na dohodak, kapital, financijske transakcije i bilance stanja, ključno je odabrati jedinice koje omogućavaju prouča vanje veza u ponašanju između ekonomskih subjekata. Uzimajući u obzir ova dva cilja, u daljnjem tekstu ovoga poglavlja definirane su institucionalne jedinice koje su prikladne za analizu ekonomskog ponašanja te lokalne jedinice prema vrsti aktivnosti i jedinice homogene proizvodnje koje su prikladne za analizu tehničko-ekonomskih veza. U praksi ove tri vrste jedinica nastaju kombiniranjem ili potpodjelom osnovnih jedinica iz statističkih upitnika ili se ponekad preuzimaju izravno iz statističkih upitnika. Prije preciznog definiranja ovih triju vrsta jedinica koje se upotrebljavaju u ESA-i, potrebno je definirati granice nacionalnog gospodarstva. GRANICE NACIONALNOGA GOSPODARSTVA 2. 04. Jedinice, bilo da se radi o institucionalnim jedinicama, lokalnim poslovnim jedinicama ili jedinicama homogene proizvodnje, koje čine gospodarstvo neke zemlje i čije se transakcije knjiže u ESA-i, su one jedinice koje imaju središte svog ekonomskog interesa na ekonomskom području te zemlje. Ove jedinice, poznate kao rezidentne jedinice, mogu i ne moraju imati držav ljanstvo te zemlje, mogu i ne moraju biti pravne osobe i mogu i ne moraju biti prisutne na ekonomskom području spome nute države u trenutku izvođenja transakcije. Kako je granica nacionalnoga gospodarstva definirana pojmom rezidentne jedi nice, potrebno je definirati i značenje pojmova ekonomsko područje i središte ekonomskog interesa. 2. 05. Pod pojmom „ekonomsko područje” podrazumijeva se: (a) zemljopisno područje pod upravom neke države, na kojem je osigurano slobodno kretanje osoba, roba, usluga i kapitala; (b) sve slobodne zone, uključujući carinska skladišta i tvornice pod carinskim nadzorom; (c) nacionalni zračni prostor, teritorijalne vode i epikontinentalni pojas u međunarodnim vodama, u kojem zemlja uživa isključiva prava (1); (d) teritorijalne enklave, tj. zemljopisna područja u inozemstvu koja prema međunarodnim ugovorima ili međudržavnim sporazumima koriste državne agencije zemlje (veleposlanstva, konzulati, vojne baze, istraživačke baze itd. ); (1) Ribarske brodice, ostali brodovi, plutajuće platforme i letjelice tretiraju se u ESA-i kao i sva ostala pokretna oprema, bez obzira jesu li u vlasništvu rezi dentnih jedinica koje se njima koriste ili su u vlasništvu nerezidenata, a koriste ih rezidentne jedinice. Transakcije vezane uz vlasništvo (bruto investicije u fiksni kapital) i uporabu (najam, osiguranje itd. ) ovakve opreme pripisuju se gospodarstvu zemlje u kojoj je vlasnik i/ili korisnik rezident. U slučaju financij skog leasinga, pretpostavlja se promjena vlasništva. 40 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 (e) nalazišta nafte, prirodnog plina itd. u međunarodnim vodama izvan epikontinentalnog pojasa, na kojima rade jedinice rezidentne na teritoriju koji je definiran u prethodnim točkama. 2. 06. Ekonomsko područje ne uključuje izvanteritorijalne enklave (tj. dijelove vlastitog zemljopisnog područja države, koje prema međunarodnim ugovorima ili međudržavnim sporazumima koriste državne agencije drugih zemalja, institucije Europske unije ili međunarodne organizacije (2)). 2. 07. Pojmom „središte ekonomskog interesa” se označava činjenica da postoji neka lokacija unutar ekonomskog područja na kojoj, ili iz koje, jedinica obavlja i namjerava dalje obavljati, ekonomske djelatnosti i transakcije u značajnoj mjeri na neodređeno vrijeme ili u određenom, ali duljem vremenskom razdoblju (godina dana ili dulje). Iz ovog slijedi da jedinica koja obavlja takve transakcije na ekonomskom području više država, nužno mora imati središte ekonomskog interesa u svakoj od njih. Vlasni štvo nad zemljištem i građevinama unutar ekonomskog područja je samo po sebi dostatno da vlasnik ima središte ekonom skog interesa na tom mjestu. 2. 08. Na temelju ovih definicija, rezidentne jedinice neke zemlje mogu se dodatno podijeliti na: (a) jedinice koje se, s obzirom na sve transakcije izuzev onih vezanih uz vlasništvo nad zemljištem i građevinama, bave prvenstveno proizvodnjom, financijama, osiguranjem ili preraspodjelom; (b) jedinice koje, s obzirom na sve transakcije izuzev onih vezanih uz vlasništvo nad zemljištem i građevinama, prvenstveno sudjeluju u potrošnji (3); (c) sve jedinice u ulozi vlasnika zemljišta i građevina, s iznimkom vlasnika izvanteritorijalnih enklava koje su dio ekonom skog područja drugih država ili su države sui generis (vidjeti stavak 2. 06. ). 2. 09. U slučaju jedinica koje se, s obzirom na sve transakcije izuzev onih vezanih uz vlasništvo nad zemljištem i građevinama, prvenstveno bave proizvodnjom, financijama, osiguranjem ili preraspodjelom, razlikuju se sljedeća dva slučaja: (a) aktivnost se odvija isključivo na ekonomskom području države: jedinice koje izvode tu aktivnost, su rezidentne jedinice te zemlje; (b) aktivnost se, u razdoblju od jedne godine ili dulje, odvija na ekonomskim područjima nekoliko zemalja: rezidentnom jedi nicom se smatra samo onaj dio jedinice koji na ekonomskom području te zemlje ima središte ekonomskog interesa. Takva rezidentna jedinica može biti: 1. institucionalna rezidentna jedinica (vidjeti stavak 2. 12. ), čije se aktivnosti, koje su se u razdoblju od jedne godine ili dulje odvijale u ostatku svijeta, izuzimaju i tretiraju zasebno (4); ili 2. uvjetno rezidentna jedinica (vidjeti stavak 2. 15. ), u slučaju da u razdoblju od godine dana ili dulje aktivnost obavlja jedinica koja ima boravište u drugoj državi (4). 2. 10. U slučaju jedinica koje prvenstveno sudjeluju u potrošnji, osim u ulozi vlasnika zemljišta i građevina, kućanstva koja imaju središte ekonomskog interesa u nekoj državi smatraju se rezidentnim jedinicama te države, čak i ako na kraća razdoblja (manje od godinu dana) borave u inozemstvu. One posebno uključuju sljedeće slučajeve: (a) pogranične radnike, tj. osobe koje svakodnevno prelaze granicu radi posla u susjednoj državi; (2) Područja koja koriste institucije EU-a i međunarodne organizacije predstavljaju područja država sui generis. Značajka takvih država je da su spomenute insti tucije njihovi jedini rezidenti (vidjeti stavak 2. 10. točku (e)). (3) Potrošnja nije jedina moguća aktivnost kućanstva. Ona mogu, kao i poduzetnici, sudjelovati u svim vrstama ekonomske aktivnosti. (4) Samo kada se takva aktivnost obavljala u razdoblju kraćem od godine dana, ne treba je odvajati od aktivnosti institucionalne jedinice proizvođača. Isto se postupa i u slučaju kada se aktivnost, iako obavljana u razdoblju duljem od godine dana, smatra beznačajnom te u svim slučajevima postavljanja opreme u inozemstvu. Međutim, smatra se da jedinica koja je rezidentna u drugoj državi, a u državi izvodi građevinsku djelatnost u razdoblju kraćem od godine dana, ima središte ekonomskog interesa na ekonomskom području države ako output građevinske djelatnosti predstavlja bruto investicije u fiksni kapital. Takva se jedinica tretira kao uvjetna rezidentna jedinica. 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 41 (b) sezonske radnike, tj. osobe koje napuštaju državu na nekoliko mjeseci, ali kraće od godinu dana, radi posla u drugoj državi u sektorima koji periodično zahtijevaju dodatnu radnu snagu; (c) turiste, pacijente, studente (5), dužnosnike u službenom posjetu, poslovne ljude, trgovačke putnike, umjetnike i članove posade, koji putuju u inozemstvo; (d) lokalno osoblje koje radi u izvanteritorijalnim enklavama stranih država; (e) osoblje institucija Europske unije te civilnih ili vojnih međunarodnih organizacija sa sjedištima u izvanteritorijalnim enklavama; (f) službene, civilne ili vojne, predstavnike državne vlasti (zajedno s njihovim obiteljima) koji imaju poslovni nastan u teritori jalnim enklavama. 2. 11. Sve jedinice u ulozi vlasnika zemljišta i/ili građevina koji su dio ekonomskog područja, se smatraju rezidentnim ili uvjetno rezidentnim (vidjeti stavak 2. 15. ) jedinicama zemlje u kojoj se nalazi odgovarajuće zemljište ili građevine. INSTITUCIONALNE JEDINICE 2. 12. Definicija: Institucionalna jedinica je osnovno središte ekonomskog odlučivanja, čija su glavna obilježja ujednačeno ponašanje i samostalnost u donošenju odluka prilikom obavljanja svoje glavne funkcije. Rezidentna jedinica se smatra institu cionalnom ako samostalno donosi odluke u pogledu svoje glavne funkcije i ako vodi potpuni skup računa ili bi bilo moguće i smisleno, s ekonomske i pravne točke gledišta, da prema potrebi izradi potpuni skup računa. Smatra se da jedinica samostalno donosi odluke u pogledu svoje glavne funkcije, ako: (a) je ovlaštena imati pravo vlasništva nad robom i aktivu u vlastito ime; što znači da ima pravo na razmjenu vlasništva nad robom ili aktivom preko transakcija s drugim institucionalnim jedinicama; (b) donosi ekonomske odluke i obavlja ekonomske aktivnosti za koje je pravno izravno odgovorna; (c) u vlastito ime snosi odgovornosti, preuzima druge obveze i sklapa ugovore. Smatra se da jedinica vodi potpuni skup računa ako vodi računovodstvenu dokumentaciju koja obuhvaća sve ekonomske i financijske transakcije izvršene tijekom računovodstvenog razdoblja, uključujući bilancu stanja aktive i pasive. 2. 13. U slučaju da subjekti jasno ne posjeduju oba obilježja institucionalne jedinice, primjenjuju se sljedeća načela: (a) kućanstva uvijek imaju samostalnost u donošenju odluka u pogledu njihove glavne funkcije te se stoga smatraju institucio nalnim jedinicama čak i kada ne vode potpuni skup računa; (b) subjekti koji ne vode potpuni skup računa i za koje nije moguće ili smisleno da prema potrebi izrade potpuni skup računa, spajaju se s institucionalnim jedinicama u čije račune su integrirani njihovi parcijalni računi; (c) subjekti koji vode potpuni skup računa, ali nisu samostalni u donošenju odluka pri obavljanju svoje glavne funkcije, spajaju se s jedinicama koje ih kontroliraju; (d) subjekti koji odgovaraju definiciji institucionalne jedinice, tretiraju se kao takvi čak i ako ne objavljuju svoje račune; (e) subjekti koji su dio grupe jedinica koje sudjeluju u proizvodnji i vode potpuni skup računa, smatraju se institucionalnim jedinicama čak i ako su središnjem tijelu (holding društvo), nadležnom za opću upravu grupacije prepustili dio svoje samostalnosti u donošenju odluka; holding društvo se smatra institucionalnom jedinicom koja je odvojena od jedinica pod svojim nadzorom, osim u slučaju pod točkom (b); (5) Studenti se uvijek tretiraju kao rezidenti, bez obzira na duljinu trajanja njihovog studija u inozemstvu. 42 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 (f) kvazi-društva vode potpuni skup računa, ali nemaju neovisni pravni status. Međutim, njihovo ekonomsko i financijsko ponašanje se razlikuje od ponašanja njihovih vlasnika, a nalikuje ponašanju društava. Iz tog im se razloga pripisuje samo stalnost u donošenju odluka i smatraju se odvojenim institucionalnim jedinicama. 2. 14. Holding društva su institucionalne jedinice čija je glavna funkcija nadzor i upravljanje grupom društava kćeri. 2. 15. Uvjetno rezidentne jedinice se definiraju kao: (a) oni dijelovi nerezidentnih jedinica koji imaju središte ekonomskog interesa (tj. u većini slučajeva obavljaju ekonomske transakcije u razdoblju od jedne godine ili dulje ili izvode građevinsku aktivnost u razdoblju kraćem od jedne godine, ako output predstavlja bruto investicije u fiksni kapital) na ekonomskom području zemlje; (b) nerezidentne jedinice u ulozi vlasnika zemljišta ili objekata na ekonomskom području zemlje, ali jedino u pogledu tran sakcija koje se odnose na spomenuto zemljište ili građevine. Uvjetno rezidentne jedinice se, čak i ako vode samo parcijalne račune i nemaju uvijek samostalnost u donošenju odluka, treti raju kao institucionalne jedinice. 2. 16. Zaključno, institucionalnim jedinicama se smatraju: (a) jedinice koje vode potpuni skup računa i samostalno donose odluke: 1. privatna i javna društva; 2. zadruge i partnerstva priznata kao neovisni pravni subjekti; 3. javni proizvođači koji se prema posebnim zakonima priznaju kao neovisni pravni subjekti; 4. neprofitne ustanove priznate kao neovisni pravni subjekti; 5. agencije države; (b) jedinice koje vode potpuni skup računa i za koje se smatra da samostalno donose odluke: kvazi-društva (vidjeti stavak 2. 13. točku (f)); (c) jedinice koje ne vode nužno potpuni skup računa, ali za koje se konvencionalno smatra da samostalno donose odluke: 1. kućanstva; 2. uvjetno rezidentne jedinice (vidjeti stavak 2. 15. ). INSTITUCIONALNI SEKTORI 2. 17. Potreba za agregiranjem znači da se pojedinačne institucionalne jedinice ne mogu sagledavati odvojeno; one se moraju spojiti u grupe koje se nazivaju institucionalni sektori ili samo sektori, od kojih se neki dijele na podsektore. Tablica 2. 1. – Sektori i podsektori Sektori i podsektori Javni Nacionalni privatni Inozemno kontrolirani Nefinancijska poduzeća Financijska poduzeća Središnja banka Ostale monetarne financijske institucije Ostali financijski posrednici, osim osiguravajućih društava i mirovinskih fondova Financijske pomoćne institucije Osiguravajuća društva i mirovinski fondovi S. 11 S. 12 S. 121 S. 122 S. 123 S. 124 S. 125 S. 11001 S. 11002 S. 11003 S. 12201 S. 12301 S. 12401 S. 12501 S. 12202 S. 12302 S. 12402 S. 12502 S. 12203 S. 12303 S. 12403 S. 12503 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 43 Sektori i podsektori Javni Nacionalni privatni Inozemno kontrolirani Ukupna država Središnja država Savezna država Lokalna država Fondovi socijalne sigurnosti Kućanstva S. 13 S. 1311 S. 1312 S. 1313 S. 1314 S. 14 Poslodavci (uključujući samozaposlene osobe) S. 141 + S. 142 Zaposlenici Primatelji vlasničkih dohodaka Primatelji mirovina Primatelji ostalog dohotka od transfera Ostali Neprofitne ustanove koje služe kućanstvima Inozemstvo Europska unija Države članice EU-a Institucije EU-a S. 143 S. 1441 S. 1442 S. 1443 S. 145 S. 15 S. 2 S. 21 S. 211 S. 212 Treće zemlje i međunarodne organizacije S. 22 2. 18. Svaki sektor ili podsektor okuplja institucionalne jedinice sa sličnim ekonomskim ponašanjem. Institucionalne jedinice se grupiraju u sektore na temelju toga kojoj vrsti proizvođača pripadaju i ovisno o glavnoj aktivnosti i funkciji, koje se smatraju važnim pokazateljima njihovog ekonomskog ponašanja. Sektor se dijeli na podsektore prema rele vantnim kriterijima za taj sektor; time se omogućava precizniji opis ekonomskog ponašanja jedinica. Računi za sektore i podsektore bilježe sve glavne i sekundarne aktivnosti uključenih institucionalnih jedinica. Svaka institucionalna jedinica pripada samo jednom sektoru ili podsektoru. 2. 19. Kada je glavna funkcija institucionalne jedinice proizvodnja roba i usluga, prilikom određivanja sektora u koji će se ona razvr stati, treba najprije odrediti kojoj vrsti proizvođača pripada. ESA razlikuje tri vrste proizvođača: (a) privatni i javni tržišni proizvođači (vidjeti stavak 3. 24. i tablicu 3. 1. iz poglavlja 3. ); (b) privatni proizvođači za vlastitu finalnu uporabu (vidjeti stavak 3. 25. i tablicu 3. 1. iz poglavlja 3. ); (c) ostali privatni i javni netržišni proizvođači (vidjeti stavak 3. 26. i tablicu 3. 1. iz poglavlja 3. ). Institucionalne jedinice koje su tržišni proizvođači razvrstavaju se u sektore nefinancijskih poduzeća (S. 11), financijskih podu zeća (S. 12) ili kućanstava (S. 14). Institucionalne jedinice koje su privatni proizvođači za vlastitu finalnu uporabu razvrstavaju se u sektor kućanstava (S. 14), zajedno s neinkorporiranim poduzećima u vlasništvu kućanstava (vidjeti stavak 3. 30. ). Institucionalne jedinice koje su ostali privatni i javni netržišni proizvođači razvrstavaju se u sektor ukupne države (S. 13) ili neprofitnih ustanova koje služe kućanstvima (S. 15). 44 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 2. 20. Tablica 2. 2. prikazuje vrstu proizvođača, glavne aktivnosti i funkcije, koje su karakteristične za pojedine sektore: Tablica 2. 2. – Vrsta proizvođača, glavne aktivnosti i funkcije, razvrstano po sektorima Sektor Vrsta proizvođača Glavna aktivnost i funkcija Nefinancijska društva (S. 11) (vidjeti stavak 2. 21. ) Tržišni proizvođač Proizvodnja tržišnih roba i nefinancijskih usluga Financijska društva (S. 12) (vidjeti stavak 2. 32. ) Tržišni proizvođač Financijsko posredovanje uključujući osiguranje Pomoćne financijske aktivnosti Država (S. 13) (vidjeti stavak 2. 68. ) Kućanstva (S. 14) — kao potrošači — kao poduzetnici (vidjeti stavak 2. 75. ) ustanove Neprofitne kućanstvima (S. 15) (vidjeti stavak 2. 87. ) Javni ostali netržišni proizvođač Proizvodnja i ponuda ostalog netržišnog outputa za zajedničku i pojedinačnu potrošnju te izvođenje transakcija čija je namjena preraspodjela nacionalnog dohotka i bogatstva Tržišni proizvođač uporabu proizvođač za ili vlastitu Potrošnja privatni finalnu Proizvodnja tržišnog outputa i outputa za vlastitu finalnu potrošnju koje služe Privatni ostali netržišni proizvođači Proizvodnja i ponuda ostalog netržišnog outputa za pojedi načnu potrošnju Sektor inozemstva (S. 2) je grupa institucionalnih jedinica (vidjeti stavak 2. 89. ) koje nisu karakterizirane sličnim ciljevima i ponašanjem; ona okuplja nerezidentne institucionalne jedinice koje obavljaju transakcije s rezidentnim institucionalnim jedinicama. NEFINANCIJSKA DRUŠTVA (S. 11) 2. 21. Definicija: Sektor nefinancijskih društava (S. 11) se sastoji od institucionalnih jedinica čije se distributivne i financijske transak cije razlikuju od onih koje izvode njihovi vlasnici i koje su tržišni proizvođači (vidjeti stavke 3. 31. , 3. 32. i 3. 37. ), čija je glavna aktivnost proizvodnja roba i nefinancijskih usluga. (6) 2. 22. Sektor nefinancijskih društava uključuje i nefinancijska kvazi-društva. 2. 23. Izraz „nefinancijska društva” označava sva tijela priznata kao neovisni pravni subjekti, koja su tržišni proizvođači i čija se glavna aktivnost sastoji od proizvodnje roba i nefinancijskih usluga. Uključene su sljedeće institucionalne jedinice: (a) privatna i javna društva, koja kao tržišni proizvođači prvenstveno sudjeluju u proizvodnji roba i nefinancijskih usluga; (b) zadruge i partnerstva priznata kao neovisni pravni subjekti, koja kao tržišni proizvođači prvenstveno sudjeluju u proiz vodnji roba i nefinancijskih usluga (c) javni proizvođači koji se prema posebnim zakonima priznaju kao neovisni pravni subjekti i koji kao tržišni proizvođači prvenstveno sudjeluju u proizvodnji roba i nefinancijskih usluga; (d) neprofitne ustanove ili udruženja koja služe nefinancijskim društvima, koja su priznata kao neovisni pravni subjekti i koje kao tržišni proizvođači prvenstveno sudjeluju u proizvodnji roba i nefinancijskih usluga (7); (6) Po dogovoru se agencije za reguliranje tržišta, čija je jedinaili glavna aktivnost kupovanje,posjedovanje i prodaja poljoprivrednih i drugih prehrambenih proizvoda, razvrstavaju u S. 11(vidjeti stavak 2. 69. točku (a) napomenu 11. ). (7) Uključujući ustanove koje se financiraju dobrovoljnim prilozima prividno fiskalne prirode, koje proizvođačima zaračunavaju jedinice čija je glavna aktiv nost da u zamjenu pružaju usluge. Spomenuti se prilozi smatraju kupovinom tržišnih usluga. 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 45 (e) holding društva koja kontroliraju (vidjeti stavak 2. 26. ) grupaciju društava koja su tržišni proizvođači, ako proizvodnja roba i nefinancijskih usluga predstavlja prevladavajuću vrstu aktivnosti cijele grupacije (izmjerena na temelju dodane vrijednosti); (f) privatna i javna kvazi-društva koja kao tržišni proizvođači prvenstveno sudjeluju u proizvodnji roba i nefinancijskih usluga. 2. 24. Izraz „nefinancijska kvazi-društva” označava sva tijela bez neovisnog pravnog statusa, koja su tržišni proizvođači i čija se glavna aktivnost sastoji od proizvodnje roba i nefinancijskih usluga te zadovoljavaju uvjete koji ih kvalificiraju kao kvazi društva (vidjeti stavak 2. 13. točku (f)). Kvazi-društva moraju voditi potpuni skup računa i posluju kao da su društva. Faktični odnos s njihovim vlasnikom je odnos društva prema svojim dioničarima. Nefinancijska kvazi-društva u vlasništvu kućanstava, državnih jedinica ili neprofitnih ustanova su, zajedno s nefinancijskim društvima, okupljena u sektor nefinancijskih društava. Postojanje potpunog skupa računa, uključujući bilance stanja, nije dovoljan uvjet da bi se tržišni proizvođači tretirali kao kvazi-društva. Stoga partnerstva i javni proizvođači, osim onih iz stavka 2. 23. točaka (a), (b), (c) i (f) i poduzeća s jednim vlas nikom – čak i ako vode potpuni skup računa – općenito ne predstavljaju zasebne institucionalne jedinice, budući da ne donose samostalno odluke, a njihovo upravljanje nadziru kućanstva, neprofitne ustanove ili vlade u čijem su vlasništvu. 2. 25. Sektor nefinancijskih društava uključuje sve uvjetne rezidentne jedinice (vidjeti stavak 2. 15. ) koje se konvencionalno tretiraju kao kvazi-društva. 2. 26. Nadzor nad društvom se definira kao pravo određivanja opće politike društva, po potrebi, odabirom prikladnih upravitelja. Pojedina institucionalna jedinica (drugo društvo, kućanstvo ili državna jedinica) osigurava nadzor nad društvom ako posjeduje više od polovice dionica s pravom glasa ili ako na drugi način kontrolira glasačku moć više od polovice dioničara. Osim toga, država osigurava nadzor nad društvom na temelju posebne zakonske odluke ili uredbe kojom se državi daju ovlasti da odre đuje politiku društva ili imenuje upravitelje. Za nadzor više od polovice dioničarskih glasova nije potrebno da sama institucionalna jedinica bude vlasnik dionica s pravom glasa. Društvo C može biti društvo kći drugog društva B u kojem treće društvo A posjeduje većinu dionica s pravom glasa. Društvo C se smatra društvom kćeri društva B ako: društvo B nadzire više od polovice dioničarskih glasova u društvu C ili društvo B posjeduje dionice u C s pravom imenovanja ili smjenjivanja većine upravitelja društva C. 2. 27. Sektor nefinancijskih društava se dijeli na tri podsektora: (a) javna nefinancijska društva (S. 11001); (b) nacionalna privatna nefinancijska društva (S. 11002); (c) inozemno kontrolirana nefinancijska društva pod stranim nadzorom (S. 11003). Podsektor: Javna nefinancijska društva (S. 11001) 2. 28. Definicija: Podsektor javna nefinancijska društva se sastoji od svih nefinancijskih i kvazi-društava koja su pod nadzorom (vidjeti stavak 2. 26. ) jedinica javne uprave. 2. 29. Javna kvazi-društva su kvazi-društva u izravnom vlasništvu jedinica javne uprave. 46 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 Podsektor: Nacionalna privatna nefinancijska društva (S. 11002) 2. 30. Definicija: Podsektor nacionalna privatna nefinancijska društva se sastoji od svih nefinancijskih i kvazi-društava koja nisu pod nadzorom jedinica javne uprave ili nerezidentnih institucionalnih jedinica. Ovaj podsektor uključuje sve neprofitne ustanove koje su uključene u sektor nefinancijskih društava (vidjeti stavak 2. 23. točku (d)). Ovaj podsektor uključuje društva i kvazi-društva za poslove izravnih stranih ulaganja (vidjeti stavak 4. 65. ), koja nisu klasifici rana u podsektoru inozemno kontroliranih nefinancijskih (S. 11003). Podsektor: Inozemno kontrolirana nefinancijska društva (S. 11003) 2. 31. Definicija: Podsektor inozemno kontrolirana nefinancijska društva se sastoji od svih nefinancijskih i kvazi-društava koja su pod nadzorom (vidjeti stavak 2. 26. ) nerezidentnih institucionalnih jedinica. Ovaj podsektor uključuje: (a) sva društva kćeri nerezidentnih društava; (b) sva društva pod nadzorom nerezidentne institucionalne jedinice koja sama po sebi nije društvo: na primjer, društvo pod nadzorom strane vlade; uključena su društva pod nadzorom skupine nerezidentnih jedinica koja djeluju zajednički; (c) sve podružnice ili ostale neinkorporirane agencije nerezidentnih društava ili neinkorporirane proizvođače koji su uvjetne rezidentne jedinice koje se tretiraju kao nefinancijska kvazi-društva (vidjeti stavak 2. 25. ). FINANCIJSKA DRUŠTVA (S. 12) 2. 32. Definicija: Sektor financijska društva (S. 12) se sastoji od svih društava i kvazi- društava koja prvenstveno obavljaju poslove financijskog posredovanja (financijski posrednici) i/ili pomoćne financijske aktivnosti (popratne financijske djelat nosti) (8). Financijsko posredovanje je aktivnost u kojoj institucionalna jedinica stječe financijsku aktivu i istodobno preuzima obveze (vidjeti stavak 2. 34. ) za vlastiti račun (vidjeti stavak 2. 33. ), obavljajući financijske transakcije na tržištu (vidjeti stavke od 2. 37. do 2. 38. ). Aktiva i pasiva financijskih posrednika imaju različita obilježja, budući da se tijekom postupka financijskog posredovanja sredstva pretvaraju i nanovo slažu s obzirom na dospijeće, opseg, rizik i slično. Pomoćne financijske aktivnosti su aktivnosti koje su usko povezane s financijskim posredovanjem, ali same po sebi ne predstavljaju financijsko posredovanje (vidjeti stavak 2. 39. ). 2. 33. Tijekom postupka financijskog posredovanja sredstva se usmjeravaju od trećih strana koje raspolažu viškom sredstava na one strane koje imaju manjak sredstava. Financijski posrednik ne djeluje samo kao zastupnik ovih drugih institucionalnih jedinica, već se izlaže riziku stjecanjem financijskih sredstava i preuzimanjem obveza za vlastiti račun. 2. 34. U postupak financijskog posredovanja mogu biti uključene sve kategorije pasive, potraživanja (AF. 7). izuzev kategorije ostalih računa izuzev kategorije Financijska aktiva uključena u postupak financijskog posredovanja može se razvrstati u sve kategorije, tehničkih pričuva osiguranja (AF. 6), ali uključujući kategoriju ostalih računa potraživanja (faktoring). Povrh toga, financijski posrednici mogu uložiti svoja sredstva u nefinancijsku aktivu, uključujući nekretnine. Međutim, da bi se društvo smatralo financijskim posrednikom, ono mora također preuzimati financijske obveze na tržištu i preoblikovati sredstva. Iz tog se razloga isključuju poduzeća za prodaju nekretnina (NACE. Rev. 1. odjeljak 70. ). (8) Po dogovoru, sektor S. 12 uključuje holding društva koja samo nadziru i upravljaju skupinom društava kćeri koja prvenstveno obavljaju aktivnosti financij skog posredovanja i/ili pomoćne financijske aktivnosti (vidjeti stavak 2. 43. te neprofitne ustanove priznate kao neovisni pravni subjekti, koje pružaju usluge financijskim društvima (vidjeti stavak 2. 44. ). 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 47 2. 35. 2. 36. 2. 37. 2. 38. Glavna funkcija osiguravajućih poduzeća i mirovinskih fondova je udruživanje rizika. Glavna pasiva ovih institucija su tehničke pričuve osiguranja (AF. 6). Protustavku spomenutih pričuva predstavljaju ulaganja osiguravajućih društava i mirovin skih fondova, koji stoga djeluju kao financijski posrednici. Uzajamni fondovi preuzimaju financijske obveze prvenstveno kroz izdavanje dionica (AF. 52). Oni mijenjaju spomenute fondove stjecanjem financijske aktive i/ili nekretnina. Uzajamni fondovi se stoga razvrstavaju kao financijski posrednici. Kao i u slučaju ostalih društava, svaka promjena vrijednosti aktive i pasive, osim vlastitih dionica, odražava se na njihova vlastita sredstva (vidjeti stavak 7. 05. ). Kako je iznos vlastitih sredstava obično jednak vrijednosti dionica u uzajamnim fondovima, svaka promjena vrijednosti aktive i pasive fonda se odražava na tržišnu vrijednost ovih dionica. Uzajamni fondovi koji ulažu jedino u nekretnine također se smatraju financijskim posrednicima. Financijsko posredovanje je općenito ograničeno na financijske transakcije na tržištu. Drugim riječima, stjecanje aktive i preuzimanje obveza se odvija u odnosu na javnost ili njene određene i prilično velike podskupine. Ako je aktivnost ograni čena na male skupine osoba ili obitelji, obično se ne radi o financijskom posredovanju. Posebno, financijsko posredovanje ne uključuje institucionalne jedinice koje pružaju financijske usluge grupaciji poduzeća kojoj pripadaju. Te se institucionalne jedi nice razvrstavaju u sektore prema glavnoj funkciji grupacije poduzeća na ekonomskom području. Međutim, u slučajevima kada se institucionalna jedinica koja pruža financijske usluge nalazi pod financijskim nadzorom, ona se, po dogovoru, razvr stava u sektor financijskih društava. Postoje neke iznimke od općeg ograničenja financijskog posredovanja na financijske transakcije na tržištu. Primjer su lokalne kreditne banke i štedionice, koje se u velikoj mjeri oslanjaju na pripadajuću jedinicu lokalne ili regionalne uprave, ili društva za financijski leasing koje u poslovima stjecanja ili ulaganja sredstava ovise o matičnom društvu. Ona se, međutim, klasificiraju kao financijski posrednici ako posuđivanje ili primanje štednje ne ovisi o pripadajućoj jedinici lokalne ili regionalne uprave ili matičnom društvu. 2. 39. Pomoćne financijske aktivnosti uključuju pomoćne aktivnosti u realizaciji transakcija vezano uz financijsku aktivu i pasivu ili pretvorbu ili preoblikovanje sredstava. Popratne financijske djelatnosti se ne izlažu riziku stjecanjem financijskih sredstava ili preuzimanjem obveza. One samo olakšavaju financijsko posredovanje. 2. 40. U sektor financijska društva (S. 12) uključene su sljedeće institucionalne jedinice: (a) privatna ili aktivnosti; javna društva koja prvenstveno obavljaju poslove financijskog posredovanja i/ili pomoćne financijske (b) zadruge i partnerstva priznata kao neovisni pravni subjekti, koja prvenstveno obavljaju poslove financijskog posredovanja i/ili pomoćne financijske aktivnosti; (c) javni proizvođači koji se prema posebnim zakonima priznaju kao neovisni pravni subjekti i koji prvenstveno obavljaju poslove financijskog posredovanja i/ili pomoćne financijske aktivnosti; (d) neprofitne ustanove koje su priznate kao neovisni pravni subjekti i koje prvenstveno obavljaju poslove financijskog posre dovanja i/ili pomoćne financijske aktivnosti, ili koja pružaju usluge financijskim društvima; (e) holding društva (vidjeti stavak 2. 14. ) ako grupacija društava kćeri kao cjelina na ekonomskom području prvenstveno obavlja poslove financijskog posredovanja i/ili pomoćne financijske aktivnosti; (f) neinkorporirani uzajamni fondovi koji sadrže portfelje ulaganja u vlasništvu skupine sudionika i kojima općenito uprav ljaju druga financijska društva. Ovi su fondovi, po dogovoru, institucionalne jedinice odvojene od upravljačkog financij skog društva (g) financijska kvazi-društva: 1. neinkorporirane jedinice koje prvenstveno obavljaju poslove financijskog posredovanja, a podložne su regulaciji i nadzoru (u većini slučajeva klasificirane u podsektor ostale monetarne financijske institucije ili podsektor osigurava jućih društava i mirovinskih fondova), koje se smatraju samostalnim u donošenju odluka i njihova je uprava neovisna 48 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 od vlasnika. Njihovo ekonomsko i financijsko ponašanje slično je ponašanju financijskih društava. Stoga se tretiraju kao zasebne institucionalne jedinice. Primjer su podružnice nerezidentnih financijskih društava; 2. druge neinkorporirane jedinice koje prvenstveno obavljaju poslove financijskog posredovanja, ali nisu podložne regula ciji i nadzoru, smatraju se financijskim kvazi-društvima samo ako zadovoljavaju uvjete koji ih kvalificiraju kao kvazi društva (vidjeti stavak 2. 13. točku (f)); 3. neinkorporirane jedinice koje prvenstveno obavljaju pomoćne financijske aktivnosti, smatraju se financijskim kvazi društvima samo ako zadovoljavaju uvjete koji ih kvalificiraju kao kvazi-društva (vidjeti stavak 2. 13. točku (f)). 2. 41. Sektor financijskih društava se dijeli na pet podsektora: (a) središnja banka (S. 121); (b) druge monetarne financijske institucije (S. 122); (c) drugi financijski posrednici, osim osiguravajućih društava i mirovinskih fondova (S. 123); (d) financijske pomoćne institucije (S. 124); (e) osiguravajuća društva i mirovinski fondovi (S. 125). Podsektor ostalih monetarnih financijskih institucija se smatra ekvivalentom podsektoru ostalih depozitarnih društava prema definiciji iz SNA 1993. u stavcima 4. 88. – 4. 94. Međutim, dok definicija podsektora ostalih monetarnih financijskih društava (vidjeti stavak 2. 48. ) treba obuhvatiti financijske posrednike preko kojih se učinci monetarne politike središnje banke prenose na druge ekonomske subjekte, podsektor ostalih depozitarnih društava je definiran u SNA 1993. pozivajući se na monetarne mjere u širem smislu. Kombinacija podsektora S. 121 i S. 122 odgovara monetarnim financijskim institucijama u statističke svrhe prema definiciji EMI (vidjeti stavak 2. 49. ). 2. 42. Osim podsektora S. 121. , svaki se podsektor može dalje dijeliti na: (a) javna financijska društva; (b) nacionalna privatna financijska društva; (c) inozemno kontrolirana financijska društva. Kriteriji za ovu potpodjelu su isti kao i za nefinancijska društva (vidjeti stavke od 2. 26. do 2. 31. ). 2. 43. Holding društva čija je jedina djelatnost nadzor i upravljanje skupinom društava kćeri, koja prvenstveno obavljaju poslove financijskog posredovanja i/ili pomoćne financijske aktivnosti, razvrstavaju se u podsektor ostalih financijskih posrednika osim osiguravajućih društava i mirovinskih fondova (S. 123). (9) Međutim, holding društva koja su financijska društva razvrsta vaju se u podsektore prema glavnoj vrsti financijske aktivnosti. 2. 44. Neprofitne ustanove priznate kao neovisni pravni subjekti koji pružaju usluge financijskim društvima, ali koji ne obavljaju poslove financijskog posredovanja i/ili pomoćne financijske aktivnosti, razvrstavaju se u podsektor financijskih pomoćnih institucija (S. 124. ). Podsektor: Središnja banka (S. 121) 2. 45. Definicija: Podsektor središnja banka (S. 121) se sastoji od svih financijskih i kvazi-društava, čija je glavna funkcija emisija primarnog novca, održavanje unutarnje i vanjske valutne vrijednosti i držanje cjelokupnih međunarodnih državnih pričuva ili njihovog dijela. (9) Razvrstavanje holding društava u sektor financijskih poduzeća odstupa od stavka 4. 100 SNA 1993. , kako bi se zadržala usklađenost s monetarnim finan cijskim institucijama u statističke svrhe, prema definiciji EMI-a, te sa službenom statistikom osiguravajućih društava. 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 49 2. 46. U podsektor S. 121 se razvrstavaju sljedeći financijski posrednici: (a) nacionalna središnja banka, također i u slučaju kada je ona dio Europskog sustava središnjih banaka; (b) središnje monetarne agencije, uglavnom, javne prirode (npr. agencije koje upravljaju deviznim tečajem ili emisijom primarnog novca) koje vode potpuni skup računa i samostalno donose odluke u odnosu na središnju državu. Ove se aktivnosti većinom izvodi u okviru središnje države ili središnje banke. U tim slučajevima ne postoje odvojene institucio nalne jedinice. 2. 47. Podsektor S. 121 ne uključuje agencije i tijela, osim središnje banke, koja upravljaju ili nadziru financijska društva ili finan cijska tržišta. Ona se razvrstavaju u podsektor S. 124 (vidjeti stavak 2. 58. točku (g)). (10) Podsektor: Ostale monetarne financijske institucije (S. 122) 2. 48. 2. 49. 2. 50. Definicija: Podsektor druge monetarne financijske institucije (S. 121) se sastoji od svih financijskih i kvazi-društava, osim onih iz sektora središnje banke, koja prvenstveno obavljaju poslove financijskog posredovanja i čije se poslovanje sastoji od primanja depozita i/ili vrlo sličnih nadomjestaka za depozite od institucionalnih jedinica, osim monetarnih financijskih institucija te odobravanja zajmova i/ili ulaganja u vrijednosnice za vlastiti račun. Monetarne financijske institucije (MFI) obuhvaćaju podsektor središnje banke (S. 121) i podsektor drugih monetarnih financij skih institucija (S. 122), a podudaraju se s monetarnim financijskim institucijama u statističke svrhe prema definiciji EMI-a (vidjeti stavak 2. 41. ). MFI se ne mogu opisati jednostavno kao „banke”, jer uključuju i neka financijska društva koja se ne nazivaju bankama i neka kojima to nije dozvoljeno u nekim zemljama, dok neka druga financijska društva, koja se nazivaju bankama, u stvari nisu MFI. Općenito se u podsektor S. 122 razvrstavaju sljedeći financijski posrednici: (a) poslovne banke, „univerzalne” banke, „svenamjenske” banke; (b) štedionice (uključujući uzajamne štedionice, štedionice i kreditne zadruge); (c) poštanske žiro institucije, poštanske banke i žiro banke; (d) ruralne kreditne banke, poljoprivredne kreditne banke; (e) zadružne kreditne banke, kreditne zadruge; (f) specijalizirane banke (npr. trgovačke banke, kuće koje se bave emisijama, privatne banke). 2. 51. U podsektor S. 122 mogu se također razvrstati sljedeći financijski posrednici, ako se njihovo poslovanje sastoji od primanja sredstava plaćanja od stanovništva u obliku depozita ili u drugim oblicima kao što su kontinuirano izdavanje obveznica i drugih usporedivih vrijednosnica. U ostalim se slučajevima razvrstavaju u podsektor S. 123: (a) društva koja odobravaju hipotekarne zajmove (uključujući građevinska poduzeća, hipotekarne banke i hipotekarne kreditne ustanove); (b) uzajamni fondovi (uključujući investicijske fondove, jedinične fondove i ostale programe kolektivnog ulaganja, npr. podu zeća za kolektivno ulaganje u prenosive vrijednosnice – UCITS); (c) lokalne kreditne ustanove. 2. 52. Podsektor S. 122 ne uključuje: (a) holding društva čija je glavna funkcija nadzor i upravljanje skupinom koja se pretežno sastoji od drugih monetarnih financijskih institucija, ali ona sama po sebi nisu druge monetarne financijske institucije. Ona se razvrstavaju u podsektor S. 123 (vidjeti stavak 2. 43. ); (b) neprofitne ustanove koje su priznate kao neovisni pravni subjekti i koje služe drugim monetarnim financijskim instituci jama, ali ne obavljaju poslove financijskog posredovanja. One se razvrstavaju u podsektor S. 124 (vidjeti stavak 2. 44. ). (10) Ovime se odstupa od SNA 1993. , stavaka 4. 86. i 4. 101. , kako bi se zadržala usklađenost s monetarnim financijskim institucijama u statističke svrhe prema definiciji EMI-a. 50 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 Podsektor: Ostali financijski posrednici, osim osiguravajućih društava i mirovinskih fondova (S. 123) 2. 53. 2. 54. Definicija: Podsektor drugi financijski posrednici, osim osiguravajućih društava i mirovinskih fondova (S. 123) sastoji se od svih financijskih i kvazi-društava, koja prvenstveno obavljaju poslove financijskog posredovanja preuzimanjem obveza u oblicima različitim od gotovine, depozita i/ili vrlo sličnih nadomjestaka za depozite, od institucionalnih jedinica, koje nisu monetarne financijske institucije ili tehničke pričuve osiguranja. Podsektor S. 123 uključuje razne vrste financijskih posrednika, a posebno one koji se pretežno bave dugoročnim financira njem. U većini slučajeva prevladavanje ove vrste dospijeća predstavlja temelj za razlikovanje od sektora ostalih monetarnih financijskih institucija. Granica u odnosu na podsektor osiguravajućih društava i mirovinskih fondova se određuje na temelju nepostojanja obveza u obliku tehničkih pričuva osiguranja. 2. 55. U podsektor S. 123 razvrstavaju se sljedeća financijska i kvazi-društva, pod uvjetom da nisu MFI: (a) društva za financijski leasing; (b) društva čija se djelatnost sastoji od kupoprodaje s obročnom otplatu cijene te osobnog ili komercijalnog financiranja; (c) društva koja se bave faktoringom; (d) osobe koje za svoj račun prodaju i kupuju vrijednosnice i izvedenice; (e) specijalizirana financijska društva, kao što su društva koja osiguravaju rizični i razvojni kapital, društva koja financiraju izvoz/uvoz; (f) financijska društva, osnovana kao imatelji sekuritizirane aktive; (g) financijski posrednici koji primaju depozite i/ili vrlo slične zamjene depozita samo od MFI-a; (h) holding društva čija je glavna funkcija nadzor i upravljanje skupinom društava kćeri koja prvenstveno obavljaju poslove financijskog posredovanja i/ili pomoćne financijske aktivnosti, ali ona sama po sebi nisu financijske institucije (vidjeti stavak 2. 43. ). 2. 56. Podsektor S. 123 ne uključuje neprofitne ustanove koje su priznate kao neovisni pravni subjekti i koje pružaju usluge drugim financijskim posrednicima, osim osiguravajućih društava i mirovinskih fondova, ali ne obavljaju poslove financijskog posredo vanja. One se razvrstavaju u podsektor S. 124 (vidjeti stavak 2. 44. ). Podsektor: Popratne financijske djelatnosti (S. 124) 2. 57. Definicija: Podsektor popratne financijske djelatnosti (S. 124) se sastoji od svih financijskih i kvazi-društava koja prvenstveno obavljaju popratne financijske djelatnosti, tj. djelatnosti koje su usko povezane s financijskim posredovanjem, ali sama po sebi nisu financijski posrednici (vidjeti stavak 2. 39. ). 2. 58. U podsektor S. 124 se klasificiraju sljedeća financijska i kvazi-društva: (a) posrednici u osiguranju, upravitelji pri spašavanju i havarijama, konzultanti u području osiguranja i mirovina itd. ; (b) posrednici za zajmove i vrijednosnice, savjetnici za ulaganje itd. ; (c) društva koja izdaju vrijednosnice; (d) društva čija je glavna funkcija davanje jamstava na temelju prijenosa mjenica i sličnih instrumenata; (e) društva koja posluju izvedenim i zaštitnim instrumentima, kao što su swap, opcije i terminski ugovori (bez izdavanja); 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 51 (f) društva koja osiguravaju infrastrukturu za financijska tržišta; (g) središnja nadzorna tijela financijskih posrednika i financijskih tržišta, ako se radi o odvojenim institucionalnim jedinicama; (h) upravitelji mirovinskih i uzajamnih fondova; (i) društva koja se bave burzovnom razmjenom dionica i osiguranja; (j) neprofitne ustanove koje su priznate kao neovisni pravni subjekti i koje pružaju usluge financijskim društvima, ali ne obavljaju poslove financijskog posredovanja ili pomoćne financijske aktivnosti (vidjeti stavak 2. 44. ). 2. 59. Podsektor S. 124 ne uključuje holding društva čija je glavna funkcija nadzor i upravljanje skupinom društava kćeri koja prven stveno obavljaju pomoćne financijske aktivnosti, ali ona sama po sebi nisu izvođači pomoćnih financijskih aktivnosti. Ona se razvrstavaju u podsektor S. 123 (vidjeti stavak 2. 43. ). Podsektor: Osiguravajuća društva i mirovinski fondovi (S. 125) 2. 60. Definicija: Podsektor osiguravajuća društva i mirovinski fondovi (S. 125) se sastoji od svih financijskih i kvazi-društava koja prvenstveno obavljaju poslove financijskog posredovanja kao rezultat udruživanja rizika (vidjeti stavak 2. 35. ). 2. 61. Ugovori o osiguranju se sklapaju s pojedincima i/ili skupinama, bez obzira na činjenicu proizlazi li sudjelovanje iz opće obveze koju je odredila država. Nadalje, ugovori o socijalnom osiguranju (vidjeti stavke od 4. 83. do 4. 91. ) ponekad predstav ljaju značajni dio sklopljenih ugovora. 2. 62. Podsektor S. 125 uključuje vlastita društva za osiguranje i društva za reosiguranje. 2. 63. Podsektor S. 125 ne uključuje: (a) institucionalne jedinice koje zadovoljavaju oba kriterija iz stavka 2. 74. One se razvrstavaju u podsektor S. 1314; (b) holding društva čija je glavna funkcija nadzor i upravljanje skupinom koja se pretežno sastoji od osiguravajućih društava i mirovinskih fondova, ali koja sama po sebi nisu osiguravajuća društva i mirovinski fondovi. Ona se razvrstavaju u podsektor S. 123 (vidjeti stavak 2. 43. ); (c) neprofitne ustanove koje su priznate kao neovisni pravni subjekti i koje pružaju usluge osiguravajućim društvima i miro vinskim fondovima, ali ne obavljaju poslove financijskog posredovanja. One se razvrstavaju u podsektor S. 124 (vidjeti stavak 2. 44. ). 2. 64. Podsektor osiguravajućih društava mirovinskih fondova može se podijeliti na: (a) osiguravajuća društva; (b) (samostalne) mirovinske fondove. Samostalni mirovinski fondovi su mirovinski fondovi koji samostalno donose odluke i vode potpuni skup računa te stoga predstavljaju institucionalne jedinice. Nesamostalni mirovinski fondovi nisu institucionalne jedinice, nego čine dio institucio nalne jedinice koja ih je osnovala. 2. 65. Rizici za osobe ili grupe se mogu uključiti u aktivnosti društava za životno i neživotno osiguranje. Neka osiguravajuća društva ograničavaju svoje djelatnosti jedino na skupne ugovore i mogu osigurati sve vrste grupa. 2. 66. Mirovinski fondovi se opisuju kao institucije koje osiguravaju grupne rizike vezano uz socijalne rizike i potrebe (vidjeti stavak 4. 84. ) osiguranika. Tipične grupe osiguranika takvih polica su zaposlenici pojedinačnih poduzeća ili grupacije poduzeća, zaposlenici u istoj gospodarskoj grani ili djelatnosti i osobe iste struke. Naknade iz ugovora o osiguranju mogu obuhvaćati naknade koje se nakon smrti osiguranika isplaćuju udovcima, udovicama i djeci (uglavnom u slučaju smrti na radu) te naknade koje se osiguraniku isplaćuju nakon umirovljenja i u slučaju invaliditeta. 52 2. 67. HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 U nekim se zemljama od svih ovih vrsta rizika može osigurati u društvima za životno osiguranje i, jednako tako, mirovinskim fondovima. U drugim se zemljama od nekih od ovih razreda rizika osigurava jedino preko društava za životno osiguranje. Za razliku od društava za životno osiguranje, mirovinski fondovi su (zakonom) ograničeni na određene grupe zaposlenika i samozaposlenih osoba. UKUPNA DRŽAVA (S. 13) 2. 68. Definicija: Sektor ukupne države (S. 13) uključuje sve institucionalne jedinice koje su ostali netržišni proizvođači (vidjeti stavak 3. 26. ) čiji je output namijenjen pojedinačnoj ili zajedničkoj potrošnji, a uglavnom se financiraju obaveznim plaćanjima jedinica iz ostalih sektora, i/ili sve institucionalne jedinice koje prvenstveno sudjeluju u preraspodjeli nacionalnog dohotka i bogatstva. 2. 69. U sektor S. 13 se uključuju sljedeće institucionalne jedinice: (a) tijela države (isključujući javne proizvođače koji su organizirani kao javna društva ili, prema posebnim zakonima, priznati kao neovisni pravni subjekti, ili kvazi-društva ako su razvrstana u nefinancijske ili financijske sektore) koja upravljaju i financiraju grupu aktivnosti koje prvenstveno osiguravaju netržišna dobra i usluge, u korist zajednice (11); (b) neprofitne ustanove, priznate kao neovisni pravni subjekti, koje predstavljaju ostale netržišne proizvođače i koje nadzire i većim dijelom financira država; (c) samostalne mirovinske fondove, ako zadovoljavaju dva kriterija iz stavka 2. 74. 2. 70. Sektor ukupne države se dijeli na četiri podsektora: (a) središnja država (S. 1311); (b) savezna država (S. 1312); (c) lokalna država (S. 1313); (d) fondovi socijalne sigurnosti (S. 1314). Podsektor: Središnja država (S. 1311) 2. 71. Definicija: Podsektor središnja država uključuje sve državne upravne odjele i ostale središnje agencije, čija se nadležnost prostire na cijelo ekonomsko područje, osim upravljanja fondovima socijalne sigurnosti. U sektor S. 1311 uključuju se neprofitne ustanove koje nadzire i većim dijelom financira središnja država i čija se nadležnost prostire na cijelo ekonomsko područje. Podsektor: Savezna država (S. 1312) 2. 72. Definicija: Podsektor savezna država se sastoji od državnih uprava koje predstavljaju zasebne institucionalne jedinice i koje izvršavaju određene upravne funkcije na nižoj razini od središnje države, a višoj od upravnih institucionalnih jedi nica na lokalnoj razini, osim upravljanja fondovima socijalne sigurnosti. U sektor S. 1312 se uključuju neprofitne ustanove koje nadziru i većim dijelom financiraju savezne državne uprave i čija je nadležnost ograničena na ekonomsko područje dotičnih država. Podsektor: Lokalna država (S. 1313) 2. 73. Definicija: Podsektor lokalna država uključuje one vrste javne administracije čija se nadležnost ograničava samo na lokalni dio ekonomskog područja, osim lokalnih agencija fondova socijalne sigurnosti. (11) Po dogovoru se organizacije za tržišno reguliranje, koje isključivo ili pretežno samo distribuiraju subvencije, razvrstavaju u sektor S. 13. , podsektor središnje države S. 1311. Međutim, one organizacije čija se jedina ili glavna aktivnost sastoji od kupovine, posjedovanja i prodaje poljoprivrednih ili prehrambenih proizvoda, razvrstavaju se u S. 11 (vidjeti stavak 2. 21. , napomenu 6. ). 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 53 U sektor S. 1313 se uključuju neprofitne ustanove koje nadziru i većim dijelom financiraju lokalna uprava i čija je nadležnost ograničena na ekonomsko područje lokalnih država. Podsektor: Fondovi socijalne sigurnosti (S. 1314) 2. 74. Definicija: Podsektor fondovi socijalne sigurnosti uključuje sve središnje, savezne i lokalne institucionalne jedinice čija se glavna aktivnost sastoji od pružanja socijalnih naknada i koje zadovoljavaju sljedeća dva kriterija: (a) određene grupe stanovništva su, zakonom ili uredbom, obavezne sudjelovati u programu ili plaćati doprinose; (b) država je odgovorna za upravljanje institucijama u pogledu određivanja ili odobravanja doprinosa i naknada, neovisno od svoje uloge nadzornog tijela ili poslodavca (vidjeti stavak 4. 89. ). Iznos doprinosa koji plaća određena osoba obično nije izravno povezan s rizikom kojem je ta osoba izložena. KUĆANSTVA (S. 14) 2. 75. Definicija: Sektor kućanstava (S. 14) uključuje pojedince ili grupe pojedinaca u ulozi potrošača, moguće i poduzetnika, koji proizvode tržišnu robu i nefinancijske i financijske usluge (tržišni proizvođači), pod uvjetom da, u drugom slučaju, odgovarajuće aktivnosti nisu aktivnosti zasebnih tijela koja se tretiraju kao kvazi-društva. Ovaj sektor uključuje i pojedince ili grupe pojedinaca u ulozi proizvođača roba i nefinancijskih usluga za isključivo vlastitu finalnu uporabu (vidjeti stavke 3. 20. , 3. 25. i 3. 30. ). Kućanstva u ulozi potrošača se definiraju kao male skupine osoba koje dijele isti stambeni smještaj, udružuju dio ili sav svoj dohodak i bogatstvo te zajedno konzumiraju određene vrste roba i usluga, uglavnom stanovanje i hranu. Mogu se dodati kriteriji postojanja obiteljskih ili emocionalnih veza. Glavni izvori ovih jedinica potječu iz naknada zaposlenima, vlasničkog dohotka transfera iz ostalih sektora ili primanja od prodaje tržišnih proizvoda ili imputiranih primanja od outputa proizvoda za vlastitu finalnu potrošnju. 2. 76. Sektor kućanstava uključuje: (a) pojedince ili grupe pojedinaca čija je glavna funkcija potrošnja; (b) osobe koje trajno žive u ustanovama i čija je samostalnost djelovanja ili donošenja odluka o ekonomskim pitanjima vrlo ograničena ili nepostojeća (npr. pripadnici crkvenih redova koji žive u samostanima, bolesnici koji se dugo vremena nalaze u bolnicama, zatvorenici koji odslužuju dugotrajne kazne, starije osobe koje trajno stanuju u domovima za starije i nemoćne osobe). Spomenute se osobe tretiraju kao da zajedno tvore jednu institucionalnu jedinicu, tj. jedno kućanstvo; (c) pojedince ili skupine pojedinaca čija je glavna funkcija potrošnja i koji proizvode robe i nefinancijske usluge za isključivo vlastitu finalnu uporabu; u sustav su uključene samo dvije kategorije usluga koje se proizvode za vlastitu finalnu potrošnju: usluge stanovanja u stanovima u vlasništvu stanara i kućanske usluge koje proizvode plaćeni zaposlenici; (d) poduzeća s jednim vlasnikom i partnerstva koja nemaju neovisni pravni status – osim onih koji se tretiraju kao kvazi poduzeća – i koja su tržišni proizvođači; (e) neprofitne ustanove koje služe kućanstvima, koje nisu priznate kao neovisni pravni subjekti ili koje su priznate, ali su manje važnosti (vidjeti stavak 2. 88. ). 2. 77. Sektor kućanstava se dijeli na šest podsektora: (a) poslodavci (uključujući samozaposlene osobe) (S. 141 + S. 142); (b) zaposlenici (S. 143); (c) primatelji vlasničkog dohotka (S. 1441); 54 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 (d) primatelji mirovina (S. 1442); (e) primatelji ostalih transfera (S. 1443); (f) ostali (S. 145). 2. 78. Kućanstva se razvrstavaju u podsektore prema kategoriji najvećeg dohotka kućanstva kao cjeline (dohodak poslodavca, naknada zaposlenima itd. ). Ako se u jednom kućanstvu ostvaruje više dohodaka dane kategorije, razvrstavanje se temelji na ukupnom dohotku kućanstva unutar svake kategorije. Podsektor: Poslodavci (uključujući samozaposlene osobe) (S. 141 + S. 142) 2. 79. Definicija: Podsektor poslodavci (uključujući samozaposlene osobe) sastoji se od grupe kućanstava čiji se najveći izvor dohotka ukupnog kućanstva sastoji od mješovitih dohodaka (B. 3) koje vlasnici kućanskih neinkorporiranih podu zeća ostvaruju iz obavljanja svoje aktivnosti u ulozi proizvođača tržišnih roba i usluga, s plaćenim zaposlenicima ili bez njih, čak i u slučaju kada spomenuti dohodak ne prelazi uvijek polovicu ukupnog dohotka kućanstva. Podsektor: Zaposlenici (S. 143) 2. 80. Definicija: Podsektor zaposlenici se sastoji od grupe kućanstava čiji se najveći izvor dohotka ukupnog kućanstva sastoji od naknada zaposlenima (D. 1). Podsektor: Primatelji vlasničkih dohodaka (S. 1441) 2. 81. Definicija: Podsektor primatelji vlasničkih dohodaka sastoji se od grupe kućanstava čiji se najveći izvor dohotka ukupnog kućanstva sastoji od dohotka od imovine (D. 4). Podsektor: Primatelji mirovina (S. 1442) 2. 82. Definicija: Podsektor primatelji mirovina se sastoji od grupe kućanstava čiji se najveći izvor dohotka ukupnog kućanstva sastoji od mirovina. Najveći izvor dohotka kućanstava umirovljenika se sastoji od starosnih ili ostalih mirovina, uključujući mirovine isplaćene od prethodnih poslodavaca. Podsektor: Primatelji ostalih transfernih dohodaka (S. 1443) 2. 83. Definicija: Podsektor primatelji ostalih transfernih dohodaka se sastoji od grupe kućanstava čiji se najveći izvor dohotka ukupnog kućanstva sastoji od dohotka od ostalih tekućih transfera. Ostali tekući u ustanovama. transferi su svi tekući transferi osim vlasničkog dohotka, mirovina i dohotka osoba koje trajno žive Podsektor: Ostali (S. 145) 2. 84. Definicija: Podsektor ostali se sastoji od osoba koje trajno žive u ustanovama. Osobe koje trajno žive u ustanovama razvrstavaju se zasebno, budući da kriterij najvećeg izvora dohotka ne omogućuje smisleno razvrstavanje ovih osoba u jedan od podsektora iz gornjeg teksta. 2. 85. Ako glavni izvor dohotka ukupnog kućanstva nije poznat, u svrhu razvrstavanja se kao drugi najbolji kriterij koristi dohodak referentne osobe. Referentna osoba kućanstva je obično osoba s najvišim dohotkom u kućanstvu. Ako spomenuta 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 55 informacija nije dostupna, za određivanje podsektora kućanstva koristi se dohodak osobe koja se izjasni kao referentna osoba. 2. 86. Međutim, za različite vrste analize ili kao osnova za oblikovanje politike mogu biti prikladni i potrebni drugi kriteriji, npr. raščlamba kućanstava u ulozi poduzetnika prema vrsti aktivnosti: poljoprivredna kućanstva; nepoljoprivredna kućanstva (djelatnost; usluge). NEPROFITNE USTANOVE KOJE SLUŽE KUĆANSTVIMA (S. 15) 2. 87. Definicija: Sektor neprofitne ustanove koje služe kućanstvima (NUSK) (S. 15) sastoji se od neprofitnih ustanova koje su zasebni pravni subjekti, koje služe kućanstvima i koje su privatni, ostali netržišni proizvođači (vidjeti stavak 3. 32. ). Njihovi glavni izvori, osim onih od povremenih prodaja, su dobrovoljni prilozi kućanstava u gotovini ili u naturi, uplate sredstava države (12) i vlasnički dohodci. 2. 88. U ovaj sektor se ne uključuju spomenute ustanove ako nisu od velike važnosti, budući da su njihove transakcije pomiješane s transakcijama kućanstava (S. 14). U sektor NUSK-a su uključene sljedeće glavne vrste NUSK-a koje kućanstvima pružaju netržišnu robu i usluge: (a) sindikati, strukovne ili znanstvene udruge, udruge potrošača, političke stranke, crkve ili vjerske zajednice (uključujući one koje financira, ali ne nadzire država) te društveni, kulturni, rekreacijski i sportski klubovi; (b) dobrotvorna društva, organizacije za pružanje potpore ili pomoći koje dobrovoljnim transferima u novcu ili u naturi financiraju ostale institucionalne jedinice. Sektor S. 15 uključuje dobrotvorna društva, organizacije za pružanje potpore ili pomoći koje služe nerezidentnim jedinicama, a isključuje tijela čije članstvo osigurava pravo na unaprijed određeni skup roba i usluga. INOZEMSTVO (S. 2) 2. 89. Definicija: Inozemstvo (S. 2) je grupa jedinica bez karakterističnih funkcija i izvora; sastoji se od nerezidentnih jedinica (13) koje obavljaju transakcije s rezidentnim institucionalnim jedinicamjla ili imaju druge ekonomske veze s rezi dentnim jedinicama. Njihovi računi omogućavaju opći pregled ekonomskih veza između nacionalnoga gospodar stva i inozemstva. 2. 90. Za sektor inozemstva nije obavezno voditi potpuni skup računa, premda je često korisno opisati inozemstvo kao jedan sektor. Sektori se dobivaju raščlambom ukupnog gospodarstva kako bi se dobile homogenije skupine rezidentnih institucio nalnih jedinica koje su sličnog ekonomskog ponašanja, ciljeva i funkcija. To nije slučaj sa sektorom inozemstva: ovdje se knjiže transakcije i ostali tokovi nefinancijskih i financijskih društava, neprofitnih ustanova, kućanstava i države s nerezi dentnim institucionalnim jedinicama te ostale ekonomske veze između rezidenata i nerezidenata, npr. potraživanja rezidenata prema nerezidentima. 2. 91. Treba napomenuti kako pravilo prema kojem računi inozemstva uključuju samo transakcije između rezidentnih institucio nalnih jedinica i nerezidentnih jedinica podliježe sljedećim iznimkama: (a) usluge prijevoza (do graničnog prijelaza države izvoznice) koje pružaju rezidentne jedinice u odnosu na uvezenu robu, prikazuju se u računima inozemstva zajedno s uvozima f. o. b. , čak i kada se radi o proizvodima rezidentnih jedinica (vidjeti stavak 3. 144. ); (12) NPU-i koje nadzire i uglavnom financira država, razvrstavaju se u sektor države (vidjeti stavak 2. 69. točku (b)). (13) Ovdje su uključene institucije EU-a i međunarodne organizacije (vidjeti također stavak 2. 06. ). 56 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 (b) transakcije u inozemnoj aktivi između rezidenata koji pripadaju različitim sektorima prikazuju se u detaljnim financijskim računima inozemstva; premda ne utječu na financijski položaj države u odnosu na inozemstvo, utječu na financijske odnose pojedinih sektora s inozemstvom; (c) transakcije državnom pasivom između nerezidenata iz različitih zemljopisnih zona prikazuju se u zemljopisnoj raščlambi računa inozemstva. Premda ove transakcije ne utječu na ukupne državne obveze u odnosu na inozemstvo, utječu na obveze u odnosu na različite dijelove svijeta. 2. 92. Sektor inozemstva (S. 2) dijeli se na: (a) Europska unija (S. 21); 1. države članice EU-a (S. 211); 2. institucije EU-a (S. 212); (b) treće zemlje i međunarodne organizacije (S. 22). SEKTORSKA KLASIFIKACIJA PROIZVOĐAČKIH JEDINICA PREMA GLAVNIM STANDARDNIM PRAVNIM OBLICIMA VLASNIŠTVA 2. 93. Sljedeći opći pregled i stavci od 2. 94. do 2. 101. sumiraju načela prema kojima se proizvodne jedinice razvrstavaju u sektore, koristeći standardnu terminologiju za opisivanje glavnih vrsta institucija. 2. 94. Privatna i javna društva koja su tržišni proizvođači razvrstavaju se kako slijedi: (a) društva koja se prvenstveno bave proizvodnjom robe i nefinancijskih usluga: u sektor S. 11, nefinancijska društva (vidjeti stavak 2. 23. točku (a)); (b) društva koja se prvenstveno bave poslovima financijskog posredovanja i pomoćnim financijskim aktivnostima: u sektor S. 12, financijska društva (vidjeti stavak 2. 40. točke (a) i (f)). 2. 95. Zadruge i partnerstva koji su priznati kao neovisni pravni subjekti i koji su tržišni proizvođači, razvrstavaju se kako slijedi: (a) one koji se prvenstveno bave proizvodnjom robe i nefinancijskih usluga: u sektor S. 11, nefinancijska društva (vidjeti stavak 2. 23. točku (b)); (b) one koji se prvenstveno bave poslovima financijskog posredovanja i pomoćnim financijskim aktivnostima: u sektor S. 12, financijska društva (vidjeti stavak 2. 40. točku (b)). Tablica 2. 3. – Sektorska klasifikacija jedinica proizvođača prema glavnim standardnim pravnim oblicima vlasništva Standardni pravni opis Privatna i javna društva Vrsta proizvođača Tržišni proizvođači koji se prvenstveno bave proizvodnjom robe i nefinancijskih usluga Tržišni proizvođači koji se prvenstveno bave financijskim posredovanjem Ostali netržišni proizvođači Javni proizvođači (vidjeti stavak 3. 28. ) Privatni proizvođači (vidjeti stavak 3. 29. ) S. 11 nefinancijska društva (vidjeti stavak 2. 23. točku (a)) S. 12 financijska društva (vidjeti stavak 2. 40. točke (a) i (f)) Zadruge i partnerstva, priznata kao neovisne pravne osobe S. 11 nefinancijska društva (vidjeti stavak 2. 23. točku (b)) S. 12 financijska društva (vidjeti stavak 2. 40. točku (b)) Javni proizvođači koji su prema posebnim zakonima priznati kao neovisne pravne osobe S. 11 nefinancijska društva (vidjeti stavak 2. 23. točku (c)) S. 12 financijska društva (vidjeti stavak 2. 40. točku (c)) Javni proizvođači koji nisu priznati kao neovisne pravne osobe oni s obilježjima prividnih društava S. 11 nefinancijska društva (vidjeti stavak 2. 23. točku (f)) S. 12 financijska društva (vidjeti stavak 2. 40. , točku (g)) ostali S. 13 ukupna država (vidjeti stavak 2. 69. točku (a)) Neprofitne ustanove priznate kao neovisne pravne osobe S. 11 nefinancijska društva (vidjeti stavak 2. 23. točku (d)) S. 12 financijska društva (vidjeti stavak 2. 40. točku (d)) S. 13 ukupna država (vidjeti stavak 2. 69. točku (b)) S. 15 Neprofitne ustanove koje služe kućanstvima (1) (vidjeti stavak 2. 87. ) Partnerstva koja nisu priznata kao neovisne pravne osobe oni s obilježjima prividnih društava S. 11 nefinancijska društva (vidjeti stavak 2. 23. točku (f)) S. 12 financijska društva (vidjeti stavak 2. 40. točku (g)) Poduzeća s jednim vlasnikom ostali S. 14 kućanstva (vidjeti stavak 2. 75. ) S. 14 kućanstva (vidjeti stavak 2. 75. ) Holding društva koja nadziru grupaciju poduzeća čija je glavna djelatnost proizvodnja robe i nefinancijskih usluga S. 11 nefinancijska društva (vidjeti stavak 2. 23. točku (e)) financijskih usluga S. 12 financijska društva (vidjeti stavak 2. 40. točku (e)) (1) Izuzev neprofitnih ustanova od manje važnosti (vidjeti stavak 2. 88. ). 1 0 / S v. 0 4 H R S l u ž b e n i l i s t E u r o p s k e u n i j e 5 7 58 2. 96. HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 Javni proizvođači koji se prema posebnim zakonima priznaju kao neovisni pravni subjekti i koji su tržišni proizvođači, razvr stavaju se kako slijedi: (a) oni koji se prvenstveno bave proizvodnjom robe i nefinancijskih usluga: u sektor S. 11, nefinancijska društva (vidjeti stavak 2. 23. točku (c)); (b) oni koji se prvenstveno bave poslovima financijskog posredovanja i pomoćnim financijskim aktivnostima: u sektor S. 12, financijska društva (vidjeti stavak 2. 40. točku (c)). 2. 97. Javni proizvođači koji se ne priznaju kao neovisni pravni subjekti i koji su tržišni proizvođači, razvrstavaju se kako slijedi: (a) ako su kvazi-društva (vidjeti stavak 2. 13. točku (f)): 1. oni koji se prvenstveno bave proizvodnjom robe i nefinancijskih usluga: u sektor S. 11, nefinancijska društva (vidjeti stavak 2. 23. točku (f)); 2. oni koji se prvenstveno bave poslovima financijskog posredovanja i pomoćnim financijskim aktivnostima: u sektor S. 12, financijska društva (vidjeti stavak 2. 40. točku (g)). (b) ako nisu kvazi-društva: u sektor S. 13, ukupna država, budući da su sastavni dio jedinica koje ih nadziru (vidjeti stavak 2. 69. točku (a)). 2. 98. Neprofitne ustanove (udruge, zaklade) priznate kao neovisni pravni subjekti razvrstavaju se kako slijedi: (a) one koje su tržišni proizvođači i koje se prvenstveno bave proizvodnjom robe i nefinancijskih usluga: u sektor S. 11, nefi nancijska društva (vidjeti stavak 2. 23. točku (d)); (b) one koje se prvenstveno bave poslovima financijskog posredovanja i pomoćnim financijskim aktivnostima: u sektor S. 12, financijska društva (vidjeti stavak 2. 40. točku (d)); (c) one koji nisu tržišni proizvođači: 1. u sektor S. 13, ukupna država, ako su javni proizvođači koje nadzire i većim dijelom financira država (vidjeti stavak 2. 69. točku (b)); 2. u sektor S. 15, neprofitne ustanove koje služe kućanstvima, ako su privatni proizvođači (vidjeti stavak 2. 87. ). 2. 99. Poduzeća s jednim vlasnikom i partnerstva, koji nisu priznati kao neovisni pravni subjekti i koji su tržišni proizvođači, razvr stavaju se kako slijedi: (a) ako su kvazi-društva (vidjeti stavak 2. 13. točku (f)): 1. ona koja se prvenstveno bave proizvodnjom robe i nefinancijskih usluga: u sektor S. 11, nefinancijska društva (vidjeti stavak 2. 23. točku (f)); 2. ona koja se prvenstveno bave poslovima financijskog posredovanja i pomoćnim financijskim aktivnostima: u sektor S. 12, financijska društva (vidjeti stavak 2. 40. točku (g)). (b) ako nisu kvazi-društva: u sektor S. 14, kućanstva (vidjeti stavak 2. 75. ). 2. 100. Holding društva (tj. društva koja upravljaju grupacijom poduzeća) klasificiraju se kako slijedi: (a) u sektor S. 11, nefinancijska društva, ako se prevladavajuća vrsta aktivnosti ukupne grupacije poduzeća koja su tržišni proizvođači sastoji od proizvodnje robe i nefinancijskih usluga (vidjeti stavak 2. 23. točku (e)) (b) u sektor S. 12, financijska društva, ako se prevladavajuća vrsta aktivnosti ukupne grupacije poduzeća sastoji od poslova financijskog posredovanja (vidjeti stavak 2. 40. točku (e)). 2. 101. Tablica 2. 3. prikazuje, u shematskom obliku, različite slučajeve koji su navedeni u gornjem tekstu. LOKALNE POSLOVNE JEDINICE I DJELATNOSTI 2. 102. Većina institucionalnih jedinica koje proizvode robe i usluge, istodobno se bave kombinacijom aktivnosti. One mogu obavljati glavnu aktivnost te nekoliko sekundarnih i pomoćnih aktivnosti (vidjeti stavke 3. 10. do 3. 13. ). 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 59 2. 103. Aktivnost se obavlja ako se kombinacijom izvora kao što su oprema, radna snaga, proizvodne tehnike, informatička mreža ili proizvodi, stvaraju određene robe ili usluge. Aktivnost obilježavaju input proizvoda (roba i usluga), proizvodni proces i output proizvoda. Aktivnosti se određuju upućivanjem na određenu razinu NACE-a rev. 1 (14). 2. 104. Ako jedinica obavlja više aktivnosti, sve se aktivnosti, osim pomoćnih, rangiraju prema bruto dodanoj vrijednosti. Glavna i sekundarna aktivnost se razlikuju na temelju prevladavajuće ostvarene bruto dodane vrijednosti. Pomoćne aktivnosti se ne izdvajaju u posebne subjekte niti se odvajaju od glavnih ili sekundarnih aktivnosti subjekata kojima služe. 2. 105. Radi analize tokova koji se javljaju u proizvodnom procesu te prilikom uporabe roba i usluga, potrebno je odabrati jedinice koje naglašavaju tehničko-ekonomske odnose. To znači da se u pravilu institucionalne jedinice moraju podijeliti na manje, homogenije jedinice prema vrsti proizvodnje. Lokalne poslovne jedinice trebaju ponajprije zadovoljiti ovaj uvjet s praktične točke gledišta. LOKALNE POSLOVNE JEDINICE 2. 106. Definicija: Lokalna poslovna jedinica (lokalna PJ) čini dio PJ -a koji odgovara lokalnoj jedinici. (15) PJ okuplja sve dijelove insti tucionalne jedinice u ulozi proizvođača, koji pridonosi izvođenju aktivnosti na razini razreda djelatnosti (četveroz namenkasta brojčana oznaka) NACE-a rev. 1. i odgovara jednoj ili većem broju operativnih potpodjela institucio nalne jedinice. Informacijski sustav institucionalne jedinice treba za svaku lokalnu PJ osigurati, na temelju procjene ili obračuna, barem podatke o vrijednosti proizvodnje, troškovima radne snage, poslovnom višku, broju zaposlenika i bruto investicijama u fiksni kapital. intermedijarnoj potrošnji, Lokalna jedinica je institucionalna jedinica koja proizvodi robe i usluge ili jedan njezin dio, a nalazi se na zemljopisno odre đenom mjestu. Lokalna PJ može odgovarati institucionalnoj jedinici koja je proizvođač ili jednom njezinom dijelu; s druge strane, lokalna PJ nikada ne može pripadati dvjema različitim institucionalnim jedinicama. 2. 107. Ako institucionalna jedinica koja proizvodi robe i usluge, pored glavne aktivnosti ima jednu ili više sekundarnih aktivnosti, ona se dijeli na isti broj PJ -a, a sekundarne se aktivnosti klasificiraju pod rubrike različite od glavne aktivnosti. S druge strane, pomoćne aktivnosti se ne odvajaju od pripadajućih glavnih ili sekundarnih aktivnosti. Međutim, PJ -e koji potpadaju pod posebnu rubriku u sustavu klasifikacije, mogu proizvoditi proizvode izvan homogene skupine na račun povezanih sporednih aktivnosti koje se iz dostupnih računovodstvenih podataka ne mogu obračunati odvojeno. Iz tog razloga PJ može obavljati jednu ili više sekundarnih aktivnosti. DJELATNOST 2. 108. Definicija: Djelatnost se sastoji od grupe lokalnih PJ -a koji obavljaju istu ili sličnu vrstu aktivnosti. Na najdetaljnijoj razini klasifikacije djelatnost se sastoji od svih lokalnih PJ -a koji potpadaju pod jedan razred (četveroznamenkasta broj čana oznaka) NACE-a rev. 1. i koje stoga obavljaju istu aktivnost prema definiciji NACE-a rev. 1. Djelatnosti sadrže lokalne PJ -e koje proizvode tržišne robe i usluge i lokalne PJ -e koje proizvode netržišne robe i usluge. Prema definiciji, djelatnost se sastoji od grupe lokalnih PJ -a koje obavljaju istu vrstu proizvodne aktivnosti, bez obzira na to proizvode li institucionalne jedinice kojima pripadaju tržišne ili netržišne outpute. (14) NACE Rev. 1: Statistička klasifikacija ekonomskih djelatnosti u Europskoj zajednici u skladu s Uredbom Vijeća (EEZ) br. 3037/90 od 9. listopada 1990. (15) U SNA-u i ISIC-u Rev. 3. lokalni JVD se naziva pogon. 60 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 2. 109. Djelatnosti se mogu razvrstati u tri kategorije: (a) djelatnosti koje proizvode tržišne robe i usluge (tržišne djelatnosti) te robe i usluge za vlastitu finalnu uporabu (16); (b) djelatnosti koje proizvode netržišne robe i usluge ukupne države: netržišne djelatnosti ukupne države; (c) djelatnosti koje proizvode netržišne robe i usluge neprofitnih ustanova koje služe kućanstvima: netržišne djelatnosti neprofitnih ustanova koje služe kućanstvima. KLASIFIKACIJA DJELATNOSTI 2. 110. Klasifikacija prema kojoj se lokalne PJ -e grupiraju u djelatnosti je NACE rev. 1. JEDINICE HOMOGENE PROIZVODNJE I HOMOGENE GRANE 2. 111. Lokalna PJ samo približno zadovoljava zahtjeve analize proizvodnog procesa (vidjeti stavke 2. 105. i 2. 107. ). Jedinica homo gene proizvodnje je optimalna jedinica za ovu vrstu analize, tj. analizu inputa i outputa. JEDINICA HOMOGENE PROIZVODNJE 2. 112. Definicija: Jedinicu homogene proizvodnje obilježava jedinstvena aktivnost koja se određuje prema njezinom inputu, posebnom proizvodnom procesu i outputu. Proizvodi koji predstavljaju input i output se razlikuju ne samo po svojim fizičkim obilježjima i opsegu njihove proizvodnje, nego i po proizvodnoj tehnici: mogu se odrediti uzima jući u obzir klasifikaciju proizvoda (vidjeti stavak 2. 118. ). 2. 113. Ako institucionalna jedinica koja proizvodi robe i usluge, pored glavne aktivnosti ima jednu ili više sekundarnih aktivnosti, ona se dijeli na isti broj jedinica homogene proizvodnje. Pomoćne aktivnosti se ne odvajaju od pripadajućih glavnih ili sekun darnih aktivnosti. Jedinica homogene proizvodnje, kao i lokalna PJ, može odgovarati jednoj institucionalnoj jedinici ili jednom njenom dijelu; s druge strane, nikada ne može pripadati dvjema različitim institucionalnim jedinicama. HOMOGENE GRANE 2. 114. Definicija: Homogene grane se sastoje od grupe jedinica homogene proizvodnje. Skup aktivnosti homogenih grana se odre đuje s obzirom na klasifikaciju proizvoda. Homogene grane proizvode samo i isključivo robe i usluge koje su specificirane u klasifikaciji. 2. 115. Homogene grane su jedinice namijenjene za ekonomske analize. Jedinice homogene proizvodnje se obično ne mogu proma trati izravno; podaci prikupljeni od jedinica koje se koriste u svrhu statističkog ispitivanja, moraju se prerasporediti tako da tvore homogene grane. 2. 116. Homogene grane se mogu razvrstati u tri kategorije: (a) homogene grane koje proizvode tržišne robe i usluge (tržišne grane) te robe i usluge za vlastitu finalnu uporabu (17); (b) homogene grane koje proizvode netržišne robe i usluge ukupne države: netržišne grane ukupne države; (16) Usluge za vlastitu finalnu uporabu odnose se samo na stambene usluge koje je proizveo vlasnik –stanar te na kućanske usluge koje je proizvelo plaćeno osoblje (vidjeti stavak 3. 21. ). (17) Usluge za vlastitu finalnu uporabu odnose se samo na stambene usluge koje je proizveo vlasnik –stanar te na kućanske usluge koje je proizvelo zaposleno i plaćeno osoblje (vidjeti stavak 3. 21. ). 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 61 (c) homogene grane koje proizvode netržišne robe i usluge neprofitnih ustanova koje služe kućanstvima: netržišne grane neprofitnih ustanova koje služe kućanstvima. 2. 117. Homogene grane koje proizvode tržišne robe i usluge te robe i usluge za vlastitu finalnu uporabu, sastoje se od svih jedinica homogene proizvodnje, iz bilo kojeg institucionalnog sektora, koje se isključivo bave proizvodnjom tržišnih roba i usluga ili roba i usluga za vlastitu finalnu uporabu. Jedinice koje se bave proizvodnjom tržišnih roba i usluga u okviru sektora ukupne države ili neprofitnih ustanova (uključujući one za vlastitu finalnu uporabu) tretiraju se kao jedinice homogene proizvodnje te se razvrstavaju u pripadajuću tržišnu granu. Netržišne homogene grane ukupne države koje proizvode netržišne robe i usluge, sastoje se od svih jedinica homogene proiz vodnje u sektoru ukupne države koje proizvode netržišne robe i usluge. Netržišne homogene grane neprofitnih ustanova koje služe kućanstvima, sastoje se od svih jedinica homogene proizvodnje koje proizvode netržišne robe i usluge u okviru sektora neprofitnih ustanova koje služe kućanstvima. KLASIFIKACIJA HOMOGENIH GRANA 2. 118. Klasifikacija homogenih grana koja se koristi u input-output tablicama temelji se na Klasifikaciji proizvoda prema aktivnosti (KPA) (18). KPA je klasifikacija proizvoda strukturirana prema kriteriju industrijskog podrijetla definiranom prema NACE rev. 1. (18) KPA: Klasifikacija proizvoda prema aktivnosti u skladu s Uredbom Vijeća (EEZ) br. 3696/93 od 29. listopada 1993. 62 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 POGLAVLJE 3. TRANSAKCIJE PROIZVODIMA 3. 01. Definicija: Proizvodi su sve robe i usluge stvoreni unutar granica proizvodnje. Potonje je definirano u stavku 3. 07. 3. 02. Unutar ESA-e razlikuju se sljedeće glavne kategorije transakcija proizvodima: Kategorije transakcija Output Intermedijarna potrošnja Izdaci za finalnu potrošnju Stvarna finalna potrošnja Bruto investicije u fiksni kapital Izvoz roba i usluga Uvoz roba i usluga Šifra P. 1 P. 2 P. 3 P. 4 P. 5 P. 6 P. 7 3. 03. Transakcije proizvodima bilježe se na sljedećim računima: (a) na računu roba i usluga, output i uvoz se bilježe kao izvori, a druge transakcije proizvodima bilježe se kao uporabe; (b) na računu proizvodnje, output se bilježi kao izvor, a intermedijarna potrošnja se bilježi kao uporaba; (c) na računu uporabe raspoloživog dohotka, izdaci za finalnu potrošnju bilježe se kao uporaba; (d) na računu uporabe prilagođenog raspoloživog dohotka, stvarna finalna potrošnja bilježi se kao uporaba; (e) na kapitalnom računu, bruto investicije u fiksni kapital bilježi se kao uporaba (promjena u aktivi); (f) na vanjskom računu roba i usluga, uvoz roba i usluga se bilježi kao izvor, dok se izvoz roba i usluga bilježi kao uporabe. 3. 04. U tablici ponude, output i uvoz se bilježe kao ponude. U tablici uporabe, intermedijarna potrošnja, bruto investicije u fiksni kapital, izdaci za finalnu potrošnju i izvoz bilježe se kao uporabe. U simetričnoj input-output tablici, output i uvoz se bilježe kao ponude, a ostale transakcije proizvodima kao uporabe. 3. 05. Ponuda proizvoda se vrednuje po osnovnim cijenama (vidjeti stavak 3. 48. ). Uporabe proizvoda se vrednuju po kupovnoj cijeni (vidjeti stavak 3. 06. ). Za neke vrste ponuda i uporaba koriste se određenija načela vrednovanja, npr. za uvoz i izvoz roba. 3. 06. Definicija: U vrijeme kupovine, kupovna cijena je cijena koju kupac stvarno plaća za proizvode; uključujući sve poreze minus subvencije na proizvode (ali isključujući odbitne poreze, kao što je PDV na proizvode); uključujući troškove prije voza koje kupac plaća zasebno kako bi preuzeo isporuku u traženo vrijeme i na traženom mjestu; nakon odbitaka za bilo kakve popuste na kupovinu na veliko, ili za kupovinu u vrijeme slabijeg prometa, u odnosu na standardne cijene i troškove; isključujući kamatu ili troškove usluge dodane na temelju kreditnih sporazuma; isključujući bilo kakve izvanredne troškove nastale kao rezultat neplaćanja unutar razdoblja navedenog u vrijeme kada su kupovine izvršene. Ako se vrijeme uporabe ne podudara s vremenom kupovine, potrebno je izvršiti prilagodbe na takav način da se uzmu u obzir promjene u cijeni nastale zbog protoka vremena (na način razmjeran promjenama u cijenama zaliha). Takve preinake su posebno važne ako se cijene uključenih proizvoda drastično mijenjaju tijekom godine. 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 63 PROIZVODNJA I OUTPUT 3. 07. Definicija: Proizvodnja je aktivnost koja se obavlja pod nadzorom i odgovornošću institucionalne jedinice koja koristi inpute rada, kapitala, robe i usluga da bi proizvela robu i usluge. Proizvodnja ne obuhvaća sasvim prirodne procese bez ljudskog uplitanja ili upravljanja, kao što je rast ribljeg fonda u međunarodnim vodama kojim ne upravlja čovjek (dok uzgoj ribe predstavlja proizvodnju). 3. 08. Proizvodnja uključuje: (a) proizvodnju svih pojedinačnih ili zajedničkih roba ili usluga koje se nude jedinicama koje nisu njihovi proizvođači (ili se namjeravaju isporučiti); (b) proizvodnju za vlastiti račun svih roba koje proizvođači zadržavaju za njihovu vlastitu finalnu potrošnju ili bruto investi cije u fiksni kapital. Proizvodnja za vlastiti račun za bruto investicije u fiksni kapital uključuje proizvodnju fiksne aktive kao što su građevine, razvoj računalnih programa i istraživanje ruda za vlastite bruto investicije u fiksni kapital (za pojam bruto investicije u fiksni kapital vidjeti stavke od 3. 100. do 3. 127. ). Proizvodnja roba za vlastiti račun kućanstava uglavnom se odnosi na: 1. gradnju stambenih objekata za vlastiti račun; 2. proizvodnju i skladištenje poljoprivrednih proizvoda; 3. preradu poljoprivrednih proizvoda, kao što je proizvodnja brašna mljevenjem, konzerviranje voća sušenjem i punje njem u boce; proizvodnju mliječnih proizvoda kao što su maslac i sir i proizvodnju piva, vina i žestokih alkoholnih pića; 4. proizvodnju drugih primarnih proizvoda kao što su vađenje soli, rezanje treseta i donošenje vode; 5. druge vrste obrade kao što je tkanje platna, proizvodnja lončarije i izrada pokućstva. Robu koju proizvedu kućanstva za vlastiti račun treba bilježiti ako je ova vrsta proizvodnje značajna, tj. ako se drži da je količinski važna u odnosu na ukupnu ponudu te robe u zemlji. Prema dogovoru, u ESA-u je uključena samo gradnja stambenih objekata za vlastiti račun te proizvodnja, skladištenje i obrada poljoprivrednih proizvoda; sva ostala roba koju proizvedu kućanstva za vlastiti račun smatra se beznačajnom u državama Europske unije; (c) usluge stanovanja za vlastiti račun koje proizvedu stanari koji su vlasnici stanova u kojima žive; (d) kućanske i osobne usluge proizvedene upošljavanjem plaćenog pomoćnog osoblja; (e) dobrovoljne djelatnosti koje rezultiraju dobrima, npr. izgradnja stambenog objekta, crkve ili druge zgrade bilježi se kao proizvodnja. Dobrovoljne djelatnosti koje ne rezultiraju proizvodnjom dobra, npr. briga o stambenim objektima i čišćenje bez plaćanja, isključene su. Sve takve aktivnosti su uključene čak i ako su nezakonite ili nisu registrirane kod poreznih tijela, tijela socijalne sigurnosti, statističkih ili drugih državnih tijela. 3. 09. Proizvodnja isključuje pružanje kućanskih i osobnih usluga koje se pružaju i konzumiraju unutar istog kućanstva (s izuzetkom zapošljavanja plaćenog pomoćnog osoblja i usluga stanovanja u stanovima u vlasništvu stanara). Takvi slučajevi su: (a) čišćenje, uređivanje i održavanje stambenih objekata ako su takve aktivnosti uobičajene za najmoprimce; (b) čišćenje, servisiranje i popravak trajnih dobara u kućanstvu; (c) priprema i posluživanje obroka; (d) briga o djeci i njihovo odgajanje i podučavanje; (e) briga o bolesnim, nemoćnim ili starim osobama; (f) prijevoz članova kućanstva ili njihovih dobara. 64 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 GLAVNE, SPOREDNE I POMOĆNE AKTIVNOSTI 3. 10. Definicija: Glavna aktivnost lokalne PJ-e je aktivnost čija dodana vrijednost prelazi dodanu vrijednost bilo koje druge aktiv nosti koja se obavlja unutar iste jedinice. Klasifikacija glavne djelatnosti je određena pozivanjem na NACE rev. 1, najprije na najvišoj razini klasifikacije, a potom na detaljnijim razinama. 3. 11. Definicija: sporedna aktivnost je aktivnost koja se obavlja unutar jedne lokalne PJ-a kao dodatak glavnoj aktivnosti. Output sporedne aktivnosti je sporedni proizvod. 3. 12. Definicija: Output pomoćne aktivnosti nije namijenjen uporabi izvan poduzeća. Pomoćna aktivnost je potporna aktivnost koja se obavlja unutar poduzeća s ciljem stvaranja uvjeta u kojima se mogu obavljati glavne ili sekundarne aktiv nosti lokalnih PJ-a. Za pomoćne aktivnosti je tipično da proizvode outpute koji se obično nalaze kao inputi u gotovo svakoj proizvodnoj aktivnosti, maloj kao i velikoj. Pomoćne aktivnosti mogu biti npr. kupovanje, prodaja, marketing, računovodstvo, obrada podataka, prijevoz, skladištenje, održavanje, čišćenje i zaštitarske usluge. Poduzeća mogu izabrati da se sama bave pomoćnim aktivnostima ili da kupuju takve usluge na tržištu od posebnih pružatelja usluga. Kapitalna ulaganja za vlastiti račun se ne smatraju pomoćnom aktivnošću. 3. 13. Pomoćne aktivnosti se tretiraju kao sastavni dijelovi glavnih ili sekundarnih aktivnosti s kojima su povezani. Iz toga proizlazi: (a) da se output pomoćnih aktivnosti ne priznaje izričito i ne bilježi zasebno. Iz toga proizlazi da se uporaba ovog outputa također ne bilježi; (b) da se svi inputi koji se potroše u pomoćnoj aktivnosti – materijali, rad, potrošnja fiksnog kapitala itd. , tretiraju kao inputi u glavnu ili sekundarnu aktivnost koju ona podržava. OUTPUT (P. 1) 3. 14. Definicija: Output se sastoji od proizvoda stvorenih tijekom računovodstvenog razdoblja. Konkretni uključeni slučajevi su: (a) roba i usluge koje neka lokalna PJ pruža drugim lokalnim PJ-ima koje pripadaju istoj institucionalnoj jedinici; (b) roba koju proizvodi lokalna PJ i koja ostaje na zalihama na kraju razdoblja u kojoj je proizvedena, bez obzira na njenu naknadnu uporabu. Ipak, roba i usluge proizvedene i konzumirane unutar istog računovodstvenog razdoblja i unutar iste lokalne PJ nisu zasebno utvrđene. One se stoga ne bilježe kao dio outputa ili intermedijarne potrošnje te lokalne PJ-e. 3. 15. Kada institucionalna jedinica sadrži više od jedne lokalne PJ, output institucionalne jedinice je zbroj outputa lokalnih PJ-a koje ju čine, uključujući i outpute ostvarene između lokalnih PJ-a koje ju čine. 3. 16. Unutar ESA-e se razlikuju tri vrste outputa: (a) tržišni output (P. 11); (b) output za vlastitu finalnu uporabu (P. 12); (c) ostali netržišni output (P. 13). Ova podjela vrijedi također i za lokalne PJ-e i institucionalne jedinice: (a) tržišni proizvođači; (b) proizvođači za vlastitu finalnu uporabu; (c) ostali netržišni proizvođači. 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 65 Razlikovanje između „tržišnog”, onog „za vlastitu finalnu uporabu” i „netržišnog” je temeljna zbog toga što određuje načela vrednovanja koja će se primjenjivati na output: tržišni output, output proizveden za vlastitu finalnu uporabu i ukupni output tržišnih proizvođača i proizvođača za vlastitu finalnu uporabu vrednuju se po osnovnim cijenama, dok se ukupan output ostalih netržišnih proizvođača (lokalne PJ-e) vrednuje prema troškovnoj strani. Ukupan output neke institucionalne jedinice vrednuje se kao zbroj ukupnih outputa njezinih lokalnih PJ-a i tako također ovisi o razlikovanju između „tržišnog”, onog „za vlastitu finalnu uporabu” i „ostalog netržišnog” (vidjeti stavke od 3. 54. do 3. 56. ). Nadalje, ova se podjela također upotrebljava za klasifikaciju institucionalnih jedinica po sektorima (vidjeti stavke od 3. 27. do 3. 37. ). Ova se podjela definira odozgo prema dolje, tj. najprije se definira za institucionalne jedinice, a potom za lokalne PJ-e i za njihov output. Shodno tome, točno značenje podjele na razini proizvoda (tj. definicija pojmova tržišni output, output za vlastitu finalnu uporabu i ostali netržišni output) može se razumjeti samo ako se također sagledaju značajke institucionalne jedinice i lokalne PJ-e koja proizvodi taj output. Nakon općenitih definicija triju vrsta outputa i triju vrsta proizvođača (vidjeti stavke od 3. 17. do 3. 26. ), razlikovanje između „tržišnog”, onog „za vlastitu finalnu uporabu” i „netržišnog” prikazuju se odozgo prema dolje. 3. 17. Definicija: Tržišni output se sastoji od outputa koji se prodaje na tržištu (vidjeti stavak 3. 18. ) ili je namijenjen prodaji na tržištu. 3. 18. Tržišni output uključuje: (a) proizvode prodane po ekonomski značajnim cijenama; (b) proizvode koji se razmjenjuju za druge proizvode; (c) proizvode koji se koriste za plaćanja u naturi (uključujući plaćanje zaposlenika u naturi i mješoviti dohodak u naturi); (d) proizvode kojima jedna PJ opskrbljuje drugu PJ unutar iste institucionalne jedinice, a koji se koriste kao intermedijarni inputi ili za finalne uporabe; (e) proizvode dodane zalihama gotove robe i nedovršenoj proizvodnji, koji su namijenjeni jednoj od gore navedenih uporaba (uključujući prirodan rast životinjskih i biljnih proizvoda i nedovršene objekte gdje je kupac nepoznat). 3. 19. Definicija: U ESA-i se ekonomski značajna cijena proizvoda definira dijelom u odnosu na institucionalnu jedinicu i lokalnu PJ koji su proizveli output (vidjeti stavke od 3. 27. do 3. 40. ). Na primjer, prema dogovoru se smatra da je sav output neinkorporiranih poduzeća u vlasništvu kućanstava koji je prodan drugim institucionalnim jedinicama prodan po ekonomski značajnim cijenama, tj. treba ga smatrati tržišnim outputom. Za output nekih drugih institucionalnih jedinica, output se prodaje po ekonomski značajnim cijenama kada je više od 50 % proizvodnih troškova pokri veno prodajom. 3. 20. Definicija: Output nastao za vlastitu finalnu uporabu sastoji se od roba ili usluga koje ista institucionalna jedinica zadrži za finalnu potrošnju ili za bruto investicije u fiksni kapital te iste institucionalne jedinice. 3. 21. Proizvode zadržane za vlastitu finalnu potrošnju može proizvoditi samo sektor kućanstava. Tipični primjeri su: (a) poljoprivredni proizvodi koje zadržava poljoprivrednik; (b) usluge stanovanja koje proizvode stanari–vlasnici; (c) kućanske usluge nastale zapošljavanjem plaćenog pomoćnog osoblja. 3. 22. Proizvodi korišteni za vlastite bruto investicije u fiksni kapital mogu se proizvesti u bilo kojem sektoru. Primjeri za to su: (a) posebni alatni strojevi koje su proizvela poduzeća za strojogradnju; (b) stambeni objekti, ili proširenja stambenih objekata, koje su proizvela kućanstva; 66 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 (c) gradnja za vlastiti račun, uključujući komunalnu gradnju koju poduzima grupa kućanstava. 3. 23. Definicija: Ostali netržišni output obuhvaća output koji se drugim jedinicama pruža besplatno, ili po cijenama koje nisu ekonomski značajne. 3. 24. Definicija: Tržišni proizvođači su lokalni JVD-i ili institucionalne jedinice čiji je većinski output tržišni output. Potrebno je napomenuti da ako je lokalni JVD ili institucionalna jedinica tržišni proizvođač, njegov glavni output je po defini ciji tržišni output, jer se pojam tržišnog outputa definira nakon što se primjeni razlika na „tržišni”, onaj „za vlastitu uporabu” i „ostali netržišni” output na JVD-e i institucionalnu jedinicu koji su proizveli takav output. 3. 25. Definicija: Proizvođači za vlastitu finalnu uporabu su lokalni JVD-i ili institucionalne jedinice većina čijeg outputa je namije njena vlastitoj finalnoj uporabi unutar iste institucionalne jedinice. 3. 26. Definicija: Ostali netržišni proizvođači su lokalni JVD-i ili institucionalne jedinice većina čijeg outputa se ustupa besplatno ili po cijenama koje nisu ekonomski značajne. Institucionalne jedinice: razlika između tržišnih, onih za krajnju uporabu i netržišnih 3. 27. Kod institucionalnih jedinica kao proizvođača, razlika između tržišnih, onih za vlastitu finalnu uporabu ili ostalih netržišnih sažeta je u tablici 3. 1. Također su prikazane i implikacije za klasifikaciju po sektorima. Tablica 3. 1. – Razlika između tržišnih proizvođača, proizvođača za vlastitu finalnu potrošnju i ostalih netržišnih proizvo đača za institucionalne jedinice Vrsta institucionalne jedinice Klasifikacija Privatna ili javna NPU ili ne? Prodaja pokriva više od 50 % troškova proizvodnje Vrsta proizvođača Sektor(i) 1. Privatni đači proizvo 1. 1. Neinkorporirana poduzeća u vlasni štvu kućanstava (isključujući kvazi poduzeća u vlasni štvu kućanstava) 1. 2. Ostali privatni proizvođači (uključu jući kvazi-poduzeća u vlasništvu kućan stava) 1. 1. = Tržišni ili za vlastitu finalnu potrošnju Kućanstva 1. 2. 1. Privatni NPU-i 1. 2. 1. 1. Da 1. 2. 1. 1. = Tržišni Društva 1. 2. 1. 2. Ne 1. 2. 1. 2. = ostali netržišni NUSK 1. 2. 2. Ostali privatni proizvođači koji nisu NPU-i 1. 2. 2. = Tržišni Društva 2. Javni proizvođači 2. 1. Da 2. 1. = Tržišni Društva 2. 2. Ne 2. 2. = Ostali netržišni Ukupna država 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 67 Tablica pokazuje da je s ciljem određivanja treba li neka institucionalna jedinica biti klasificirana kao tržišni proizvođač, proiz vođač za vlastitu finalnu uporabu ili drugi netržišni proizvođač, potrebno naknadno uvažiti nekoliko razlika. 3. 28. Prva je razlika ona između privatnog i javnog proizvođača. Javni proizvođač je onaj kojeg kontrolira država. U slučaju NPU-a, javni proizvođač je NPU kojeg kontrolira i uglavnom financira država. Svi ostali proizvođači su privatni proizvođači. Kontrola se definira kao sposobnost određivanja opće (poslovne) politike ili programa institucionalne jedinice kroz imenovanje odgova rajućih direktora ili rukovoditelja, ako je to potrebno. Vlasništvo više od polovice dionica nekog društva je dovoljan, ali ne i neophodan uvjet za kontrolu (vidjeti stavak 2. 26. ). 3. 29. Kako prikazuje tablica 3. 1, privatni proizvođači se nalaze u svim sektorima izuzev sektora ukupne države. Nasuprot tome, javni proizvođači se nalaze samo unutar sektora društava (nefinancijskih i financijskih društava) i u sektoru ukupne države. 3. 30. Posebna kategorija privatnih proizvođača su neinkorporirana poduzeća u vlasništvu kućanstava. Ona su uvijek tržišni proizvo đači ili proizvođači za vlastitu finalnu uporabu. Potonje se događa u slučaju proizvodnje usluga u stambenim objektima stanara–vlasnika i proizvodnji roba za vlastiti račun. Sva neinkorporirana poduzeća u vlasništvu kućanstava se klasificiraju u sektor kućanstava. Iznimka su jedino kvazi- poduzeća u vlasništvu kućanstava. Oni su tržišni proizvođači i razvrstavaju se u sektore nefinancijskih i financijskih društava. 3. 31. Za ostale privatne proizvođače, potrebno je razlikovanje između privatnih neprofitnih ustanova i ostalih privatnih proizvo đača. Definicija: NPU se definira kao pravni ili društveni subjekt stvoren u svrhu proizvodnje roba i usluga čiji status im ne dozvo ljava da budu izvor dohotka, dobiti ili drugih financijskih dobitaka za jedinice koje ih osnivaju, kontroliraju i finan ciraju. U praksi njihove proizvodne djelatnosti nužno stvaraju viškove ili manjkove, s time da tako stvorene viškove ne mogu prisvajati druge institucionalne jedinice. Svi ostali privatni proizvođači koji nisu NPU-i su tržišni proizvođači. Oni su razvrstavaju u sektore nefinancijskih i financijskih društava. 3. 32. Za određivanje vrste proizvođača i sektora za privatne NPU-e potrebno je primijeniti kriterij 50 %: (a) ako se više od 50 % proizvodnih troškova pokriva prodajom, institucionalna jedinica je tržišni proizvođač i razvrstava se u sektore financijskih i nefinancijskih društava; (b) ako se manje od 50 % proizvodnih troškova pokriva prodajom, institucionalna jedinica je ostali netržišni proizvođač i razvrstava se u sektor NUSK-a. Međutim, ostali netržišni NPU-i koje kontrolira i uglavnom financira država razvrstavaju se u sektor ukupne države. 3. 33. Razlikujući tržišne i netržišne proizvođače pomoću kriterija 50 %, prodaja i troškovi proizvodnje se definiraju kako slijedi: (a) prodaja pokriva prodaju isključujući poreze na proizvode, ali uključujući plaćanja države ili ustanova Europske unije dana bilo kakvom proizvođaču u toj vrsti aktivnosti, tj. uključena su sva plaćanja povezana s obujmom ili vrijednošću outputa, ali su isključena plaćanja za pokriće ukupnog manjka. Ova definicija prodaje odgovara definiciji outputa po osnovnim cijenama osim što se: (1) output po osnovnim cijenama definira tek nakon što se odlučilo je li takav output tržišni ili ostali netržišni: prodaja se koristi samo u vrednovanju tržišnih outputa; ostali netržišni outputi se vrednuju prema troškovima; 68 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 (2) plaćanja države za pokrivanje sveukupnog manjka javnih društava i kvazi-društava, dio su ostalih subvencija na proiz vode kako su definirane u stavku 4. 35. točki (c). Kao posljedica toga, tržišni output po osnovnim cijenama uključuje plaćanja države za pokrivanje sveukupnog manjka; (b) proizvodni troškovi su zbroj intermedijarne potrošnje, naknada zaposlenicima, potrošnje fiksnog kapitala i ostalih poreza na proizvodnju. Za ovaj se kriterij druge subvencije na proizvodnju ne odbijaju. Kako bi se osigurala dosljednost pojmova prodaje i proizvodnih troškova kada se primjenjuje kriterij 50 %, iz proizvodnih troškova treba isključiti sve troškove nastale za investicije u kapital za vlastiti račun. Kriterij 50 % se treba primjenjivati gledajući niz godina: ovaj se kriterij mora striktno primjeniti samo ako vrijedi za nekoliko godina ili pak vrijedi u tekućoj godini a očekuje se i u bliskoj budućnosti. Manje oscilacije u opsegu prodaje iz jedne godine u drugu nisu dovoljan razlog za preklasifikaciju institucionalnih jedinica (kao i njezinih lokalnih PJ-a i outputa). 3. 34. Prodaja se može sastojati od različitih elemenata. Na primjer, u slučaju usluga zdravstvene skrbi koju osiguravaju bolnice, prodaja može odgovarati: (a) kupnjama koje ostvare poslodavci koje se bilježe kao dohodak u naturi isplaćen njihovim zaposlenicima i izdatak za finalnu potrošnju tih zaposlenika; (b) kupnjama koje ostvare privatna osiguravajuća društva; (c) kupnjama koje ostvare fondovi socijalne sigurnosti i države koje se razvrstavaju kao socijalne naknade u naturi; (d) kupnje koje ostvare kućanstava bez refundiranja (izdatak za finalnu potrošnju). Jedino se ostale subvencije na proizvodnju i primljeni darovi (npr. od dobrotvornih ustanova) ne tretiraju kao prodaja. Slično tome, usluge prijevoza koje su pružila poduzeća može odgovarati intermedijarnoj potrošnji proizvođača, dohotku u naturi koji osiguravaju poslodavci, socijalnim naknadama u naturi koje osigurava država i kupnjama koje ostvaruju kućanstva bez refundiranja. Privatne neprofitne ustanove koje pružaju usluge poslovnim subjektima poseban su slučaj. Njih obično financiraju iz dopri nosa ili pretplata grupe odgovarajućih poslovnih subjekata. Pretplate se ne tretiraju kao transferi već kao plaćanja za pružene usluge, tj. kao prodaja. Ovakvi NPU-i su stoga tržišni proizvođači i razvrstavaju se u sektore nefinancijskih i financijskih društava. Primjena kriterija 50 % na prodajne i proizvodne troškove privatnih ili javnih NPU-a na način da se u prodaju uključe sva plaćanja povezana s obujmom outputa može u određenim slučajevima zavarati. Ovo se može primijeniti npr. na financiranje outputa privatnih i javnih škola: plaćanja države mogu se povezati s brojem učenika, ali i biti predmet pregovora s državom. U takvom se slučaju ova plaćanja ne moraju smatrati prodajama iako imaju izričitu vezu s obujmom outputa, npr. s brojem učenika. To bi značilo da je škola koja se uglavnom financira takvim plaćanjima, ostali netržišni proizvođač. Kada je škola javni proizvođač, tj. kada je uglavnom financira i kontrolira država, razvrstava se u sektor ukupne države. Kada je škola u privatnom sektoru, ostali netržišni proizvođač, razvrstava se u sektor NUSK-a. Javni proizvođači mogu biti tržišni proizvođači ili ostali netržišni proizvođači. Ako se na temelju kriterija 50 % odluči da insti tucionalnu jedinicu treba smatrati tržišnim proizvođačem, ona se razvrstava u sektore nefinancijskih i financijskih društava. Na temelju kriterija 50 % također se odlučuje o tome kada državna jedinica treba biti tretirana kao kvazi-društvo u vlasništvu države: kvazi-društvo se stvara samo kada je ispunjen kriterij 50 %. Ako institucionalna jedinica spada u ostale netržišne proiz vođače, ona se razvrstava u sektor ukupne države. Razlika između NPU-a i ostalih proizvođača je stoga nevažna za klasifika ciju javnih proizvođača. 3. 35. 3. 36. 3. 37. 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 69 Lokalni PJ-i i njihov output: razlika između „tržišnih”, „za vlastitu finalnu uporabu” i „ostalih netržišnih” jedinica 3. 38. Nakon što je podjela na „tržišne”, „za vlastitu finalnu uporabu” i „ostale netržišne” primijenjena na institucionalne jedinice kao proizvođače, ova se podjela može primijeniti na lokalne PJ-e i njihove outpute. Ovaj odnos je prikazan u tablici 3. 2. Tablica 3. 2. – Institucionalne jedinice, lokalne PJ -e i output te razlika između „tržišnih”, onih „za vlastitu krajnju uporabu” i „netržišnih” Institucionalna jedinica Glavna lokalna PJ Sporedna lokalna PJ Glavni output glavne lokalne PJ Sporedni output glavne lokalne PJ Glavni output sporedne lokalne PJ Sporedni output sporedne lokalne PJ Tržišni proizvođač Tržišni proiz vođač Tržišni output Tržišni output Tržišni proiz vođač Proizvođač za vlastitu finalnu uporabu Proizvodnja za vlastitu finalnu uporabu Tržišna proiz vodnja Tržišna proiz vodnja Proizvodnja za vlastitu finalnu uporabu Tržišna proiz vodnja Proizvodnja za vlastitu finalnu uporabu Proizvođač za vlastitu finalnu uporabu Proizvođač za vlastitu finalnu uporabu Proizvodnja za vlastitu finalnu uporabu Tržišna proizvodnja Ostali netržišni proizvođač Ostali netržišni proizvođač Ostala netržišna proizvodnja Tržišna proiz vodnja Proizvodnja za vlastitu finalnu uporabu Ostala netržišna proizvodnja Tržišni proiz vođač Tržišna proiz vodnja Tržišna proiz vodnja Ostali netržišni proizvođač Ostala netržišna proizvodnja Tržišna proiz vodnja Proizvodnja za vlastitu finalnu uporabu Proizvodnja za vlastitu finalnu uporabu Ostala netržišna proizvodnja 3. 39. Za institucionalne jedinice koje zadovoljavaju uvjete za tržišne proizvođače, glavna lokalna PJ je, naravno i tržišni proizvođač. Sporednalokalna PJ može biti tržišni proizvođač, ali također i proizvođač za vlastitu finalnu uporabu. Međutim, sporedna lokalna PJ, prema dogovoru, ne može biti svrstana među ostale netržišne proizvođače. To znači da su sve (sporedne) lokalne PJ u sektorima nefinancijskih i financijskih tvrtki društava tržišni proizvođači ili proizvođači za vlastitu finalnu uporabu. 70 3. 40. HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 Za institucionalne jedinice koje pripadaju u ostale netržišne proizvođače, glavna PJ je također ostali netržišni proizvođač. Sporedne lokalne PJ -emogu biti tržišni proizvođači ili ostali netržišni proizvođači. To znači da sektor ukupne države i NUSK a mogu sadržavati neke (sporedne) lokalne PJ -e koje su tržišni proizvođači (iako sve institucionalne jedinice u ovim sektorima spadaju u ostale netržišne proizvođače). Za određivanje jesu li sporedne lokalne PJ -e tržišni ili ostali netržišni proizvođači, primjenjuje se kriterij 50 %. 3. 41. Nakon što je primijenjena podjela na „tržišne”, „za vlastitu finalnu uporabu” i „ostale netržišne”, na institucionalne jedinice i njihove lokalne PJ -e, ova se podjela može primijeniti i na output lokalnih PJ -a. Ovaj odnos je prikazan u tablici 3. 3. Tablica 3. 3. Razlika između „tržišnih”, onih „za vlastitu finalnu uporabu” i „ostalih netržišnih”, za lokalne PJ -e i njihov output Tržišni proizvođači Proizvođači za vlastitu finalnu uporabu Ostali netržišni proizvođači Ukupno Tržišni output Output za vlastitu finalnu uporabu Ostali netržišni output X x 0 x X 0 X X X Ukupni tržišni output Ukupni output za vlastitu finalnu uporabu Ukupni ostali netržišni output Ukupno Ukupni output tržišnih proizvođača Ukupni output proizvo đača za vlastitu uporabu Ukupni output ostalih netržišnih proizvođača Ukupni output X = veliki output; x = mali output; 0 = bez outputa (prema dogovoru) 3. 42. 3. 43. 3. 44. 3. 45. Prema dogovoru, lokalne PJ kao tržišni proizvođači ili kao proizvođači za vlastitu finalnu uporabu ne mogu ponuditi ostale netržišne outpute. Njihovi outputi se stoga mogu bilježiti samo kao tržišni outputi ili outputi za vlastitu uporabu te se vredno vati u skladu s time (vidjeti stavke 3. 46. do 3. 52. ). Lokalne PJ-e kao ostali netržišni proizvođači mogu kao sporedne outpute ponuditi tržišne outpute i outpute za vlastitu krajnju uporabu. Outputi za vlastitu finalnu uporabu sastoje se od investicija u kapital za vlastiti račun. Pojava tržišnih outputa treba u načelu biti određena primjenom kriterija 50 % na pojedinačne proizvode: tržišni outputi su outputi koji se prodaju po cijeni od najmanje 50 % njihovih proizvodnih troškova. Na primjer, to bi mogao biti slučaj kada državne bolnice zaračunavaju ekonomski značajne cijene za neke od svojih usluga. Ostali primjeri su reprodukcije koje prodaju državni muzeji i vremenske prognoze koje prodaju meteorološki zavodi. U statističkoj praksi može biti teško odrediti jasnu razliku između različitih proizvoda lokalnih PJ -a javnih ustanova i NUSK ova. Štoviše, ovo se odnosi na proizvodne troškove u vezi s različitim proizvodima. U tom je slučaju jednostavno rješenje da se svi prihodi netržišnih proizvođača nastali iz njihove sporedne aktivnosti (sporednih aktivnosti) tretiraju kao prihodi za jednu vrstu tržišnog outputa. To se odnosi na primjer na prihode koje muzeji ostvaruju od prodaje postera i razglednica ( 1). Ostali netržišni proizvođači također mogu ostvarivati prihode od prodaje svog netržišnog outputa po cijenama koje nisu ekonomski značajne, npr. prihodi koje muzeji ostvaruju od ulaznica. Ti prihodi se odnose na ostale netržišne outpute. Međutim, ako se te dvije vrste prihoda (prihodi od ulaznica i oni od prodaje postera i razglednica) teško razlikuju, može ih se tretirati ili kao prihode za tržišne outpute ili kao prihode od ostalih netržišnih outputa. Izbor između ovih dvaju alternativnih knjiženja treba ovisiti o pretpostavljenoj relativnoj važnosti obje vrste prihoda (od ulaznica naspram onog od prodaje postera i razglednica). VRIJEME BILJEŽENJA I VREDNOVANJA OUTPUTA 3. 46. Output se bilježi i vrednuje onda kada je stvoren nekim proizvodnim procesom. (1) Iako ovi prihodi mogu biti nedostatni da bi pokrili 50 % svih troškova muzejske prodavaonice, npr. radi toga što također uključuju nadoknade zaposleni cima za osoblje muzejske prodavaonice. 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 71 3. 47. Svi outputi se vrednuju po osnovnim cijenama, ali posebni dogovori vrijede za: (a) vrednovanje ostalih netržišnih outputa; (b) vrednovanje ukupnog outputa drugog netržišnog proizvođača (lokalne PJ ); (c) vrednovanje ukupnog outputa institucionalne jedinice čiji je lokalni PJ drugi netržišni proizvođač. (vidjeti stavke od 3. 53. do 3. 56. ). 3. 48. Definicija: Osnovna cijena je cijena koju proizvođač prima od kupca za jedinicu proizvedene robe ili usluge kao outputa, umanjena za bilo kakav porez plativ za tu jedinicu kao posljedica njene proizvodnje ili prodaje (tj. porezi na proiz vode), uvećana za bilo kakvu subvenciju primljenu za tu jedinicu kao posljedica njene proizvodnje ili prodaje (tj. subvencije za proizvode). Isključeni su bilo kakvi troškovi prijevoza, za koje proizvođač izdaje poseban račun. Uključene su bilo kakve marže na prijevoz koje proizvođač naplaćuje na istom računu, čak i kada su one na tom računu uključene kao posebna stavka. 3. 49. Output za vlastitu finalnu uporabu (P. 12) se vrednuje po osnovnim cijenama za slične proizvode koji se prodaju na tržištu; kao posljedica toga, za takav se output može pojaviti neto poslovni višak ili mješoviti dohodak. To se odnosi i na usluge kod stanova u vlasništvu stanara (vidjeti stavak 3. 64. ). Međutim, output gradnje za vlastiti račun obično treba vrednovati prema troškovima proizvodnje. 3. 50. Povećanje nedovršene proizvodnje se vrednuje prema omjeru procijenjenih tekućih osnovnih cijena gotovih proizvoda. 3. 51. Ako se vrijednost outputa koji se tretiraju kao nedovršena proizvodnja vrednuje unaprijed, to se vrednovanje mora temeljiti na stvarnim nastalim troškovima, plus iznos porasta za procijenjeni poslovni višak ili na procijenjeni mješoviti dohodak. Privre mene procjene treba naknadno zamijeniti onima dobivenim raspodjelom stvarne vrijednosti gotovih proizvoda (kada postane poznata). Potonja je zbroj vrijednosti: (a) gotovih prodanih proizvoda ili onih razmijenjenih za druge proizvode; (b) stavki gotovih proizvoda u zalihama, umanjeno za povlačenja sa zaliha; (c) gotovih proizvoda za vlastitu finalnu uporabu. 3. 52. Za zgrade i građevine stečene u nedovršenom stanju, vrijednost se procjenjuje na temelju dotadašnjih troškova, uključujući porast za poslovni višak ili mješoviti dohodak. Takav porast proizlazi kada se vrijednost može procijeniti na temelju cijena sličnih zgrada ili građevina. Iznosi plaćanja po fazama mogu se koristiti radi određivanja približnih vrijednosti bruto investicija u fiksni kapital koje kupac poduzima u svakoj fazi (pod pretpostavkom da nema plaćanja unaprijed ili zaostataka). Ako izgradnja građevine za vlastiti račun nije završena unutar jednog računovodstvenog razdoblja, vrijednost outputa i odgo varajuće bruto investicije u fiksni kapital treba procijeniti primjenom omjera ukupnih troškova proizvodnje nastalih tijekom relevantnog razdoblja i procijenjenu trenutnu osnovnu cijenu. Ako nije moguće procijeniti osnovnu cijenu završene građevine, ona se mora vrednovati prema svojim ukupnim troškovima proizvodnje. Ako je radna snaga u cijelosti ili djelomično besplatna, što može biti slučaj s komunalnom izgradnjom kućanstava, troškovi plaćene radne snage, uključeni u procijenjene ukupne troškove proizvodnje, procjenjuju se koristeći prosječne nadnice za slične vrste rada u blizini ili u tom području. 3. 53. Ukupni output ostalih netržišnih proizvođača (lokalna PJ) vrednuje se po ukupnim troškovima proizvodnje, tj. zbroju slje dećeg: (a) intermedijarne potrošnje (P. 2); (b) naknada zaposlenicima (D. 1); (c) potrošnje fiksnog kapitala (K. 1); (d) ostalih poreza na proizvodnju (D. 29) minus ostale subvencije na proizvodnju (D. 39). Ostale subvencije na proizvodnju se trebaju oduzeti. Međutim, treba imati na umu da ostalih subvencija na proizvodnju ostalim netržišnim proizvođačima često u praksi nema, ili se radi o vrlo malim iznosima (vidjeti stavak 4. 36. ). 72 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 Prema dogovoru, plaćanje kamata nije uključeno u troškove ostale netržišne proizvodnje (iako se u nekim slučajevima mogu smatrati najvećim troškovima proizvodnje, npr. u slučaju društava za stanovanje). Troškovi ostale netržišne proizvodnje također ne uključuju imputirane vrijednosti za najam nestambenih zgrada u vlasništvu koje se koriste u ostaloj netržišnoj proizvodnji. 3. 54. Ukupni output institucionalne jedinice je zbroj ukupnih outputa lokalnih PJ -a koje ju čine. To se primjenjuje također i na institucionalne jedinice koje pripadaju u ostale netržišne proizvođače. 3. 55. 3. 56. U nedostatku sporednih tržišnih outputa ostalih netržišnih proizvođača (lokalnih PJ -a), ostali netržišni output se vrednuje prema troškovima proizvodnje. U slučaju sporednog tržišnog outputa ostalih netržišnih proizvođača, ostali netržišni output se vrednuje kao rezidualna stavka, tj. kao razlika između ukupnih troškova proizvodnje ostalih netržišnih proizvođača i njihovih prihoda od tržišnog outputa. U načelu se tržišni output ostalih netržišnih proizvođača vrednuje po osnovnim cijenama. Međutim, iako druga netržišna lokalna PJ može imati prihode od prodaje, njenv ukupni output koji obuhvaća i tržišni i netržišni output (a moguće i output za vlastitu finalnu uporabu) i dalje se vrednuje prema troškovima proizvodnje. Vrijednost njenog tržišnog outputa se određuje prema njenim prihodima od prodaje tržišnih proizvoda, dok se vrijednost njegovog ostalog netržišnog outputa dobiva rezi dualno, kao razlika između vrijednosti njenog ukupnog outputa na jednoj strani i njenog tržišnog outputa i outputa za finalnu uporabu na drugoj strani. Vrijednost njenih prihoda od prodaje ostalih netržišnih roba ili usluga po cijenama koje nisu ekonomski značajne ostaje kao dio vrijednosti njenog ostalog netržišnog outputa. 3. 57. Za neke posebne vrste outputa, vrijeme bilježenja i vrednovanja outputa podliježe sljedećim pojašnjenjima i izuzecima, nave denim po redoslijedu odjeljaka KPD-a. 3. 58. A. Poljoprivredni proizvodi, proizvodi lova i šumarstva; B. Riba Output poljoprivrednih proizvoda treba bilježiti kako se proizvodi, kontinuirano tijekom cijelog razdoblja proizvodnje (a ne jednostavno u vrijeme žetve ili klanja životinja). Uzgoj poljoprivrednih kultura, neposječenu drvnu masu i riblji fond ili životinje koje se uzgajaju u prehrambene svrhe treba tijekom procesa tretirati kao zalihe nedovršene proizvodnje, a nakon završetka procesa treba ih pretvoriti u zalihe gotovih proizvoda. 3. 59. D. Izrađeni proizvodi; F. Građevinarstvo Kada se unaprijed sklopi ugovor o prodaji za gradnju određene zgrade ili druge građevine koja se proteže kroz nekoliko raču novodstvenih razdoblja, output proizveden u svakom razdoblju se tretira kao da je prodan kupcu na kraju razdoblja: tj. kao investicija u fiksni kapital kupca, a ne nedovršena proizvodnja u građevinskoj industriji. U praksi se proizvedeni output tretira kao da je prodan kupcu obročno kako potonji prelazi u zakoniti posjed outputa. Kada se ugovorom zahtijeva obročno plaćanje, vrijednost outputa se može često približno odrediti prema vrijednosti obročnih uplata u svakom razdoblju. Međutim, u nedostatku ugovora o prodaji, nedovršeni output proizveden u svakom razdoblju bilježi se kao nedovršena proizvodnja. 3. 60. G. Usluge trgovine na veliko i malo; usluge popravka motornih vozila, motocikala i osobnih predmeta i predmeta za kućanstvo Output usluga trgovine na veliko i malo se mjeri trgovačkim maržama ostvarenim na robi koja se kupuje za preprodaju. Definicija: Trgovačka marža je razlika između stvarne ili imputirane cijene ostvarene na robi kupljenoj za preprodaju i cijene koju bi distributer morao platiti u zamjenu za tu robu u vrijeme kada ju proda ili ju na drugi način otuđi. Prema dogovoru, vlasnički dobici i gubici nisu uključeni u trgovačku maržu. Međutim, u praksi, izvori podataka mogu biti takvi da ne omogućavaju odvajanje svih vlasničkih dobitaka i gubitaka. 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 73 3. 61. H. Hotelske i restoranske usluge Vrijednost outputa usluga hotela, restorana i kavana uključuje vrijednost potrošene hrane, pića itd. 3. 62. I. Usluge prijevoza, skladištenja i komunikacija Output usluga prijevoza se mjeri vrijednošću iznosa primljenih za prijevoz roba ili osoba. Prijevoz za vlastitu uporabu unutar lokalnog JVD-a se smatra pomoćnom aktivnošću i ne označava se posebno niti bilježi. Output usluga skladištenja se mjeri kao vrijednost dodatka nedovršenoj proizvodnji, bilo kao dodatni output u smislu prije voza tijekom vremena (npr. skladištenje u ime ostalih lokalnih JVD-a) ili fizičke promjene (npr. u slučaju dozrijevanja vina). Output usluga putničkih agencija se mjeri kao vrijednost naplate usluga agencija (troškovi naknada ili provizija) a ne prema ukupnim izdacima koje putnici imaju prema putničkoj agenciji. Potonji mogu npr. također uključivati i troškove prijevoza koje osiguravaju treće osobe. Output usluga organizatora turističkih putovanja se mjeri punim izdacima koje putnici imaju prema organizatoru turističkih putovanja. Razlika između usluga putničke agencije i usluga organizatora turističkih putovanja je ta da se usluge putničke agencije odnose samo na posredništvo u ime putnika, dok usluge organizatora turističkih putovanja stvaraju novi proizvod, tj. organizira se putovanje cijene čijih sastavnih dijelova (npr. put, smještaj i zabava) nisu kao takve prepoznatljive za putnika. 3. 63. J. Usluge financijskog posredovanja (ovo uključuje usluge osiguranja i usluge mirovinskih fondova) Output financijskog posredovanja za koji nisu izrađeni izričiti troškovi mjeri se, prema dogovoru, kao ukupni vlasnički dohodak koji primaju jedinice koje pružaju usluge manje sveukupne plaćene kamate, isključujući vrijednost bilo kojeg dohotka primljenog od ulaganja njihovih vlastitih sredstava (jer takav dohodak ne proizlazi iz financijskog posredovanja) te, u slučaju isključujući dohodak nastao investiranjem tehničkih pričuva sporednih osiguravajućih djelatnosti financijskog posrednika, osiguranja. Vlasničke dobitke i gubitke treba pri mjerenju ovog outputa zanemariti, radi toga što se kroz cijeli sustav vlasnički dobici ne bilježe u računu proizvodnje nego na posebnom računu (račun ostalih promjena aktive). Ovo se odnosi također i na vlasničke dobitke profesionalnih posrednika na devizna sredstva i vrijednosnice (iako bi vlasnički dobici mogli biti općenito pozitivni i od samih se posrednika smatrati dijelom redovnih prihoda). Međutim, trgovačke marže na devizna sredstva i vrijed nosnice (tj. uobičajena razlika između kupovnih cijena za posrednika i kupovnih cijena za kupca) uključuju se u output, kao za veletrgovce i maloprodajne trgovce. U skladu s tim, mogu postojati problemi s podacima pri razlikovanju takvih trgovačkih marži od vlasničkih dobitaka; te probleme treba prevladati na najbolji mogući način. Output usluga financijskog posredovanja koje pružaju središnje banke treba mjeriti na isti način kao kod drugih financijskih posrednika. Djelatnost zajmodavaca koji pozajmljuju svoja vlastita sredstva ne tretira se kao proizvodnja usluga. Financijski posrednici također mogu pružati različite financijske i poslovne usluge za koje se izričito naplaćuju naknade i pristojbe. Takvi slučajevi mogu biti npr. promjena valute i investicijski savjeti, kupnja nekretnina ili porezni savjeti. Output takvih usluga se vrednuje na osnovu naplaćenih naknada i provizija. Output usluga osiguranja (naplata usluge) mjeri se kao: ukupno stvarno zarađene premije plus ukupni dodaci premijama (jednaki dohotku od ulaganja tehničkih pričuva osiguranja) minus ukupna dospjela potraživanja 74 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 minus promjena u aktuarskim pričuvama i pričuvama za osiguranje za sudjelovanje u dobiti. Vlasničke dobitke i gubitke treba zanemariti kod mjerenja outputa usluga osiguranja: oni se ne smatraju dohotkom od ulaganja tehničkih pričuva osiguranja i ne smatraju se promjenama u aktuarskim pričuvama i u pričuvama za osiguranje za sudjelovanje u dobiti. Potrebno je spomenuti da se tehničke pričuve osiguranja mogu ulagati u sekundarne aktivnosti osiguravajućeg društva, npr. u iznajmljivanje stambenih objekata ili ureda. U tom slučaju, neto poslovni višak tih sekundarnih aktivnosti je dohodak od ulaganja tehničkih pričuva osiguranja. Slično tome, output usluga mirovinskih fondova se mjeri kao: ukupni stvarni mirovinski doprinosi plus ukupni dodatni doprinosi (jednaki dohotku od ulaganja tehničkih pričuva mirovinskih fondova) minus dospjele naknade minus promjena u aktuarskim pričuvama. 3. 64. K. Nekretnine, iznajmljivanje i poslovne usluge Output usluga stambenih objekata u vlasništvu stanara treba se vrednovati prema procijenjenoj vrijednosti najamnine koju bi najmoprimac platio za isti smještaj, uzevši u obzir čimbenike kao što su lokacija, pogodnosti susjedstva itd. , kao i veličinu i kakvoću samog stambenog objekta. Za garaže koje su smještene odvojeno od stambenih objekata, a koje vlasnik koristi za vlastitu finalnu potrošnju u vezi sa stambenim objektima, izvodi se slična imputacija. Imputacija se ne izvodi za garaže koje koriste privatni vlasnici samo u svrhu parkiranja u blizini radnog mjesta. Vrijednost najma stambenih objekata u vlasništvu stanara u inozemstvu, npr. vikendica, ne treba bilježiti kao dio domaće proizvodnje, već kao uvoz usluga, a odgovarajući neto poslovni višak kao primarni dohodak primljen iz inozemstva. Za stambene objekte u vlasništvu stanara koji su nerezidenti obavljaju se analogna knjiženja. U slučaju stanova koji su predmetom ugovora o pravu na vremenski ograničenu uporabu nekretnine (time-share), razmjeran dio troška usluge treba bilježiti kao takav. Output usluga u vezi s iznajmljivanjem nestambenih zgrada mjeri se prema vrijednosti dospjelih najamnina. Output usluga operativnog leasinga (iznajmljivanje strojeva ili opreme itd. ) mjeri se prema vrijednosti najamnine koju najmo primac plaća najmodavcu. On se jasno razlikuje od financijskog leasinga što je način financiranja nabavke fiksne aktive, tj. davanja zajma najmodavca najmoprimcu. U slučaju financijskog leasinga najamnina se sastoji (uglavnom) od otplata glavnice i plaćanja kamata, a vrijednost usluga je vrlo mala u usporedbi s plaćenom ukupnom najamninom (vidjeti Prilog II. „Leasing i kupoprodaja trajnih dobara s obročnom otplatom cijene”). Kad je to moguće, treba razlikovati posebnu lokalnu PJ za istraživačke i razvojne aktivnosti (I&R). Kada to nije moguće, sve I&R značajnog obujma (u usporedbi s glavnom aktivnosti) treba bilježiti kao sekundarnu aktivnost lokalne PJ. Output I&R usluga se mjeri kako slijedi: (a) I&R specijaliziranih komercijalnih istraživačkih laboratorija ili instituta vrednuje se po prihodima od prodaje, ugovora, provizija, naknada itd. , na uobičajeni način; (b) output I&R za uporabu unutar istog poduzeća treba, u načelu, vrednovati na temelju procijenjenih osnovnih cijena koje bi bile plaćene da je istraživanje ugovoreno između nositelja posla i podizvođača po komercijalnim cijenama na tržištu. Međutim, u praksi je vjerojatno da će se morati vrednovati na temelju ukupnih troškova proizvodnje; (c) I&R državnih jedinica, sveučilišta, neprofitnih istraživačkih ustanova itd. , obično pripada u ostalu netržišnu proizvodnju i stoga se vrednuje na temelju troškova proizvodnje. Prihodi od prodaje usluga I&R-a ostalih netržišnih proizvođača I&R-a bilježe se kao prihodi od sekundarnog tržišnog outputa. 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 75 Izdatak za I&R treba razlikovati od izdatka za obrazovanje i osposobljavanje. Izdatak za I&R ne uključuje troškove razvoja računalnih programa kao glavne ili sporedne aktivnosti. Međutim, računovodstveni tretman takvih izdataka je gotovo isti; jedina razlika je ta da se računalni programi smatraju proizvedenom nematerijalnom imovinom i nisu patentirani. 3. 65. L. Javna uprava, usluge obrane i usluge obvezne socijalne sigurnosti Javna uprava, usluge obrane i usluge obvezne socijalne sigurnosti pružaju se uvijek kao netržišne usluge te se stoga trebaju vrednovati u skladu s tim. 3. 66. M. Usluge obrazovanja N. Zdravstvene i socijalne usluge Za obrazovne usluge i zdravstvene usluge često može biti potrebno postaviti točne granice između tržišnih i ostalih netržišnih proizvođača, kao i između njihovog tržišnog i ostalog netržišnog outputa. Na primjer, za neke vrste obrazovanja i liječenja nominalne naknade mogu naplaćivati državne ustanove (ili ostale ustanove zbog posebnih subvencija), ali se za ostalo obrazo vanje i posebno liječenje mogu naplaćivati tržišne cijene. Drugi uobičajeni slučaj s tim u vezi je da istu vrstu usluge (npr. visoko obrazovanje) pruža država (ili njezino posredništvo), s jedne strane i komercijalni instituti, s druge strane. Tada često postoje velike razlike između naplaćenih cijena i kakvoće usluga. Obrazovne i zdravstvene usluge isključuju I&R djelatnosti; zdravstvene usluge ne uključuju obrazovanje u zdravstvenoj zaštiti, npr. u sveučilišnim bolnicama. 3. 67. O. Ostale zajedničke, socijalne i osobne usluge Proizvodnja knjiga, snimaka, filmova, računalnih programa, vrpci, diskova itd. , dvofazni je proces i mjeri se u skladu s tim: 1. output proizvodnje izvornika (neopipljive fiksne aktive) mjeri se prema plaćenoj cijeni ako je prodan, ili, ako nije prodan, prema osnovnoj cijeni plaćenoj za slične izvornike, po njegovim troškovima proizvodnje ili po diskontiranoj vrijednosti budućih prihoda od njegovog korištenja u proizvodnji; 2. vlasnik ove imovine može je koristiti izravno ili proizvesti kopije u razdobljima koja slijede. Ako je vlasnik ovlastio druge proizvođače da koriste izvorni primjerak u proizvodnji, naknade, provizije, tantijeme itd. koje on primi od takvih licenci predstavljaju output njegovih usluga. Međutim, prodaja neopipljive fiksne aktive predstavlja negativnu investiciju u fiksni kapital. 3. 68. P. Privatna kućanstva sa zaposlenim osobama Output kućanskih usluga proizvedenih zapošljavanjem plaćenog osoblja, po dogovoru se vrednuje prema plaćenim nakna dama zaposlenicima, što uključuje bilo kakvu naknadu u naturi kao što je hrana ili smještaj. INTERMEDIJARNA POTROŠNJA (P. 2) 3. 69. Definicija: Intermedijarna potrošnja se sastoji od vrijednosti robe i usluga kao inputa potrošenih u procesu proizvodnje, isklju čujući fiksnu aktivu čija potrošnja se bilježi kao potrošnja fiksnog kapitala. Roba i usluge mogu u proizvodnom procesu biti ili promijenjeni ili iskorišteni. 3. 70. Intermedijarna potrošnja uključuje sljedeće granične slučajeve: (a) vrijednost svih roba ili usluga korištenih kao input u pomoćnim aktivnostima. Uobičajeni primjeri su kupnja, prodaja, marketing, računovodstvo, obrada podataka, prijevoz, skladištenje, održavanje, zaštita itd. Takva roba i usluge se ne razli kuju od onih koje se troše u glavnim (ili sporednim) aktivnostima lokalne PJ; 76 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 (b) vrijednost roba i usluga primljenih od druge lokalne PJ iste institucionalne jedinice (samo ako su u skladu s općom defini cijom u stavku 3. 69. ); (c) troškovi korištenja unajmljene fiksne aktive, npr. operativni leasing strojeva ili automobila; (d) pretplate, doprinosi ili članarine plaćene neprofitnim poslovnim udruženjima; (e) stavke koje se ne tretiraju kao bruto investicije u kapital, kao što su: 1. sitni alat koji nije skup i koristi se za relativno jednostavne poslove, kao što su pile, čekići, odvijači i drugi ručni alati; male naprave, kao što su džepni kalkulatori. Prema dogovoru, u ESA-i se svi izdaci za takva trajna dobra koji ne prelaze 500 ECU-a (po cijenama iz 1995. ) po artiklu (ili, kada se kupuje u većoj količini, za cijelu kupljenu količinu), trebaju bilježiti kao intermedijarna potrošnja; 2. obično, redovno održavanje i popravak fiksne aktive korištene u proizvodnji; 3. vojno oružje za uništenje i oprema potrebna za njegovu isporuku (ali ne i lako oružje ili blindirana vozila koje stječe policija ili službe sigurnosti, koji se u tom slučaju tretiraju kao bruto investicije u fiksni kapital); 4. usluge istraživanja i razvoja, osposobljavanje osoblja, istraživanje tržišta i slične aktivnosti koju kupe strane agencije ili koje financira zasebna lokalna PJ iste institucionalne jedinice; (f) plaćanja za uporabu neopipljive neproizvedene aktive kao što su patentirana sredstava, robni žigovi itd. (isključujući plaćanja za kupnju takvih imovinskih prava: ona se tretiraju kao stjecanje nematerijalnih neproizvedenih sredstava); (g) izdaci zaposlenika koje refundira poslodavac za artikle neophodne za proizvodnju, kao u slučaju ugovorne obveze da kupuju alat za vlastiti račun ili zaštitnu odjeću; (h) izdaci poslodavaca koji služe za dobrobit njih samih kao i njihovih zaposlenika, zato što su neophodni za proizvodnju poslodavaca. Takvi slučajevi su: 1. refundiranje zaposlenicima za putovanja, odvojeni život, selidbu i troškove reprezentacije nastale tijekom njihovih dužnosti; 2. osiguravanje pogodnosti na radnom mjestu; (širi popis je naveden u stavcima o naknadama zaposlenicima (D. 1)); (i) naknade za uslugu neživotnog osiguranja koje plaća lokalna PJ (vidjeti također i Prilog III. „Osiguranje”): da bi se kao inter medijarna potrošnja bilježila samo naknada za uslugu, plaćene premije treba diskontirati za, npr. isplaćene tražbine i neto promjenu u aktuarskim pričuvama. Potonje se može dodijeliti lokalnoj PJ kao udio plaćenih premija; (j) samo za ukupno gospodarstvo: sve usluge financijskog posredovanja indirektno mjerene (UFPIM) koje pružaju rezidentni proizvođači. 3. 71. Intermedijarna potrošnja isključuje: (a) stavke koje se tretiraju kao bruto investicije u kapital, kao što su: 1. dragocjenosti; 2. istraživanje minerala; 3. značajna poboljšanja koja su znatno veća nego li je to potrebno za jednostavno održavanje fiksne aktive u dobrom radnom stanju, npr. renoviranje, obnavljanje ili povećanje; 4. računalni programi kupljeni ili proizvedeni za vlastiti račun; (b) izdatke poslodavaca koji se tretiraju kao nadnice i plaće u naturi (vidjeti stavak 4. 05. ); (c) uporabu kolektivnih usluga koje pružaju državne jedinice, od strane tržišnih ili proizvođača za vlastiti račun (te se usluge tretiraju kao izdatak države za kolektivnu potrošnju); 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 77 (d) robe i usluge proizvedene i potrošene unutar istog računovodstvenog razdoblja i unutar iste lokalne PJ (one se također ne bilježe kao output); (e) plaćanja za državne dozvole i pristojbe koje se tretiraju kao porezi na proizvodnju (vidjeti stavke od 4. 79. do 4. 80. ). VRIJEME BILJEŽENJA I VREDNOVANJE INTERMEDIJARNE POTROŠNJE 3. 72. Proizvode korištene za intermedijarnu potrošnju treba bilježiti i vrednovati u vrijeme kada ulaze u proces proizvodnje. Vred nuju se prema kupovnim cijenama koje u to vrijeme vrijede za slične robe ili usluge. 3. 73. U praksi, proizvođačke jedinice obično ne bilježe izravno stvarnu uporabu roba u proizvodnji. One bilježe kupnje namijenjene uporabi u smislu inputa, te promjene količine takvih roba na zalihama. Intermedijarna potrošnja se stoga mora procijeniti tako da se od kupnje oduzmu promjene zaliha inputa (vidjeti stavke od 3. 120. do 3. 124. za ispravno vrednovanje potonjih). FINALNA POTROŠNJA (P. 3, P. 4) 3. 74. Koriste se dva pojma finalne potrošnje: (a) izdaci za finalnu potrošnju (P. 3); (b) stvarna finalna potrošnja (P. 4). Izdaci za finalnu potrošnju je pojam koji se odnosi na izdatke sektora za potrošnu robu i usluge. Suprotno tome, stvarna finalna potrošnja se odnosi na stjecanje potrošnih roba i usluga. Razlika između ovih pojmova leži u tretmanu određenih roba i usluga koje financira država ili NUSK, koje se daju kućanstvima kao socijalni transferi u naturi. IZDACI ZA FINALNU POTROŠNJU (P. 3) 3. 75. Definicija: Izdaci za finalnu potrošnju sastoje se od izdataka rezidentnih institucionalnih jedinica za robu i usluge koje se koriste za izravno zadovoljenje pojedinačnih potreba ili želja ili zajedničkih potreba članova zajednice. Izdaci za finalnu potrošnju mogu nastati na domaćem državnom području ili u inozemstvu. 3. 76. Izdaci za finalnu potrošnju kućanstva uključuju sljedeće granične slučajeve: (a) usluge stanovanja u stambenim objektima u vlasništvu stanara; (b) dohodak u naturi, poput: 1. roba i usluga koje zaposlenici primaju kao dohodak u naturi; 2. roba ili usluge proizvedeni kao outputi neinkorporiranih poduzeća u vlasništvu kućanstava koje članovi kućanstva zadržavaju za svoju potrošnju. To se odnosi na hranu i drugu poljoprivrednu robu, usluge smještaja stanara–vlasnika te kućanske usluge proizvedene zapošljavanjem plaćenog osoblja (sluga, kuhara, vrtlara, vozača itd. ); (c) stavke koje se ne tretiraju kao intermedijarna potrošnja, kao što su: 1. materijali za manje popravke i unutarnje uređenje stambenih objekata, koje obično obavljaju najmoprimci i vlasnici; 2. materijali za popravke i održavanje trajnih potrošnih dobara, uključujući vozila; (d) stavke koje se ne tretiraju kao investicije u kapital, posebno trajna potrošna dobra koja obavljaju svoju funkciju tijekom više računovodstvenih razdoblja; ovo uključuje transfer vlasništva nad nekim trajnim dobrima s poduzeća na kućanstvo (vidjeti transakcije postojećom robom, stavak 3. 148. ); (e) izravno naplaćene financijske usluge; (f) usluge osiguranja za vrijednost implicitno zaračunate usluge (vidjeti stavak 3. 63. ); 78 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 (g) usluge mirovinskih fondova za vrijednost implicitno zaračunate usluge (vidjeti stavak 3. 63. ); (h) plaćanja kućanstava za licence, dozvole itd. koje se smatraju kupovinom usluga (vidjeti stavke 4. 79. i 4. 80. ); (i) kupovina outputa po cijenama koje nisu ekonomski značajne, npr. ulaznice za muzeje (vidjeti stavak 3. 45. ). 3. 77. Izdaci za finalnu potrošnju kućanstva isključuju: (a) socijalne transfere u naturi, kao što su izdaci koji su nastali u kućanstvima, ali ih je naknadno refundirala socijalna sigur nost, npr. neki troškovi liječenja; (b) stavke tretirane kao intermedijarna potrošnja ili bruto investicije, kao što su: 1. izdaci kućanstava, koja su vlasnici neinkorporiranih poduzeća, ako su nastali u poslovne svrhe - npr. za trajna dobra kao što su vozila, namještaj ili električni aparati (bruto investicije u fiksni kapital) i također za potrošna dobra kao što je gorivo (intermedijarna potrošnja); 2. izdaci stanara–vlasnika, za uređenje, održavanje i popravak stambenog objekta, koje obično najmoprimci ne obavljaju (tretira se kao intermedijarna potrošnja u proizvodnji usluga stanovanja); 3. kupnja stambenih objekata (tretira se kao bruto investicija u fiksni kapital); 4. izdatak za dragocjenosti (tretira se kao bruto investicija); (c) stavke tretirane kao stjecanje neproizvedene aktive, posebno kupovina zemljišta; (d) sva ona plaćanja koja izvrše kućanstva koja se trebaju smatrati porezima, kao što su dozvole za vlasništvo nad vozilima, plovilima ili letjelicama, kao i dozvole za lov, odstrel ili ribolov (vidjeti stavke 4. 79. do 4. 80. ); (e) pretplate, doprinosi ili članarine koje kućanstava plaćaju NUSK-u, kao što su sindikati, profesionalna društva, udruženja potrošača, crkve i društveni, kulturni, rekreativni i sportski klubovi; (f) dobrovoljni transferi kućanstava u novcu ili naturi, dobrotvornim udrugama i organizacijama za pružanje pomoći i potpore. 3. 78. Izdatak NUSK-a za finalnu potrošnju uključuje dvije odvojene kategorije: (a) vrijednost roba i usluga koje proizvede NUSK, a koja se ne odnosi na investicije za vlastiti račun i izdatak kućanstava i drugih jedinica; (b) izdaci NUSK-ova za robu i usluge koje su proizveli tržišni proizvođači, a koje se dostavljaju, bez ikakvih izmjena, kućan stvima za njihovu potrošnju kao socijalni transferi u naturi. 3. 79. Izdaci države za finalnu potrošnju uključuju dvije kategorije izdataka, slične onima kod NUSK-a: (a) vrijednost roba i usluga koje su proizvele same države, a koje nisu investicije za vlastiti račun ili prodaja; (b) kupovine roba i usluga države koje su proizveli tržišni proizvođači od strane ukupne države i koje se dostavljaju kućan stvima, bez ikakvih izmjena, kao socijalni transferi u naturi. Ovo podrazumijeva da sektor ukupne države samo plaća za robu i usluge koju prodavači pružaju kućanstvima. 3. 80. Društva nemaju izdatke za finalnu potrošnju. Iste vrste roba i usluga koje kućanstva koriste za finalnu uporabu, ona kupuju da bi ih koristile ili za intermedijarnu potrošnju ili se isporučuju zaposlenicima kao naknada zaposlenicima u naturi, tj. impu tirani izdaci kućanstava za finalnu potrošnju kućanstava. Čak i kada financiraju individualnu potrošnju, na primjer kroz ogla šavanje, taj se izdatak tretira kao intermedijarna potrošnja. STVARNA FINALNA POTROŠNJA (P. 4) 3. 81. Definicija: Stvarna finalna potrošnja se sastoji od roba ili usluga koje pribavljaju rezidentne institucionalne jedinice za izravno zadovoljenje ljudskih potreba, bilo pojedinačnih ili zajedničkih. 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 79 3. 82. Definicija: Robe i usluge za individualnu potrošnju („individualne robe i usluge”) pribavljaju kućanstva i koriste ih za zadovo ljenje potreba i želja članova tog kućanstva. Individualne robe i usluge imaju sljedeća svojstva: (a) mora se omogućiti da pojedinačna kućanstva ili član takvog kućanstva prati i bilježi stjecanje roba i usluga kao i vrijeme kada su se dogodile; (b) kućanstvo se moralo složiti da mu se osiguravaju robe i usluge te poduzimati sve potrebne radnje da to omogući, na primjer, pohađajući školu ili posjećujući kliniku; (c) roba ili usluga mora biti takva da ako ih stječe jedno kućanstvo ili osoba, ili možda mala, ograničena grupa osoba, to isključuje mogućnost da ih steknu druga kućanstva ili osobe. 3. 83. Definicija: Usluge za zajedničku potrošnju („zajedničke usluge”) se istodobno pružaju svim članovima zajednice ili svim člano vima posebnog dijela zajednice, kao što su kućanstva koja žive u posebnom području. Zajedničke usluge imaju slje deća svojstva: (a) mogu se istodobno isporučiti svakom članu zajednice ili posebnim dijelovima zajednice, kao što su oni na posebnim područjima ili mjestima; (b) korištenje takvih usluga je obično pasivno i ne zahtijeva izričiti dogovor ili aktivno sudjelovanje pojedinaca kojih se tiče; (c) pružanje zajedničke usluge pojedincu ne smanjuje količinu dostupnu drugima u istoj zajednici ili dijelu zajed nice. Nema konkurencije pri nabavljanju. 3. 84. 3. 85. Svi izdaci za finalnu potrošnju kućanstava su pojedinačni. Prema dogovoru, sve robe i usluge koje pružaju NUSK tretiraju se kao pojedinačne. Za robe i usluge koje pružaju državne jedinice, granica između roba i usluga za individualnu i zajedničku potrošnju određena je na temelju Klasifikacije funkcija države (COFOG). Prema dogovoru, svi izdaci države za finalnu potrošnju pod svakom od sljedećih rubrika, tretiraju se kao izdaci na usluge za individualnu potrošnju izuzev izdataka za opću upravu, zakonodavstvo, istraživanje itd. , u svakoj kategoriji: (a) 04. Obrazovanje; (b) 05. Zdravstvo; (c) 06. Socijalna sigurnost i skrb; (d) 08. 01. Sport i rekreacija; (e) 08. 02. Kultura. Nadalje, izdaci pod svakom od sljedećih podrubrika tretiraju se kao pojedinačni kada su njihovi iznosi značajni: (a) 07. 11. (dio) osiguravanja smještaja; (b) 07. 31 (dio) sakupljanja kućnog otpada; (c) 12. 12 (dio) aktivnosti prometnog sustava. Izdatke za zajedničku potrošnju predstavljaju preostali izdaci države za finalnu potrošnju. Sastoje se od sljedećeg: (a) upravljanja i uređenja društva; (b) pružanja zaštite i obrane; (c) održavanja zakona i reda, zakonodavstva i uređenja; (d) održavanja javnog zdravlja; (e) zaštite okoliša; (f) istraživanja i razvoja; (g) infrastrukture i gospodarskog razvoja. 80 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 3. 86. Veze između različitih upotrijebljenih pojmova se mogu prikazati u tablici: Sektor u kojem nastaje izdatak Država NUSK Kućanstva Individualna potrošnja X (= socijalni transferi u naturi) X (= socijalni transferi u naturi) Zajednička potrošnja X 0 X 0 Ukupno Izdaci za finalnu potrošnju države Izdaci za finalnu potrošnju NUSK-a Izdaci za finalnu potrošnju kućanstava Ukupna nabava Stvarna individualna finalna potrošnja kućan stava Stvarna zajednička finalna potrošnja države Stvarna finalna potrošnja = ukupni izdaci za finalnu potrošnju 3. 87. Izdaci za finalnu potrošnju NUSK-a su prema dogovoru u cijelosti pojedinačni. Kao posljedica, ukupna stvarna finalna potrošnja je jednaka zbroju stvarne finalne potrošnje kućanstava i stvarne finalne potrošnje države. 3. 88. Prema dogovoru, ne postoje socijalni transferi u naturi sa sektorom inozemstva (iako takvi transferi postoje u novčanom smislu). Kao posljedica, ukupna stvarna finalna potrošnja jednaka je ukupnim izdacima za finalnu potrošnju. VRIJEME BILJEŽENJA I VREDNOVANJE IZDATAKA ZA FINALNU POTROŠNJU 3. 89. 3. 90. Kako je objašnjeno u poglavlju 1. , dobra i usluge treba općenito bilježiti kada nastanu dugovanja, to jest, kada nastane obveza kupca prema prodavatelju. To podrazumijeva da se izdaci za robu trebaju bilježiti u trenutku promjene vlasništva; izdaci za usluge bilježe se kada je pružanje usluga završeno. Izdaci za robu stečenu na temelju ugovora o kupoprodaji s obročnom otplatom cijene ili sličnog kreditnog ugovora (kao i na temelju financijskog leasinga) treba bilježiti u vrijeme kada se takva roba isporuči, čak i ako u tom trenutku nema zakonite promjene vlasništva. 3. 91. Potrošnja za vlastiti račun se bilježi onda kada je output zadržan za vlastitu finalnu potrošnju proizveden. 3. 92. Izdaci za finalnu potrošnju kućanstava se bilježe po kupovnim cijenama. To je cijena koju kupac stvarno plaća za proizvode u vrijeme kupnje. Detaljnija definicija se može naći u stavku 3. 06. 3. 93. Robe i usluge dane kao naknada u naturi zaposlenicima vrednuju se po osnovnim cijenama ako ih proizvodi poslodavac, a po kupovnim cijenama poslodavca ako ih poslodavac kupuje. 3. 94. Zadržana dobra i usluge za vlastitu potrošnju vrednuju se prema osnovnim cijenama. 3. 95. 3. 96. Izdaci za finalnu potrošnju države ili NUSK-a za proizvode koje sami proizvode bilježe se u vrijeme kada su takvi proizvodi proizvedeni, što je istodobno i trenutak isporuke kod državnih usluga ili usluga NUSK. Za izdatke za finalnu potrošnju za robe i usluge koje se isporučuju preko tržišnih proizvođača, vrijeme isporuke je vrijeme bilježenja. Izdaci za finalnu potrošnju države ili NUSK-a su jednaki zbroju njihovog outputa, uvećano za izdatke za proizvode koji se kućanstvima dostavljaju preko tržišnih proizvođača (tj. socijalni transferi u naturi) umanjeno za plaćanja ostalih jedinica, i investicije za vlastiti račun. VRIJEME BILJEŽENJA I VREDNOVANJE STVARNE FINALNE POTROŠNJE 3. 97. Institucionalne jedinice stječu robe i usluge kad postanu novi vlasnici tih roba ili kada im je završena isporuka roba i usluga. 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 81 3. 98. Povećanje (stvarna finalna potrošnja) se vrednuje po kupovnim cijenama za jedinice koje snose izdatke. Transferi u naturi, osim socijalnih transfera u naturi države ili NUSK-a, tretiraju se kao da su transferi u novcu. U skladu s tim, vrijednosti roba ili usluga se ustvari bilježe kao izdaci institucionalnih jedinica ili sektora koji ih stječu. 3. 99. Vrijednosti obaju agregata, izdatka za finalnu potrošnju i stvarne finalne potrošnje, jednake su. Stoga se robe i usluge koje rezi dentna kućanstva stječu putem socijalnih transfera u naturi vrednuju po istim cijenama po kojima se vrednuju u agregatima izdataka. BRUTO INVESTICIJE (P. 5) 3. 100. Bruto investicije uključuju: (a) bruto investicije u fiksni kapital (P. 51); (b) promjene zaliha (P. 52); (c) neto povećanje dragocjenosti (P. 53). 3. 101. Riječ bruto u bruto investicijama znači bruto u odnosu na potrošnju fiksnog kapitala. Neto investicije se dobivaju oduzima njem potrošnje fiksnog kapitala od bruto investicija. BRUTO INVESTICIJE U FIKSNI KAPITAL (P. 51) 3. 102. Definicija: Bruto investicije u fiksni kapital (P. 51) se sastoje od neto povećanja fiksne aktive rezidentnih proizvođača tijekom određenog razdoblja, plus određeni dodaci vrijednosti neproizvedene aktive ostvareni proizvodnom djelatnošću proizvođača ili institucionalne jedinice. Fiksna aktiva su materijalna ili nematerijalna sredstva proizvedena kao output procesa proizvodnje koja se sama višekratno ili kontinuirano koriste u procesima proizvodnje u razdoblju duljem od godine dana. 3. 103. Bruto investicije u fiksni kapital se sastoje i od pozitivnih i od negativnih vrijednosti: (a) pozitivne vrijednosti: 1. kupovina nove ili postojeće fiksne aktive; 2. fiksna aktiva proizvedena i zadržana za proizvođačevu vlastitu uporabu (uključujući proizvodnju fiksne aktive za vlastiti račun koja još nije završena ili potpuno razvijena); 3. nova ili postojeća fiksna aktiva stečena razmjenom; 4. nova ili postojeća fiksna aktiva primljena kao kapitalni transfer u naturi; 5. nova ili postojeća fiksna aktiva koju je korisnik stekao na temelju financijskog leasinga; 6. značajna poboljšanja fiksne aktive i postojećih povijesnih spomenika; 7. prirodan rast onih prirodnih sredstava koja daju višekratne proizvode; (b) negativne vrijednosti, tj. smanjenja fiksne aktive zabilježene kao negativno povećanje: 1. prodaja postojeće fiksne aktive; 2. postojeća fiksna aktiva ustupljena u razmjeni; 3. postojeća fiksna aktiva ustupljena kao kapitalni transfer u naturi. 3. 104. Sastavni elementi smanjenja fiksne aktive isključuju: (a) potrošnju fiksnog kapitala (koja uključuje očekivano uobičajeno slučajno oštećenje); (b) izvanredne gubitke, kao što su oni uzrokovani sušom ili drugim prirodnim katastrofama (bilježe se kao ostale promjene obujma aktive). 3. 105. Razlikuju se sljedeće vrste bruto investicija u fiksni kapital: (a) neto povećanje opipljive fiksne aktive: 1. stambenih objekata; 2. drugih zgrada i građevina; 3. strojeva i opreme; 4. uzgojenih sredstava, npr. stabala i stočnog fonda; 82 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 (b) neto povećanje neopipljive fiksne aktive: 1. istraživanje minerala; 2. računalni programi; 3. zabava, literarni ili umjetnički izvornici; 4. ostala neopipljiva fiksna aktiva; (c) značajna poboljšanja opipljive neproizvedene aktive, posebno onih koja se odnose na zemljište (iako nije uključeno pove ćanje neproizvedene aktive); (d) troškovi povezani s prijenosom vlasništva neproizvedene aktive, kao što su zemljište i patentirana aktiva (iako nije uklju čeno povećanje takve aktive). 3. 106. Značajna poboljšanja zemljišta uključuju: (a) isušivanje zemlje otete moru gradnjom nasipa, morskih pregrada ili brana u tu svrhu; (b) krčenje šuma, stijena itd. , kako bi se po prvi puta omogućila uporaba zemljišta u proizvodnji; (c) isušivanje močvara ili navodnjavanje pustinja gradnjom nasipa, jaraka i kanala za navodnjavanje; (d) sprečavanje poplava ili erozije izazvane morem ili rijekama gradnjom lukobrana, morskih pregrada, ili prepreka za poplavu. Ove djelatnosti mogu dovesti do stvaranja značajnih novih građevina kao što su morske pregrade, prepreke za poplavu i brane, ali one se same ne koriste izravno za proizvodnju drugih roba i usluga na način na koji se koristi većina drugih građe vina. Njihova izgradnja se poduzima da bi se dobilo više zemljišta ili bolje zemljište, a upravo je zemljište (neproizvedeno sred stvo) ono što je potrebno za proizvodnju. Na primjer, brana izgrađena za proizvodnju električne energije služi potpuno razli čitoj svrsi nego ona izgrađena da brani od mora. Samo se izgradnja potonje vrste brane razvrstava kao poboljšanje zemljišta. 3. 107. Bruto investicije u fiksni kapital uključuju granične slučajeve kao što su: (a) stjecanje plovila za stanovanje, teglenica, stambenih prikolica i kamp kućica koje se koriste kao stanovi za domaćinstva te bilo kojih s njima povezanih građevina, kao što su garaže; (b) građevine i oprema koje koristi vojska (slične onima koje koriste civilni proizvođači) kao što su zračne luke, pristaništa, ceste i bolnice; (c) lako oružje i blindirana vozila, koje koriste nevojne jedinice; (d) promjene u stočnom fondu koji se koristi u proizvodnji godinu za godinom, kao što je stoka za rasplod, mliječna goveda, ovce koje se uzgajaju radi vune i tegleće životinje; (e) promjene u stablima koja se uzgajaju godinu za godinom, kao što su voćke, vinova loza, kaučukovci, palme itd. ; (f) poboljšanja postojeće fiksne aktive koje su većeg opsega nego li što to zahtijeva redovno održavanje i popravci; (g) povećanje fiksne aktive putem financijskog leasinga. 3. 108. Bruto investicije u fiksni kapital isključuju: (a) transakcije uključene u intermedijarnu potrošnju, kao što su: 1. kupnja sitnog alata u svrhe proizvodnje (vidjeti stavak 3. 70. točku (e)); 2. redovno održavanje i popravci; 3. kupnja vojnog oružja i njihovih potpornih sustava; 4. kupnja fiksne aktive za uporabu na temelju ugovora o operativnom leasingu (vidjeti također i Prilog II. „Leasing i kupnja trajnih dobara s obročnom otplatom cijene”); (b) transakcije koje se bilježe kao promjene zaliha: 1. životinje uzgojene za klanje, uključujući perad; 2. stabla uzgojena za drvnu građu (nedovršena proizvodnja). 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 83 (c) strojeve i opremu, koje su kućanstva stekla u svrhe finalne potrošnje (izdaci za finalnu potrošnju); (d) vlasničke dobitke i gubitke nad fiksnom aktivom (ostale promjene aktive); (e) gubitke na fiksnoj aktivi nastale zbog nepogoda (ostale promjene u sredstvima), npr. uništenje uzgojene imovine i stočnog fonda izbijanjem bolesti (a koje obično nije pokriveno osiguranjem) ili šteta zbog neuobičajene poplave te štete uzroko vane vjetrom ili šumskim požarom (vidjeti poglavlje 6. ). 3. 109. Bruto investicije u fiksni kapital u obliku poboljšanja postojeće fiksne aktive razvrstava se pod povećanje nove vrste fiksne aktive te vrste. 3. 110. Neopipljiva fiksna aktiva obično se sastoji od novih informacija, specijalističkog znanja itd. i sadrži: (a) istraživanje minerala uključujući troškove stvarnog probnog bušenja, zračnog i drugih snimanja, troškove prijevoza itd. ; (b) računalne programe i velike baze podataka za uporabu u proizvodnji tijekom više od jedne godine; (c) literarne i umjetničke izvornike rukopisa, prijevoda, modela, filmova, zvučnih snimki itd. 3. 111. I u slučaju fiksne aktive i neproizvedene nefinancijske aktive, troškovi prijenosa vlasništva, koje snosi novi vlasnik, sastoje se od: (a) troškova nastalih pri preuzimanju isporuke aktive (nove ili postojeće) na traženom mjestu i u traženo vrijeme, kao što su troškovi prijevoza, troškovi montaže, troškovi postavljanja itd. ; (b) nastalih profesionalnih troškova ili provizija, kao što su naknade plaćene istraživačima, inženjerima, pravnicima, procjeni teljima itd. i provizije plaćene posrednicima pri prodaji nekretnina, voditeljima dražbi itd. ; (c) poreza koje plaćaju novi vlasnici pri prijenosu vlasništva nad aktivom. Svi se ovi troškovi bilježe kao bruto investicije u fiksni kapital novog vlasnika. Napominjemo da se porezi tretiraju kao porezi na usluge posrednika, a ne kao porezi na kupljenu aktivu. VRIJEME BILJEŽENJA I VREDNOVANJE BRUTO INVESTICIJA U FIKSNI KAPITAL 3. 112. Bruto investicija u fiksni kapital se bilježi kada se vlasništvo nad fiksnom aktivom prenese na institucionalnu jedinicu koja ju namjerava koristiti u proizvodnji. Ovo opće pravilo treba mijenjati u slučaju: (a) financijskog leasinga (tu se pretpostavlja promjena u vlasništvu); (b) investicije u fiksni kapital za vlastiti račun. Sredstva stečena na temelju financijskog leasinga se bilježi kao da korisnik postaje vlasnik u trenutku uzimanja robe u posjed. Investicije u kapital za vlastiti račun bilježe se kad je proizvodnja nastala. 3. 113. Bruto investicije u fiksni kapital se vrednuje po kupovnoj cijeni uključujući troškove montaže i ostale troškove prijenosa vlas ništva. Kada se proizvede za vlastiti račun, vrednuje se po osnovnim cijenama istovrsne fiksne aktive (što podrazumijeva porast za neto operativni višak ili mješoviti dohodak) ili po troškovima proizvodnje ako takve cijene nisu dostupne. 3. 114. Povećanje neopipljive fiksne aktive se vrednuje na različite načine: (a) za istraživanje minerala: prema troškovima stvarnih probnih bušenja i bušotina te troškovima nastalim kako bi se omogu ćilo provođenje testova, kao što su zračna i druga snimanja; (b) za računalne programe: po kupovnoj cijeni kada se kupuju na tržištu, ili prema procijenjenoj osnovnoj cijeni (ili prema troškovima proizvodnje ako to nije izvedivo) u slučaju vlastite proizvodnje; (c) za zabavu, literarne ili umjetničke izvornike: vrednuje se prema cijeni koju kupac plaća kada se prodaju, ili ako se ne prodaju, po osnovnoj cijeni plaćenoj za slične izvornike, proizvodnim troškovima ili diskontiranoj vrijednosti budućih prihoda koji se očekuju od njihove uporabe u proizvodnji. 84 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 3. 115. Prodaja postojeće fiksne aktive vrednuje se po (osnovnim) cijenama nakon oduzimanja bilo kakvih troškova prijenosa vlasni štva koje snosi prodavatelj. 3. 116. Troškovi prijenosa vlasništva se mogu odnositi i na proizvedenu aktivu, uključujući fiksnu aktivu i neproizvedenu aktivu kao što je zemljište. Ako se radi o proizvedenoj aktivi, ovi su troškovi uključeni u kupovne cijene. Oni se moraju odvojiti od same kupnje i prodaje ako se radi o zemljištu i ostalim neproizvedenim sredstvima te bilježiti u posebnoj rubrici u klasifikaciji bruto investicija u fiksni kapital. PROMJENE ZALIHA (P. 52) 3. 117. Definicija: Promjene zaliha se mjere prema vrijednosti ulaza na zalihe umanjenoj za vrijednost povlačenja sa zaliha i vrijed nost svih tekućih gubitaka roba koje se drže na zalihama. 3. 118. Zbog fizičkog propadanja, ili slučajne štete ili potkradanja, ciklički gubici mogu nastati kod svih vrsta roba u zalihama, kao što su: (a) gubici materijala i sirovine; (b) gubici u slučaju nedovršene proizvodnje; (c) gubici gotovih roba; (d) gubici roba za preprodaju (npr. krađe robe u trgovini). 3. 119. Zalihe se sastoje od sljedećih kategorija: (a) materijali i sirovine: materijali i sirovine se sastoje od svih roba koje se drže na zalihama s namjerom da se upotrijebe kao intermedijarni inputi u proizvodnji; to uključuje robe koje državne agencije drže na zalihama. Predmeti kao što su zlato, dijamanti itd. uključeni su kada su namijenjeni za prerađivačku industriju ili drugu proizvodnju; (b) nedovršena proizvodnja: nedovršena proizvodnja se sastoji od proizvedenog, ali još nezavršenog outputa. Bilježi se u zali hama njezinog proizvođača. Dolazi u različitim oblicima, npr. : 1. rastući usjevi; 2. dozrijevajuća stabla i stočni fond u razvoju; 3. nedovršene građevine (osim onih proizvedenih prema unaprijed sklopljenom prodajnom ugovoru ili za vlastite potrebe koji se tretiraju kao investicije u fiksni kapital); 4. nedovršena ostala fiksna aktiva, npr. brodovi i naftne platforme; 5. djelomično dovršeno istraživanje za pravni ili konzultantski dosje; 6. djelomično završene filmske produkcije; 7. djelomično dovršeni računalni programi. Nedovršena proizvodnja se mora bilježiti za bilo koji proizvodni proces koji nije završen do kraja određenog razdoblja. Ovo je posebno značajno u tromjesečnim računima, npr. poljoprivredne kulture koje nisu dovršene unutar jednog tromje sečja. Smanjenja nedovršene proizvodnje nastaju kada je proizvodni proces dovršen. U tom trenutku se sva nedovršena proiz vodnja pretvara u gotove proizvode; (c) gotove robe: gotove robe kao dio zaliha sastoje se od outputa koju njihov proizvođač ne namjerava dalje obrađivati prije isporuke (također vrijedi i kod isporuke intermedijarnih inputa u neki drugi proces proizvodnje); (d) robe za daljnju prodaju: robe za daljnju prodaju su robe stečene u svrhu njihove preprodaje u njihovom trenutačnom stanju. 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 85 VRIJEME BILJEŽENJA I VREDNOVANJE PROMJENA ZALIHA 3. 120. Vrijeme bilježenja i vrednovanje promjena zaliha treba biti u skladu s onim kod ostalih transakcija proizvodima. Ovo se posebno odnosi na intermedijarnu potrošnju (npr. za materijale i sirovine), output (npr. nedovršenu proizvodnju i output od skladištenja poljoprivrednih proizvoda) i bruto investicije u fiksni kapital (npr. nedovršena proizvodnja). Usklađenost se također zahtijeva za tijekove od obrade do narudžbe. Na primjer, ako se robe obrađuju u inozemstvu i to uključuje značajnu fizičku promjenu roba, te se robe moraju uključiti u izvoz (i kasnije u uvoz) (vidjeti stavak 3. 135. ). Ovaj izvoz se odražava istovremenim smanjenjem zaliha a povezani uvoz se kasnije također bilježi kao povećanje zaliha (ako se odmah ne upotrijebi ili proda). 3. 121. Promjene zaliha treba vrednovati u vrijeme ulaza na zalihe (za robe koje ulaze) ili u vrijeme povlačenja sa zaliha (za povučenu robu). 3. 122. Upotrijebljene cijene moraju biti u skladu s cijenama drugih tokova, što točnije znači da se: (a) output dovršenih roba koja se stavlja na zalihe proizvođača vrednuje kao da je u tom trenutku prodan po tekućim osnovnim cijenama; (b) povećanja nedovršene proizvodnje vrednuju u odnosu na procijenjene tekuće osnovne cijene gotovih proizvoda; (c) smanjenja nedovršene proizvodnje, po povlačenju sa zaliha kada je proizvodnja dovršena, vrednuju po tekućim osnovnim cijenama nedovršenog proizvoda; (d) dobra koja se povlače sa zaliha kako bi se prodala vrednuju po osnovnim cijenama; (e) robe za preprodaju koje ulaze na zalihe trgovaca na veliko ili malo itd. , vrednuju po njihovim stvarnim cijenama ili proci jenjenim kupovnim cijenama trgovca; (f) robe za preprodaju povučena sa zaliha vrednuju po kupovnim cijenama po kojima se mogu zamijeniti u vrijeme kada su povučene (a ne kada su nabavljena). 3. 123. Gubici kao rezultat fizičkog propadanja, slučajnih šteta protiv koje se može osigurati, ili potkradanja, bilježe se i vrednuju kako slijedi: (a) za materijale i sirovinu: kako se materijali i sirovina stvarno povlače sa zaliha da bi se upotrijebili u proizvodnji (intermedi jarna potrošnja); (b) za nedovršenu proizvodnju: kao odbitak od povećanja koje proizlazi iz proizvodnje koja se odvija u istom razdoblju; (c) za gotove robe i robe za daljnju prodaju: tretiraju se kao povlačenja po tekućoj cijeni robe kod koje nije došlo do propa danja. 3. 124. U prethodnim stavcima je opisano pojmovno ispravno vrednovanje svake pojedine transakcije povećanja ili smanjenja zaliha, a koje je neophodno radi usklađenosti s vrednovanjem proizvodnje, intermedijarne potrošnje i finalnih uporaba. U praksi se to često pokazuje preteškim za primjenu te se stoga koriste metode aproksimacije: (a) kada su promjene u obujmu zaliha prilično redovite, praktična metoda koja se približava načelu teoretskog vrednovanja je množenje promjene obujma zaliha s prosječnim cijenama za to razdoblje (kupovne cijene za zalihe koje drže korisnici ili trgovci na veliko ili malo, osnovne cijene za zalihe koje drže njihovi proizvođači); (b) u slučaju da su cijene dotičnih roba prilično stalne, čak i velike oscilacije u obujmu zaliha ne mogu narušiti jednostavnu aproksimaciju, tj. množenje promjene obujma s prosječnom cijenom; (c) ako se i obujam i cijene zaliha značajno promijene unutar računovodstvenog razdoblja, potrebne su sofisticiranije metode aproksimacije. Na primjer, tromjesečno vrednovanje promjena zaliha ili uporaba a priori podataka o rasporedu oscilacija unutar računovodstvenog razdoblja (oscilacije mogu biti najveće na kraju kalendarske godine, tijekom žetve itd. ); (d) ako su dostupni samo podaci o vrijednostima na početku i na kraju razdoblja (npr. u slučaju trgovine na veliko i malo kod kojih se zalihe često sastoje od puno različitih proizvoda), promjene u obujmu između početka i kraja razdoblja se također trebaju procijeniti. To se može učiniti tako da se procijene (pretpostave) stope prometa prema vrsti proizvoda. Napominjemo da sezonske promjene u cijenama mogu djelomično odražavati razliku u kakvoći, npr. cijene kod potpunih rasprodaja ili cijene voća i povrća izvan sezone. Ove promjene u kakvoći treba tretirati kao promjene obujma. 86 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 NETO POVEĆANJE DRAGOCJENOSTI (P. 53) 3. 125. Definicija: Dragocjenosti su nefinancijske robe koje se ne koriste prvenstveno za proizvodnju ili potrošnju, ne propadaju (fizički) tijekom vremena u uobičajenim uvjetima, a stječu se i čuvaju prvenstveno zbog očuvanja vrijednosti. 3. 126. Dragocjenosti obuhvaćaju sljedeće vrste roba: (a) drago kamenje i plemenite metale, kao što su dijamanti, nemonetarno zlato, platina, srebro itd. ; (b) antikvitete i druge umjetničke predmete kao što su slike, skulpture itd. ; (c) druge dragocjenosti kao što je nakit izrađen od dragog kamenja i plemenitih metala te raritete. Ove vrste roba se bilježe kao povećanje odnosno smanjenje dragocjenosti u slučaju: (a) povećanja ili smanjenja nemonetarnog zlata, srebra itd. od (središnje) banke i drugih financijskih posrednika; (b) povećanja ili smanjenja predmetne robe od strane poduzeća čija glavna ili sporedna aktivnost ne uključuje proizvodnju ili trgovinu takvim vrstama roba; kao posljedica toga, takvo se neto povećanje ne uključuje u intermedijarnu potrošnju ili investicije u fiksni kapital takvih poduzeća; (c) povećanja ili smanjenja predmetne robe od strane kućanstava; kao posljedica toga, takvo se povećanje ne uključuje u izdatke za finalnu potrošnju kućanstava. U ESA-i se prema dogovoru i sljedeći slučajevi bilježe kao neto povećanje dragocjenosti: (a) povećanja ili smanjenja predmetne robe od strane draguljara i trgovaca umjetninama (prema općoj definiciji dragocjenosti, predmetne robe koje stiču draguljari i trgovci umjetninama treba bilježiti kao promjena zaliha); (b) povećanja ili smanjenja predmetne robe od strane muzeja (prema općoj definiciji dragocjenosti, predmetne robe koje stječu muzeji treba bilježiti kao investicije u fiksni kapital). Ovim se dogovorom izbjegava česta reklasifikacija između triju glavnih vrsta investicija u kapital, tj. između neto povećanja dragocjenosti, investicija u fiksni kapital i promjene zaliha, npr. u slučaju transakcija takvim robama između kućanstava i trgo vaca umjetninama. 3. 127. Proizvodnja dragocjenosti se vrednuje po osnovnim cijenama (vidjeti stavak 3. 67. o proizvodnji izvornika). Sva ostala pove ćanja dragocjenosti se vrednuju po kupovnim cijenama koje su za njih plaćene, uključujući bilo kakve naknade ili provizije agenata. Kada se kupuju od posrednika, također uključuju trgovačke marže. Smanjenje količine dragocjenosti se vrednuje po cijenama koje primaju prodavači, nakon oduzimanja bilo kakvih naknada ili provizija plaćenih agentima ili drugim posredni cima. Zanemarivši proizvodnju dragocjenosti, ukupno se neto povećanje između rezidentnih sektora poništava, osim marži agenata i posrednika. UVOZ I IZVOZ ROBA I USLUGA (P. 6. i P. 7. ) 3. 128. Definicija: Izvoz roba i usluga se sastoji od transakcija robama i uslugama (prodaja, razmjena, darovi ili potpore) od rezidenata nerezidentima. 3. 129. Definicija: Uvoz dobara i usluga se sastoji od transakcija dobrima i uslugama (kupovina, razmjena, darova ili potpora) od nerezidenata prema rezidentima. 3. 130. Uvoz i izvoz roba i usluga ne uključuje: (a) trgovinu između podružnica, tj. : 1. 2. isporuke nerezidentima koje su realizirale nerezidentne podružnice rezidentnih poduzeća, npr. kada strane podružnice multinacionalnih kompanija koja je u vlasništvu ili koju kontroliraju rezidenti obavljaju prodaju u inozemstvu; isporuke koje su rezidentima osigurale podružnice s nerezidentnih poduzeća, npr. prodaja koju obavljaju domaće podružnice stranih multinacionalnih kompanija; (b) tokove primarnog dohotka prema ili od sektora inozemstva, kao što su naknade zaposlenicima, kamate i dohodak od izravnih ulaganja. Dohotkom od izravnih ulaganja može biti obuhvaćen nerazlučiv dio različitih usluga, npr. osposoblja vanje zaposlenika, usluge rukovođenja i uporaba patenata i robnih žigova; (c) prodaja ili kupnja financijske aktive ili neproizvedene aktive, kao što su zemljište i patenti. 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 87 3. 131. Uvoz i izvoz roba i usluga treba razlučivati prema: (a) isporukama unutar Europske unije; (b) uvozu i izvozu izvan Europske unije. Radi praktičnosti, ovdje se oboje navodi kao uvoz i izvoz. UVOZ I IZVOZ ROBA (P. 61 i P. 71) 3. 132. Uvoz i izvoz roba se događa kada postoje promjene u vlasništvu roba između rezidenata i nerezidenata (bilo da postoji odgo varajuće fizičko kretanje roba preko granica ili ne). 3. 133. Međutim, u četiri se slučaja, pri bilježenju uvoza i izvoza dobara, načelo promjene vlasništva mijenja: (a) financijski leasing: promjena u vlasništvu s davatelja na primatelja leasinga se pripisuje za robe u financijskom leasingu; bilježi se kada primatelj leasinga uzme robu u posjed (vidjeti Prilog II. „Leasing i kupoprodaja trajnih roba s obročnom otplatom cijene” ); (b) isporuke između povezanih poduzeća (poslovnice ili tvrtke kćeri, ili strane podružnice): promjena u vlasništvu se pripisuje kad god se roba isporuči između povezanih poduzeća; (c) robe za znatniju obradu po narudžbi ili popravak bilježe se pod uvoz i izvoz, iako nema promjena u vlasništvu; (d) trgovanje: uvoz ili izvoz se ne bilježi kada trgovci ili zastupnici u prodaji robe kupuju od nerezidenata i zatim opet prodaju nerezidentima unutar istog računovodstvenog razdoblja. Sličan je postupak za trgovanje nerezidenata. 3. 134. U sljedećim slučajevima dolazi do izvoza roba, a da roba nikako ne prijeđe državnu granicu. (a) robe koje su proizvele rezidentne jedinice koje posluju u međunarodnim vodama i prodane izravno nerezidentima u inozemstvu (nafta, prirodni plin, ribarski proizvodi, roba spašena na moru itd. ); (b) oprema za prijevoz ili druga pokretna oprema koja nije vezana za fiksno mjesto, ne mora nužno prijeći granicu države izvoznice kao rezultat toga što ju je rezident prodao nerezidentu; (c) roba koja se izgubi ili uništi nakon promjene vlasništva, prije nego li je prešla granicu države izvoznice. Analogni slučajevi se odnose na uvoz roba. 3. 135. Uvoz i izvoz roba uključuje transakcije između sljedećih stavaka rezidenata i nerezidenata: (a) nemonetarnim zlatom, tj. zlatom koje se ne koristi u svrhe monetarne politike; (b) srebrnim polugama, dijamantima i drugim plemenitim metalima i dragim kamenjem; (c) papirnatim i metalnim novcem koji nije u opticaju te neemitiranim vrijednosnicama (vrednovanim kao roba, ne po nomi nalnoj vrijednosti); (d) električnom energijom, plinom i vodom; (e) stočnim fondom koji se prevozi preko granice; (f) poštanskim paketima; (g) državnim izvozom uključujući robu financiranu potporama i zajmovima; (h) robom prenesenom u ili iz vlasništva organizacije za robne rezerve; (i) (j) robom koju rezidentno poduzeće isporučuje svojim nerezidentnim podružnicama; robom koju rezidentno poduzeće prima od svojih nerezidentnih podružnica; (k) prokrijumčarenom robom; 88 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 (l) drugim nezabilježenim pošiljkama, kao što su darovi i pošiljke čija je vrijednost ispod određene minimalne vrijednosti; (m) robama koje se po narudžbi obrađuju u inozemstvu, kada to uključuje znatnu fizičku promjenu robe. Sličnim robama koje se obrađuju na domaćem području za nerezidenta; (n) investicijskim robama koje se popravljaju u inozemstvu, kada je uključen znatan opseg obnoviteljskog posla ili proiz vodnje. Sličnim robama koje se popravljaju na domaćem području za nerezidente. 3. 136. Uvoz i izvoz roba isključuju sljedeće robe koje unatoč tome mogu prijeći nacionalnu granicu: (a) robe u tranzitu kroz zemlju; (b) robe poslane u ili iz veleposlanstava zemlje, vojnih baza ili drugih enklava neke zemlje unutar nacionalnih granica druge zemlje; (c) prijevoznu opremu ili druge pokretne vrste opreme, koje zemlju napuštaju privremeno, bez promjene vlasništva (npr. građevinska oprema u svrhe montaže ili gradnje u inozemstvu); (d) opremu i druge robe koje se šalju u inozemstvo na manje obrade, održavanje, servisiranje ili popravak; (e) ostale robe koje privremeno napuste zemlju, a općenito se vrate u državu iz koje potječu unutar jedne godine bez promjene vlasništva (npr. roba poslana u inozemstvo na izložbe i za zabavne svrhe, robe u operativnom leasingu uključu jući višegodišnje leasinge, robe koje su vraćene jer se očekivana prodaja nije realizirala); (f) robe u pošiljci koja je izgubljena ili uništena nakon prelaska granice, prije nego li je nastala promjena vlasništva. 3. 137. U načelu, uvoz i izvoz roba treba bilježiti kada se prenese vlasništvo nad robom. U praksi se smatra da promjena vlasništva nastaje u trenutku kada strane u transakciji to zabilježe u svojim knjigama ili računima. To se ne mora podudarati s različitim fazama ugovornog procesa kao što su: (a) vrijeme obveze (datum ugovora); (b) vrijeme dostave roba i pružanja usluga i primanja zahtjeva za plaćanjem (datum prijenosa); (c) vrijeme namirenja tog zahtjeva (datum plaćanja). 3. 138. Uvoz i izvoz roba se vrednuje po cijeni franko brod (FOB) na granici države izvoznice. Ta se vrijednost sastoji od: (a) vrijednosti roba po osnovnim cijenama; (b) plus pripadajući prijevoz i distributivne usluge do te točke granice, uključujući trošak utovara na prijevozno sredstvo za daljnji prijevoz (gdje je to primjereno) (vidjeti tablicu 3. 4. , drugi stupac u drugom dijelu tablice); (c) plus svi neto porezi na izvezena dobra; za isporuke unutar Europske unije to uključuje PDV i druge poreze na robe plaćene u državi izvoznici. U tablicama ponude i uporabe te simetričnim input-output tablicama, uvoz roba se mora vrednovati različito za pojedinačne grupe proizvoda: po CIF (cijena-osiguranje-troškovi prijevoza) cijeni na granici države uvoznice. Definicija: CIF cijena je cijena robe isporučene na granici države uvoznice ili cijena usluge pružene rezidentu, prije plaćanja bilo kojih uvoznih carina ili drugih poreza na uvoz ili trgovinskih i prijevozničkih marži unutar države (2). 3. 139. U određenim okolnostima mogu biti potrebne nadomjesne ili zamjenske mjere za FOB vrijednost, kao što su: (a) razmjenu roba treba vrednovati po osnovnim cijenama koje bi bile dobivene da su robe bile prodane za gotovinu; (2) Za uključene trgovačke i prijevozne marže vidjeti također tablicu 3. 5, treći stupac u drugom dijelu tablice. 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 89 (b) transakcije između povezanih poduzeća: u pravilu treba upotrebljavati stvarne vrijednosti transfera. Međutim, ako se one uvelike razlikuju od tržišnih cijena, treba ih zamijeniti procijenjenom protuvrijednošću tržišnih cijena, ili barem odvojeno navesti u analitičke svrhe; (c) robe prenesene na temelju financijskog leasinga: robe treba vrednovati na osnovu kupovne cijene koju plaća primatelj usluge leasinga (ne po ukupnoj vrijednosti plaćene najamnine); (d) uvoz roba koje se procjenjuju na osnovu carinskih podataka (za trgovinu izvan Europske unije) ili podataka Intrastata (za trgovinu unutar Europske unije). Oba izvora podataka ne primjenjuju FOB vrednovanje, oni koriste CIF vrijednost na granici Europske unije i CIF vrijednosti na državnim granicama. Kako se FOB vrijednosti koriste samo na najagregiranijoj razini, a CIF vrijednosti se koriste na razini grupe proizvoda, ove preinake se mogu primijeniti samo na najagregiranijoj razini, tj. CIF/FOB prilagodba; (e) uvoz i izvoz roba koje se procjenjuju na osnovu podataka iz istraživanja ili različitih vrsta ad hoc podataka. U takvim slučajevima, obično se može dobiti samo ukupna vrijednost prodaje podijeljena prema proizvodima. Kao posljedica toga, procjena će se temeljiti na kupovnoj cijeni, a ne na FOB vrijednostima. UVOZ I IZVOZ USLUGA (P. 62 i P. 72) 3. 140. Definicija: Izvoz usluga se sastoji od svih usluga koje rezidenti pružaju nerezidentima. 3. 141. Definicija: Uvoz usluga se sastoji od svih usluga koje nerezidenti pružaju rezidentima. 3. 142. Izvoz usluga uključuje sljedeće granične slučajeve: (a) prijevoz izvezenih roba nakon što su napustile granicu države izvoznice, kada tu uslugu pruža prijevoznik rezident (sluča jevi 2 i 3 u tablici 3. 4. ); (b) prijevoz uvezene robe koji obavlja prijevoznik rezident: 1. do granice države izvoznice kada su robe vrednovane FOB radi prijeboja vrijednosti prijevoza koja je uključena u FOB-vrijednost (slučaj 3 u tablici 3. 5. ); 2. do granice države uvoznice kada su robe vrednovane CIF radi prijeboja vrijednosti prijevoza koja je uključena u CIF vrijednost (slučajevi 3 i 2 CIF u tablici 3. 5. ); (c) prijevoz roba koji rezidenti obavljaju za nerezidente, koji ne uključuje uvoz ili izvoz roba (npr. prijevoz roba koje ne napuštaju zemlju kao izvoz ili prijevoz roba izvan domaćeg državnog područja); (d) međunarodni ili domaći prijevoz putnika koji u ime nerezidenata obavljaju prijevoznici rezidenti; (e) manje obrade i popravci koji se obavljaju za nerezidente; (f) građevinske usluge kada se ured gradilišta u inozemstvu ne tretira kao kvazi-društvo. Ovo vrijedi za građevinske projekte koji traju manje od godine dana i čiji output nije bruto investicija (vidjeti stavak 2. 09. i posebno pripadajuću napomenu (4. )); (g) instalacija opreme u inozemstvu kada je projekt po svojoj prirodi ograničenog trajanja; (h) financijske usluge prema iznosu određenih provizija i naknada; (i) (j) usluge osiguranja prema iznosu troška usluge; izdatak turista nerezidenata i osoba na poslovnim putovanjima (prema dogovoru se klasificira kao usluge; međutim, u svrhe tablica ponude i uporabe i simetričnih input -output tablica može biti potrebna opća raščlamba po proizvodima); (k) izdatak nerezidenata za zdravstvene i obrazovne usluge koje pružaju rezidenti; ovo uključuje pružanje ovih usluga na domaćem državnom području, kao i u inozemstvu; (l) usluge u vezi s kućama ili stanovima za odmor u vlasništvu stanara nerezidenata (vidjeti stavak 3. 64. ); (m) tantijeme i naknade za licence, čiji se primici povezuju s ovlaštenom uporabom neopipljive neproizvedene nefinancijske aktive i vlasničkih prava, kao što su patenti, autorska prava, robni žigovi, industrijski procesi, franšize itd. te s uporabom proizvedenih izvornika ili prototipova kao što su rukopisi, slike itd. , na temelju ugovora o licenciji. 90 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 3. 143. Kod uvoza usluga većina graničnih slučajeva su zrcalni odrazi slučajeva izvoza usluga; stoga je za uvoz usluga potreban samo ograničen broj posebnih pojašnjenja. 3. 144. Uvozi prijevoznih usluga uključuju sljedeće granične slučajeve: (a) prijevoz izvezenih roba do granice države izvoznice kad ga obavlja prijevoznik nerezident radi prijeboja vrijednosti prije voza koja je uključena u FOB vrijednost izvezene robe (slučaj 4 u tablici 3. 4. ); (b) prijevoz uvezene robe koji obavlja prijevoznik nerezident: 1. od granice države izvoznice kao posebna usluga prijevoza kada se uvezena roba vrednuje po FOB vrijednosti (slučajevi 4 i 5 FOB u tablici 3. 5. ); 2. od granice države uvoznice kao posebna usluga prijevoza kada se uvezena roba vrednuje po CIF vrijednosti (u slučaju da je vrijednost usluge prijevoza između granica države izvoznice i države uvoznice već uključena u CIF-vrijednost robe; slučaj 4 u tablici 3. 5. ); (c) prijevoz robe koji nerezidenti obavljaju za rezidente, koji ne uključuje uvoz ili izvoz robe (npr. prijevoz robe u tranzitu ili prijevoz izvan domaćeg državnog područja); (d) međunarodni ili domaći prijevoz putnika koji za rezidente obavljaju prijevoznici nerezidenti. Uvoz usluga prijevoza ne uključuje prijevoz izvezene robe nakon što ona napusti granicu države izvoznice, kada te usluge obavlja prijevoznik nerezident (slučajevi 5 i 6 u tablici 3. 4. ). Izvoz roba se vrednuje po FOB vrijednosti i stoga se sve takve usluge prijevoza moraju smatrati transakcijama između nerezidenata, tj. između prijevoznika nerezidenta i uvoznika nerezi denta. Ovo vrijedi čak i kada takve usluge prijevoza plaća izvoznik na temelju izvoznih CIF ugovora. 3. 145. Uvoz u vezi s izravnim kupnjama rezidenta u inozemstvu obuhvaća svu kupnju roba i usluga koje rezidenti obave na inoze mnim putovanjima,poslovno ili privatno. Potrebno je razlikovati dvije kategorije zbog toga što one zahtijevaju različiti tretman: (a) izdaci osoba na poslovnim putovanjima su intermedijarna potrošnja; (b) izdaci ostalih putnika na privatnim putovanjima su izdaci za finalnu potrošnju kućanstava. 3. 146. Uvoz i izvoz usluga se bilježi u vrijeme kada su one pružene, što se uglavnom podudara s vremenom kada su proizvedene. Uvoz usluga se vrednuje po kupovnim cijenama, a izvoz usluga po osnovnim cijenama. Tablica 3. 4. – Tretman prijevoza izvezene robe Objašnjenje za tumačenje ove tablice: prvi dio ove tablice pokazuje da postoji šest različitih mogućnosti prijevoza izvezene robe, ovisno o tome je li prijevoznik rezident ili ne i ovisno o tome gdje se odvija prijevoz: od nekog mjesta na domaćem državnom području do državne granice, od državne granice do granice države uvoznice, ili od granice države uvoznice do nekog mjesta unutar države uvoznice. U drugom dijelu tablice je za svaku od šest mogućnosti naznačeno da li se bilježi kao izvoz roba, izvoz usluga, uvoz roba ili uvoz usluga. Domaće državno područje Međupodručje Područje države uvoznice 1. prijevoznik rezident => 2. prijevoznik rezident => 3. prijevoznik rezident => 4. prijevoznik nerezident => 5. prijevoznik nerezident => 6. prijevoznik nerezident => 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 91 Izvoz roba (FOB) Izvoz usluga Uvoz roba (CIF/FOB) Uvoz usluga 1 2 3 4 5 6 X — — X — — — X X — — — — — — — — — — — — X — — Tablica 3. 5. – Tretman prijevoza uvezene robe Objašnjenje za tumačenje ove tablice: prvi dio ove tablice pokazuje da postoji šest različitih mogućnosti prijevoza uvezene robe, ovisno o tome je li prijevoznik rezident ili ne i ovisno o tome gdje se prijevoz obavlja: od nekog mjesta u državi izvoz nici do granice te države izvoznice, od granice države izvoznice do granice države uvoznice i od granice države uvoznice do nekog mjesta unutar države uvoznice. U drugom dijelu tablice je za svaku od šest mogućnosti naznačeno da li se bilježi kao uvoz roba, uvoz usluga, izvoz roba ili izvoz usluga. U nekim slučajevima (slučajevi 2 i 5) ovo bilježenje ovisi o načelu vredno vanja koje se primjenjuje za uvezene robe. Domaće područje Međupodručje Područje države izvoznice 1. prijevoznik rezident <= 2. prijevoznik rezident <= 3. prijevoznik rezident <= 4. prijevoznik nerezident <= 5. prijevoznik nerezident <= 6. prijevoznik nerezident <= Vrednovanje uvezene robe Uvoz robe Uvoz usluga Izvoz robe (FOB) Izvoz usluga 1 2 3 4 5 6 CIF/FOB FOB CIF CIF/FOB CIF/FOB FOB CIF CIF/FOB — — X X — — X X — — — — X X — — — — — — — — — — — — X X — — — — Napominjemo da se prijelaz s vrednovanja uvezenih roba po CIF-u na FOB sastoji od: (a) CIF/FOB prilagodbe, tj. od 2 CIF do 2 FOB (snižava ukupan uvoz i izvoz); (b) CIF/FOB preklasifikacije, tj. od 5 CIF do 5 FOB (ostavlja ukupan uvoz i izvoz nepromijenjenima). TRANSAKCIJE POSTOJEĆIM DOBRIMA 3. 147. Definicija: Postojeća dobra su dobra koja su već imala korisnika (a nisu zalihe). 3. 148. Postojeća dobra uključuju: (a) postojeće zgrade i ostali fiksni kapital koja proizvodne jedinice prodaju drugim jedinicama: 92 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 1. da bi se opet koristila kao takva; 2. da bi se srušila ili rastavila, pri čemu dobiveni proizvodi uglavnom postaju sirovine (npr. staro željezo) koje se koriste u proizvodnji novih dobara (npr. čelika); (b) dragocjenosti koje jedna jedinica prodaje drugoj; (c) postojeća potrošačka trajna dobra koja kućanstva ili vojne vlasti prodaju drugim jedinicama: 1. da bi se opet koristila kao takva; 2. da bi se rastavila i pretvorila u otpadni materijal; (d) postojeća potrošna dobra (npr. stari papir, krpe, stara odjeća, stare boce itd. ) koja prodaje bilo koja jedinica, bilo da bi se opet upotrijebila ili da bi postala sirovine za izradu novih dobara (reciklirana dobra). 3. 149. Prijenos postojećih dobara se bilježi kao negativni izdatak (povećanje) kod prodavatelja i kao pozitivni izdatak (povećanje) za kupca. 3. 150. Iz toga proizlazi:: (a) kada se prodaja postojeće fiksne aktive ili dragocjenosti dogodi između dva proizvođača rezidenta, pozitivne i negativne vrijednosti bilježene kao bruto investicije u fiksni kapital se neutraliziraju na razini gospodarstva kao cjeline, osim troškova prijenosa vlasništva; (b) kada se postojeća nepokretna fiksna aktiva (npr. zgrada) prodaju nerezidentu, potonji se po dogovoru tretira kao da je kupio financijsku aktivu, tj. kao dionički kapital uvjetno rezidentne jedinice. Smatra se da takva uvjetno rezidentna jedinica kupuje fiksnu aktivu. Shodno tome, prodaja i kupovina fiksne aktive se događa između rezidenata; (c) kad je postojeća pokretna fiksna aktiva izvezena, kao što je brod ili zrakoplov, ne bilježi se pozitivna bruto investicija u fiksni kapital drugdje u gospodarstvu radi prijeboja prodavateljeve negativne bruto investicije u fiksni kapital; (d) neka trajna dobra, kao što su vozila, mogu se razvrstati pod fiksnu aktivu ili kao potrošačka trajna dobra, ovisno o vlas niku i svrsi za koju se koriste. Stoga, ako se vlasništvo nad takvim dobrima prenosi s poduzeća na kućanstvo kako bi se koristilo za finalnu potrošnju, negativne bruto investicije se bilježe za poduzeće, a pozitivni izdaci za potrošnju kućanstva. U rjeđem slučaju, kada se vlasništvo nad takvim dobrima prenosi s kućanstva na poduzeće, za kućanstvo bi trebalo zabilje žiti negativne izdatke za finalnu potrošnju, a za poduzeće pozitivnu vrijednost bruto investicija u fiksni kapital; (e) transakcije postojećim dragocjenostima bilježe se kao povećanje dragocjenosti (pozitivne bruto investicije) kod kupca, a kao smanjenje dragocjenosti (negativne bruto investicija) kod prodavatelja. U slučaju transakcije sa sektorom inozemstva, uvoz ili izvoz dobra se mora bilježiti (vidjeti stavak 3. 135. ). Dragocjenosti koje su prodala kućanstva ne bilježi se kao negativni izdatak za finalnu potrošnju; (f) kada država prodaje postojeća trajna vojna dobra u inozemstvo, to se bilježi kao izvoz dobara i kao negativna intermedi jarna (i finalna) potrošnja države. 3. 151. 3. 152. Za troškove prodaje koji padaju na teret bivšeg vlasnika (troškovi prijenosa vlasništva), mora se bilježiti vlasnički gubitak. Slično knjiženje se obavlja i za dio njegove originalne nabavne cijene koji nije bio otpisan kao potrošnja fiksnog kapitala. Transakcije postojećim proizvodima se bilježe u trenutku promjene vlasništva. Načela vrednovanja koja se primjenjuju su primjerena vrsti (vrstama) uključenih transakcija proizvodima. 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 93 POGLAVLJE 4. TRANSAKCIJE RASPODJELE 4. 01. Definicija: Transakcije raspodjele se sastoje od transakcija pomoću kojih se dodana vrijednost stvorena proizvodnjom raspo djeljuje na radnike, kapital i državu te od transakcija koje se odnose na preraspodjelu dohotka i bogatstva. Sustav povlači razliku između tekućih i kapitalnih transfera, pri čemu se za potonje drži da preraspodjeljuju štednju i bogat stvo, a ne dohodak. NAKNADA ZAPOSLENICIMA (D. 1) 4. 02. Definicija: Naknada zaposlenicima (D. 1) se definira kao ukupna naknada, u novcu ili u naturi, koju poslodavac daje zaposle niku za posao koji je on obavio tijekom računovodstvenog razdoblja. Naknada zaposlenicima se raščlanjuje na: (a) nadnice i plaće (D. 11): — nadnice i plaće u novcu, — nadnice i plaće u naturi, (b) socijalne doprinose poslodavca (D. 12): — stvarne socijalne doprinose poslodavca (D. 121), — imputirane socijalne doprinose poslodavca (D. 122). NADNICE I PLAĆE (D. 11) Nadnice i plaće u novcu 4. 03. Nadnice i plaće u novcu uključuju vrijednosti svih socijalnih doprinosa, poreza na dohodak itd. koje plaćaju zaposlenici, iako ih ustvari zadržava poslodavac i plaća izravno u sustav socijalnog osiguranja, poreznim vlastima itd. , u ime zaposlenika: Nadnice i plaće u novcu uključuju sljedeće vrste naknada: (a) osnovne nadnice i plaće plative u redovitim intervalima; (b) povišene stope za prekovremeni rad, noćni rad, rad vikendom, rad u neugodnim ili opasnim uvjetima; (c) naknade za troškove života, lokalne naknade i naknade za život u inozemstvu; (d) bonuse temeljene na produktivnosti ili dobiti, božićne i novogodišnje bonuse isključujući socijalne naknade zaposlenicima (vidjeti stavak 4. 07. (c)), „13. do 14. mjesečnu plaću” (dodatnu godišnju plaću); (e) naknadu za prijevoz do i s radnog mjesta, isključujući naknade ili refundiranja zaposlenicima za putovanje, odvojen život, preseljenje i troškove reprezentacije koji nastanu tijekom rada (vidjeti stavak 4. 07. (a)); (f) naknadu za državne praznike i godišnji odmor; (g) provizije, napojnice, kotizacije i direktorske honorare plaćene zaposlenicima; (h) ad hoc bonuse ili druga iznimna plaćanja povezana s ukupnim učinkom poduzeća i isplaćena na temelju sustava nagrađi vanja; (i) plaćanja koja poslodavci isplaćuju svojim zaposlenicima na temelju štednih planova; (j) iznimna plaćanja zaposlenicima koji napuštaju poduzeće, ako takva plaćanja nisu povezana s kolektivnim ugovorom; (k) naknade za stanovanje koju poslodavci plaćaju svojim zaposlenicima u novcu. Nadnice i plaće u naturi 4. 04. Definicija: Nadnice i plaće u naturi se sastoje od robe i usluga, ili drugih naknada, koje poslodavci osiguravaju besplatno ili po sniženim cijenama, a koje zaposlenici mogu koristiti kada žele i po svom nahođenju, za zadovoljavanje 94 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 svojih potreba ili želja, ili potreba i želja članova svojih kućanstava. Te robe i usluge ili druge naknade nisu potrebne za poslodavčev proizvodni proces. Za zaposlenike te nadnice i plaće u naturi predstavljaju dodatni dohodak: kad bi sami kupili tu robu ili usluge, oni bi za njih platili tržišnu cijenu. 4. 05. Najuobičajenije nadnice i plaće u naturi su: (a) obroci i piće, uključujući one koji se konzumiraju na službenom putu (jer bi se svejedno konzumirali), ali isključujući posebne obroke i pića uvjetovane izuzetnim radnim uvjetima. Sniženja cijena koja se dobiju u besplatnim ili subvencioni ranim kantinama, ili putem bonova za ručak, moraju biti uključena u nadnice i plaće u naturi; (b) vlastite i kupljene stambene i smještajne usluge, one vrste koju mogu koristiti svi članovi kućanstva kojemu zaposlenik pripada; (c) radne uniforme ili drugi oblici posebne odjeće koje zaposlenici često po vlastitoj želji nose izvan radnog mjesta, kao i na poslu; (d) usluge vozila ili drugih trajnih dobara danih zaposlenicima za osobnu uporabu; (e) robe i usluge proizvedene kao output poslodavčeva vlastitog proizvodnog procesa, kao što su besplatna putovanja za zaposlenike željeznica ili zrakoplovnih tvrtki, besplatan ugljen za rudare ili besplatna hrana za zaposlenike u poljopri vredi; (f) osiguravanje sportskih, rekreativnih i turističkih objekata za zaposlenike i njihove obitelji; (g) prijevoz na posao i s posla, osim kada je organiziran u radno vrijeme, parkiralište za vozila; (h) dječje jaslice za djecu zaposlenika; (i) plaćanja poslodavca u korist radničkih vijeća i sličnih tijela; (j) bonusne dionice podijeljene zaposlenicima; (k) primici u naturi također mogu uključivati vrijednost kamate koje se poslodavci odriču kada zaposlenicima daju zajmove po sniženim kamatnim stopama, ili bez kamata. Ta vrijednost se može procijeniti kao iznos koji bi zaposlenik morao platiti kada bi se zaračunavale kamatne stope na prosječnu hipoteku (pri kupnji kuće ili stana) ili na potrošački kredit (pri kupnji druge robe i usluga), umanjen za iznos stvarno plaćene kamate. Pripisana uplata zaposlenika preusmjerava se u računu primarne raspodjele dohotka natrag poslodavcu. 4. 06. Robe i usluge ili druge pogodnosti se moraju vrednovati po osnovnim cijenama kada ih poslodavac proizvodi, a po kupovnim cijenama kada ih kupuje (tj. po cijeni koju je poslodavac stvarno platio). Kada se daje besplatno, cijela vrijednost nadnica i plaća u naturi se izračunava po osnovnim cijenama (ili kupovnim cijenama kada ih je poslodavac kupio) roba i usluga, ili drugih pogodnosti o kojima se radi. Kada se daje po sniženim cijenama, vrijed nost se određuje kao razlika između gore objašnjenog izračuna i iznosa koji je platio zaposlenik. 4. 07. Nadnice i plaće ne uključuju: (a) izdatak poslodavaca koji je na njihovu korist, kao i na korist njihovih zaposlenika, zbog toga što je potreban za proiz vodni proces poslodavca: 1. naknade ili refundiranje zaposlenicima za putovanja, odvojen život, preseljenje i troškove reprezentacije koji nastanu tijekom rada; 2. izdatak za pružanje pogodnosti na radnom mjestu, zdravstvene preglede koje zahtijeva priroda posla, opskrbu radnom odjećom koja se nosi isključivo, ili uglavnom, na poslu; 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 95 3. usluge smještaja u mjestu rada i to takve vrste koju ne mogu upotrebljavati kućanstva kojima zaposlenici pripadaju  kolibe, spavaonice, barake i tako dalje; 4. posebne obroke ili pića koje zahtijevaju iznimni radni uvjeti; 5. dodatke plaćene zaposlenicima za kupnju alata, opreme ili posebne odjeće potrebne isključivo, ili prvenstveno, za njihov posao, ili taj dio njihovih nadnica ili plaća koji, na temelju njihovih ugovora o radu, zaposlenici moraju namije niti takvim kupnjama. Takav izdatak na robe i usluge koje su poslodavci obvezni osigurati svojim zaposlenicima kako bi oni mogli obavljati svoj posao, tretira se kao intermedijarna potrošnja poslodavaca. (b) Iznose nadnica i plaća koje poslodavci nastavljaju privremeno plaćati svojim zaposlenicima u slučaju bolesti, majčinstva, ozljede na radu, invaliditeta, viška radne snage itd. Takva se plaćanja tretiraju kao socijalne naknade zaposlenicima bez izdvajanja (D. 623), s istim iznosima prikazanim pod imputiranim socijalnim doprinosima poslodavaca (D. 122); (c) ostale socijalne naknade zaposlenicima bez izdvajanja, u obliku naknade za djecu, supružnike, obitelj, obrazovanje ili drugih naknada u vezi s uzdržavanim osobama i u obliku osiguravanja besplatnih zdravstvenih usluga (isključujući one uvjetovane prirodom posla) zaposlenicima i njihovim obiteljima; (d) bilo koje poreze koje plaća poslodavac na nadnice i plaće - na primjer, porez na plaće. Takvi porezi se tretiraju kao ostali porezi na proizvodnju. SOCIJALNI DOPRINOSI POSLODAVACA (D. 12) 4. 08. Iznos jednak vrijednosti socijalnih doprinosa poslodavaca kako bi osigurali svojim zaposlenicima pravo na socijalne naknade mora se bilježiti pod naknade zaposlenicima. Socijalni doprinosi poslodavaca mogu biti stvarni ili imputirani. Stvarni socijalni doprinosi poslodavaca (D. 121) 4. 09. Definicija: stvarni socijalni doprinosi poslodavaca (D. 121) sastoje se od uplata poslodavca osiguravateljima u korist svojih zaposlenika (fondovi socijalne sigurnosti i privatno financirani programi). Takve uplate pokrivaju zakonske, dogo vorne, ugovorne i dobrovoljne doprinose u vezi s osiguranjem protiv socijalnih rizika ili potreba (vidjeti stavak 4. 92. točku (a)). Iako ih poslodavci plaćaju izravno osiguravateljima, ovi se doprinosi poslodavaca tretiraju kao sastavni dio naknada zaposleni cima za koje se smatra da ih oni plaćaju osiguravateljima. Imputirani socijalni doprinosi poslodavaca (D. 122) 4. 10. Definicija: Imputirani socijalni doprinosi poslodavaca (D. 122) predstavljaju protuvrijednost socijalnim naknadama bez izdva janja (minus konačne socijalne naknade zaposlenika), koje poslodavci plaćaju izravno svojim zaposlenicima ili bivšim zaposlenicima i drugim osobama koje ispunjavaju uvjete (1), bez uključivanja osiguravajućeg društva ili samostalnog mirovinskog fonda te bez stvaranja posebnog fonda ili odvojene pričuve u tu svrhu. Činjenica da određene socijalne naknade poslodavci plaćaju izravno, a ne posredstvom fondova socijalne sigurnosti ili drugih osiguravatelja, ni na koji način ne umanjuje njihov karakter naknada socijalne pomoći. Ipak, obzirom da troškovi tih naknada čine dio troškova poslodavca za radnu snagu, oni moraju također biti uključeni u naknade zaposlenicima. 4. 11. Na računima sektora, troškovi izravnih socijalnih naknada se pojavljuju prvo među uporabama na računu stvaranja dohotka, kao sastavni dio naknade zaposlenicima i drugi puta među uporabama na računu sekundarne raspodjele dohotka, kao socijalne naknade. Da bi se izravnao potonji račun, pretpostavlja se da kućanstva zaposlenika plaćaju natrag sektorima (1) Imputirani socijalni doprinosi poslodavaca uključuju iznos jednak vrijednosti plaća i nadnica koje poslodavci nastavljaju privremeno plaćati u slučaju bolesti, majčinstva, ozljede na radu, invaliditeta, viška radne snage itd. svojih zaposlenika, ako se taj iznos može izdvojiti. 96 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 poslodavaca imputirane socijalne doprinose poslodavaca koji zajedno s mogućim socijalnim doprinosima zaposlenika financi raju izravne naknade socijalne pomoći koje im osiguravaju ti isti poslodavci. Ovaj fiktivni krug je sličan onom za stvarne soci jalne doprinose poslodavaca, koji prolaze kroz račune kućanstava i smatra se da ih oni tada plaćaju osiguravateljima. Za vrednovanje imputiranih socijalnih doprinosa poslodavaca, čiji iznos se nužno ne podudara s onim izravnih socijalnih naknada, vidjeti rubriku D. 612. 4. 12. Vrijeme bilježenja naknada zaposlenicima: (a) nadnice i plaće (D. 11) se bilježe u razdoblju tijekom kojeg je posao obavljen. Međutim, ad hoc bonusi ili druga izuzetna plaćanja, trinaesta plaća itd. , bilježe se kada se trebaju platiti; (b) stvarni socijalni doprinosi poslodavaca (D. 121) se bilježe u razdoblju tijekom kojeg je posao obavljen; (c) imputirani socijalni doprinosi poslodavaca (D. 122): 1. koji predstavljaju protuvrijednost obveznih izravnih socijalnih naknada bilježe se u razdoblju tijekom kojega je posao obavljen; 2. koji predstavljaju protuvrijednost dobrovoljnih izravnih socijalnih naknada bilježe se u vremenu kada su takve naknade isplaćene. 4. 13. Naknada zaposlenicima se može sastojati od: (a) naknade koje zaposlenicima rezidentima isplaćuju poslodavci rezidenti; (b) naknade koje zaposlenicima rezidentima isplaćuju poslodavci nerezidenti; (c) naknade koje zaposlenicima nerezidentima isplaćuju poslodavci rezidenti. Takve različite stavke se u ESA-i bilježe kako slijedi: 1. naknada zaposlenicima rezidentima i nerezidentima koju isplaćuju poslodavci rezidenti obuhvaća zajedno stavke (a) i (c) i pojavljuje se među uporabama na računu stvaranja dohotka sektora i djelatnosti kojima poslodavci pripadaju; 2. naknada koju zaposlenicima rezidentima isplaćuju poslodavci rezidenti i nerezidenti obuhvaća zajedno stavke (a) i (b) i pojavljuje se među izvorima na računu alokacije primarnog dohotka kućanstava; 3. stavka (b), naknada koju zaposlenicima rezidentima isplaćuju poslodavci nerezidenti, pojavljuje se među uporabama računa inozemstva za primarne dohotke i tekuće transfere; 4. stavka (c), naknada koju zaposlenicima nerezidentima isplaćuju poslodavci rezidenti, pojavljuje se među izvorima u računu inozemstva za primarne dohotke i tekuće transfere. POREZI NA PROIZVODNJU I UVOZ (D. 2) 4. 14. Definicija: Porezi na proizvodnju i uvoz (D. 2) se sastoje od obveznih, nepovratnih plaćanja u novcu ili u naturi koja je namet nula država ili institucije Europske unije, u vezi s proizvodnjom i uvozom roba i usluga, zapošljavanjem radne snage, vlasništvom i uporabom zemljišta, zgrada i druge imovine koja se koristi u proizvodnji. Ti porezi su plativi bez obzira ostvaruje li se dobit ili ne. 4. 15. Porezi na proizvodnju i uvoz se dijele na: (a) poreze na proizvode (D. 21): 1. porezi tipa poreza na dodanu vrijednost (PDV) (D. 211); 2. porezi i carine na uvoz isključujući PDV (D. 212): — carine na uvoz (D. 2121), — porezi na uvoz isključujući PDV i carine na uvoz (D. 2122); 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 97 3. porezi na proizvode, osim PDV-a i uvoznih poreza (D. 214); (b) ostali porezi na proizvodnju (D. 29). POREZI NA PROIZVODE (D. 21) 4. 16. Definicija: Porezi na proizvode (D. 21) su porezi plativi po jedinici neke proizvedene robe ili obavljene usluge. Porez može biti određeni iznos novaca po jedinici količine robe ili usluga, ili se može izračunati ad valorem kao određeni postotak cijene po jedinici ili vrijednosti proizvedenih ili obavljenih roba ili usluga. U načelu, porezi koji su razre zani na proizvod, bez obzira na institucionalnu jedinicu koja plaća porez, moraju biti uključeni u poreze na proiz vode, osim ako nisu izričito navedeni u drugoj rubrici. Porezi tipa poreza na dodanu vrijednost (PDV) (D. 211) 4. 17. Definicija: Porez tipa poreza na dodanu vrijednost (PDV) je porez na robe ili usluge koji poduzeća ubiru u fazama, a koji se na kraju u punom iznosu naplaćuje krajnjim kupcima. Rubrika porez tipa poreza na dodanu vrijednost (D. 211) sadrži porez na dodanu vrijednost koji ubire država i koji se primje njuje na domaće i uvezene proizvode, a gdje je to primjereno i druge odbitne poreze koji se primjenjuju pod pravilima sličnim onima koja reguliraju PDV te se zbog jednostavnosti u daljnjem tekstu naziva „PDV”. Proizvođači su obvezni platiti samo razliku između PDV-a na svoju prodaju i PDV-a na svoju kupovinu za vlastitu intermedi jarnu potrošnju ili bruto investicije u fiksni kapital. PDV se bilježi neto u smislu da se: (a) outputi roba i usluga i uvozi vrednuju isključujući fakturirani PDV; (b) kupovina roba i usluga se bilježi uključujući neodbitni PDV. PDV se bilježi kao da ga snose kupci, ne prodavatelji i to samo oni kupci koji ga ne mogu odbiti. Veći se dio PDV-a stoga bilježi u sustavu kao da je plaćen pri finalnoj uporabi, uglavnom od potrošnje kućanstava. Međutim, dio PDV-a mogu platiti poduzeća, uglavnom ona koja su izuzeta od PDV-a. Za ukupno gospodarstvo PDV je jednak razlici između ukupnog fakturiranog PDV-a i ukupnog odbitnog PDV -a. Porezi i carine na uvoz isključujući PDV (D. 212) 4. 18. Definicija: Porezi i carine na uvoz isključujući PDV (D. 212) sadrže obvezna plaćanja koja je nametnula država ili institucije Europske unije na uvezenu robu, isključujući PDV, da bi je primili u slobodan opticaj na gospodarskom području te na usluge koje rezidentnim jedinicama pružaju nerezidentne jedinice. Ta plaćanja uključuju: (a) carine na uvoz (D. 2121): one se sastoje od carinskih pristojbi, ili drugih uvoznih naknada, plativih prema popisu carin skih tarifa na robe određene vrste kada uđu da bi bile upotrijebljene na gospodarskom području zemlje korištenja; (b) poreze na uvoz, isključujući PDV i carine na uvoz (D. 2122). Ova rubrika uključuje: 1. namete na uvoz poljoprivrednih proizvoda; 2. iznose novčane kompenzacije nametnute na uvoz; 3. trošarine i posebne poreze na uvoz određenih proizvoda, pod uvjetom da takve pristojbe i poreze na slične proizvode domaćeg podrijetla plaća sama proizvodna jedinica; 4. opće poreze na prodaju plative za uvoz roba i usluga; 98 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 5. poreze na određene usluge koje nerezidentna poduzeća pružaju rezidentnim jedinicama unutar određenog gospodar skog prostora; 6. dobit javnih poduzeća koja imaju monopol na uvoz neke robe ili usluge, a koja se prenosi na državu. Neto porezi i carine na uvoz isključujući PDV izračunavaju se tako da se subvencije na uvoz (D. 311) oduzmu od poreza i carina na uvoz isključujući PDV (D. 212). Porezi na proizvode, osim PDV-a i uvoznih poreza (D. 214) 4. 19. Definicija: Porezi na proizvode, osim PDV-a i uvoznih poreza (D. 214) se sastoje od poreza na robe i usluge koji se plaćaju kao rezultat proizvodnje, izvoza, prodaje, transfera, leasinga ili isporuke tih roba ili usluga, ili kao rezultat njihove uporabe za vlastitu potrošnju ili ulaganje u vlastiti kapital. 4. 20. Ova rubrika uključuje posebno sljedeće: (a) trošarine i poreze na potrošnju (bez onih uključenih u poreze i carine na uvoz); (b) porezne biljege na prodaju određenih proizvoda kao što su alkoholna pića ili duhan te na pravne dokumente ili čekove; (c) poreze na financijske i kapitalne transakcije, plative pri kupovini ili prodaji nefinancijske i financijske aktive, uključujući stranu valutu. Oni se plaćaju kada se promijeni vlasništvo nad zemljištem ili ostalom aktivom, osim kada je to rezultat kapitalnih transfera (uglavnom nasljedstva i darovi). Oni se tretiraju kao porezi na posredničke usluge; (d) poreze na registraciju vozila; (e) poreze na zabavu; (f) poreze na lutrije, kockanje i klađenje, izuzev onih na dobitke; (g) poreze na premije osiguranja; (h) ostale poreze na određene usluge: hotela ili smještaja, stambene usluge, restorane, prijevoz, komunikacije, oglašavanje; (i) opće poreze na prodaju ili promet (isključujući poreze tipa PDV-a): oni uključuju poreze na proizvođačevu veleprodaju i maloprodaju, poreze na kupovinu, poreze na promet; (j) dobitke od fiskalnih monopola koji se prenose na državu, osim onih koji imaju monopol na uvoz neke robe ili usluga (uključeni u D. 2122). Fiskalni monopoli su javna poduzeća kojima je dan zakonski monopol nad proizvodnjom ili distri bucijom posebne vrste robe ili usluge da bi se povećao prihod, a ne da bi se promicali interesi državne gospodarske ili socijalne politike. Kada su javnom poduzeću dane monopolističke ovlasti na osnovu promišljene gospodarske ili socijalne politike zbog posebne prirode robe ili usluge, ili tehnologije proizvodnje – na primjer, komunalna poduzeća, pošte i tele komunikacije, željeznice i tako dalje – to se ne bi trebalo tretirati kao fiskalni monopol. Kao opće pravilo, fiskalni mono poli se obično bave proizvodnjom roba ili usluga koje u drugim zemljama mogu biti opterećene velikim porezima; postoji tendencija ograničavanja na proizvodnju određenih potrošačkih roba (alkoholnih pića, duhana, šibica itd. ) ili goriva; (k) carine na izvoz i iznosi novčane kompenzacije ubrani na izvozu. 4. 21. Neto porezi na proizvode se izračunavaju odbijanjem subvencija na proizvode (D. 31) od poreza na proizvode (D. 21). OSTALI POREZI NA PROIZVODNJU (D. 29) 4. 22. Definicija: Ostali porezi na proizvodnju (D. 29) se sastoje od svih poreza nametnutih poduzećima kao rezultat bavljenja proizvodnjom, neovisno o kakvoći ili vrijednosti proizvedenih ili prodanih roba ili usluga. Oni se mogu plaćati na zemljište, fiksnu aktivu ili radnu snagu zaposlenu u proizvodnom procesu, ili na određene aktivnosti ili transakcije. 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 99 4. 23. Ostali porezi na proizvodnju (D. 29) uglavnom uključuju: (a) poreze na vlasništvo ili uporabu zemljišta, zgrada, ili drugih građevina koje poduzeća koriste u proizvodnji (uključujući stambene objekte u vlasništvu stanara); (b) poreze na uporabu fiksne aktive (vozila, strojeva, opreme) u proizvodne svrhe, bilo da je ta aktiva u vlasništvu ili unajm ljena; (c) poreze na ukupnu masu nadnica i poreze na plaće; (d) poreze na međunarodne transakcije (putovanja u inozemstvo, inozemne doznake, ili slične transakcije s nerezidentima) u svrhu proizvodnje; (e) poreze koje poduzeća plaćaju da bi dobila poslovne ili stručne licence ako se takve licence daju automatski po plaćanju traženih iznosa. Međutim, ako država obavlja provjere primjerenosti ili sigurnosti poslovnog prostora, pouzdanosti ili sigurnosti opreme koja se koristi, stručnosti zaposlenog osoblja, ili kakvoće ili standarda proizvedenih roba i usluga kao uvjet za davanje takve licence, plaćanja se tretiraju kao kupovine pruženih usluga, osim ako su iznosi naplaćeni za licence nerazmjerni troškovima provjera koje obavlja država; (f) poreze na zagađenje koje je posljedica proizvodnih djelatnosti. Oni se sastoje od poreza nametnutih na emisiju ili ispu štanje štetnih plinova, tekućina ili drugih štetnih tvari u okoliš. Oni ne uključuju plaćanja državnih vlasti za sakupljanje i odlaganje otpada ili štetnih tvari, što čini intermedijarnu potrošnju poduzeća; (g) nepotpuno plaćeni PDV koji proizlazi iz paušalnog sustava, koji se često susreće u poljoprivredi. 4. 24. Ova rubrika ne uključuje poreze koje plaćaju kućanstva na osobnu uporabu vozila itd. , koji se bilježe pod tekuće poreze na dohodak, bogatstvo itd. POREZI NA PROIZVODNJU I UVOZ KOJI SE PLAĆAJU INSTITUCIJAMA EUROPSKE UNIJE 4. 25. Porezi na proizvodnju i uvoz koji se plaćaju institucijama Europske unije uključuju sljedeće: (a) poreze koje rezidentne proizvodne jedinice plaćaju izravno institucijama Europske unije (pristojbe EZUČ-a na rudarska poduzeća te ona koja proizvode željezo i čelik); (b) poreze koje ubiru nacionalne vlade u ime institucija Europske unije i to: 1. primitke od zajedničke poljoprivredne politike; nameti na uvezene poljoprivredne proizvode, iznosi novčane kompen zacije nametnuti na izvoz i uvoz, nameti na proizvodnju šećera i porez na izoglukozu, porezi zajedničke odgovornosti za mlijeko i žitarice; 2. primitke od trgovine s trećim zemljama: carinske pristojbe nametnute na temelju Integrirane tarife Europske unije (TARIC); 3. primitke od PDV-a u svakoj državi članici. 4. 26. Bilježenje poreza na proizvodnju i uvoz: porezi na proizvodnju i uvoz se bilježe kada se dogode aktivnosti, transakcije, ili drugi događaji koji stvaraju obvezu plaćanja poreza. 4. 27. Međutim, neke gospodarske aktivnosti, transakcije ili događaji koji bi prema poreznom zakonodavstvu morali jedinicama kojih se to tiče nametnuti obvezu plaćanja poreza, trajno izmiču pažnji poreznih vlasti. Bilo bi nerealno očekivati da takve aktivnosti, transakcije ili događaji dovedu do stvaranja financijske aktive ili pasive u obliku obveza ili potraživanja. Iz tog razloga, iznosi koji se bilježe u sustavu su samo dužni iznosi koji su evidentirani putem poreznog obračuna, porezne prijave ili ostalim instrumentima koji stvaraju obvezu u obliku odvojene obveze plaćanja od strane poreznog obveznika. Sustav ne pripisuje poreze koji nedostaju, a koji nisu ustanovljeni putem poreznog obračuna. Porezi koji su ustanovljeni poreznim obračunom, ali nisu nikad plaćeni (na primjer, zbog stečaja), tretiraju se kao da su plaćeni; postoje dvije mogućnosti: 100 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 (a) sumnjivi dug koji je otpisala država koja priznaje da se njena tražbina više ne može naplatiti; ovaj se otpis bilježi na račune ostalih promjena u obujmu aktive države i dužnika koji nije ispunio obvezu plaćanja; (b) otpust duga uzajamnim sporazumom između države i obveznika. Ovaj se otpust tretira kao kapitalni transfer od države obvezniku na kapitalnom računu, uz istodobno gašenje tražbine na financijskom računu. 4. 28. Ukupna vrijednost poreza koji se moraju bilježiti uključuje sve obračunate kamate na zaostatke dospjelih poreza i bilo koje novčane kazne koju su nametnule porezne vlasti, ako se takve kamate i kazne mogu bilježiti odvojeno od poreza; također uključuje bilo koje pristojbe koje se mogu nametnuti u vezi s naplatom ili povratom nepodmirenih poreza. Sukladno tome, ona se umanjuje za iznos poreznih odbitaka koje daje država na osnovi ekonomske politike te za bilo kakav povrat poreza koji je rezultat preplaćivanja. 4. 29. U sustavu računa, porezi na proizvodnju i uvoz (D. 2) se pojavljuju: (a) među uporabama na računu stvaranja dohotka ukupnog gospodarstva; (b) među izvorima na računu alokacije primarnog dohotka sektora države i na računu inozemstva za primarne dohotke i tekuće transfere. Porezi na proizvode se bilježe kao izvori na računu roba i usluga ukupnog gospodarstva. To omogućava da izvori roba i usluga - vrednovani bez poreza na proizvode - budu izravnani s uporabama, koje se vrednuju uključeno s ovim porezima. Ostali porezi na proizvodnju (D. 29) se pojavljuju među uporabama na računima stvaranja dohotka djelatnosti ili sektora koji ih plaćaju. SUBVENCIJE (D. 3) 4. 30. Definicija: Subvencije (D. 3) su tekuće nepovratne uplate koje država ili institucije Europske unije daju proizvođačima reziden tima (2), s ciljem utjecanja na razinu njihove proizvodnje, na njihove cijene ili naknade faktorima proizvodnje. Ostali netržišni proizvođači mogu dobiti ostale subvencije na proizvodnju samo ako te uplate ovise o općim propisima koji vrijede za tržišne kao i netržišne proizvođače. Prema dogovoru, subvencije na proizvode se ne bilježe na ostali netržišni output (P. 13). 4. 31. Subvencije koje daju institucije Europske unije obuhvaćaju samo njihove tekuće transfere rezidentnim proizvodnim jedini cama. 4. 32. Subvencije se razvrstavaju u: (a) subvencije na proizvode (D. 31): 1. uvozne subvencije (D. 311); 2. ostale subvencije na proizvode (D. 319); (b) ostale subvencije na proizvodnju (D. 39). SUBVENCIJE NA PROIZVODE (D. 31) 4. 33. Definicija: Subvencije na proizvode (D. 31) su subvencije plative po jedinici proizvedene ili uvezene robe ili usluge. Subvencija može biti određen novčani iznos po jedinici količine robe ili usluga, ili se može izračunati ad valorem kao određeni postotak jedinične cijene. Subvencija se također može izračunati kao razlika između određene ciljne cijene i tržišne cijene koju kupac uistinu plaća. Subvencija na proizvod obično se plaća kada se roba proizvede, proda ili uveze. Prema dogovoru, subvencije na proizvode se mogu odnositi samo na tržišni output (P. 11) ili output za vlastitu finalnu uporabu (P. 12). (2) Institucije Europske unije daju subvencije jedinicama koje su rezidentne bilo gdje u Zajednici. 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 101 Uvozne subvencije (D. 311) 4. 34. Definicija: Uvozne subvencije (D. 311) se sastoje od subvencija na robe i usluge koje su plative kada robe prijeđu državnu granicu da bi bile upotrijebljene na gospodarskom području ili kada se usluge pruže rezidentnim institucionalnim jedinicama. One mogu uključivati gubitke koje na osnovu promišljene državne politike snose državne trgovinske organizacije čija je funkcija da kupuju proizvode od nerezidenata i zatim ih prodaju rezidentima po nižim cije nama. Ostale subvencije na proizvode (D. 319) 4. 35. Ostale subvencije na proizvode (D. 319) uključuju: (a) subvencije na proizvode koji se koriste na domaćem području: one se sastoje od subvencija koje se isplaćuju rezidentnim proizvođačima u vezi s njihovom proizvodnjom koja se koristi ili troši unutar tog gospodarskog područja; (b) gubitke državnih trgovinskih organizacija čija je funkcija da kupuju proizvode rezidentnih proizvođača i zatim ih prodaju rezidentima ili nerezidentima po nižim cijenama, kada ti gubici nastaju na osnovu promišljene državne gospodarske ili socijalne politike; (c) subvencije javnim društvima i kvazi-društvima kao kompenzacija za stalne gubitke koje one snose u svojim proizvodnim aktivnostima kao rezultat zaračunavanja cijena koje su niže od njihovih prosječnih troškova proizvodnje, a na osnovu promišljene gospodarske i socijalne politike države ili Europske unije; (d) izravne subvencije na izvoz, plative izravno rezidentnim proizvođačima kada roba napusti gospodarsko područje ili se usluge pružaju nerezidentima – izuzev vraćanja plaćenog poreza na proizvode na carinskim granicama i odricanje od poreza koji bi se plaćali da su te robe bile za prodaju ili uporabu unutar tog gospodarskog područja. Ostale subvencije na proizvodnju (D. 39) 4. 36. Definicija: Ostale subvencije na proizvodnju (D. 39) se sastoje od subvencija, osim subvencija na proizvode koje rezidentne proizvodne jedinice mogu primiti zbog toga što se bave proizvodnjom. Ostali netržišni proizvođači mogu za njihov ostali netržišni output primiti ostale subvencije na proizvodnju samo ako takva plaćanja države ovise o općim propisima koji vrijede za tržišne, kao za i netržišne proizvođače. 4. 37. Ova rubrika uključuje posebno: (a) subvencije na plaće ili radnu snagu: one se sastoje od subvencija koje se plaćaju na ukupnu masu nadnica ili plaća, ili ukupnu radnu snagu, ili na zapošljavanje posebnih kategorija osoba kao što su invalidi ili osobe koje su duže vremena bile nezaposlene, ili na troškove programa osposobljavanja koje organiziraju ili financiraju poduzeća; (b) subvencije za smanjenje onečišćenja: ove se sastoje od tekućih subvencija namijenjenih pokrivanju nekih ili svih troškova dodatne obrade koja se poduzima da bi se smanjilo ili eliminiralo ispuštanje zagađivača u okoliš; (c) potpore za kamatne olakšice rezidentnim proizvođačkim jedinicama, čak i ako su namijenjene za poticanje ulaganja u kapital (3). To su, ustvari, tekući transferi namijenjeni kako bi se smanjili proizvođačevi troškovi poslovanja. Oni se na računima tretiraju kao subvencije proizvođačima koji od njih imaju koristi, čak i kada razliku u kamati država praktički plaća izravno kreditnoj instituciji koja daje zajam; (d) preplaćivanje PDV-a koje proizlazi iz paušalnog sustava, koji se često upotrebljava u poljoprivredi. (3) Međutim, kada potpora služi dvostrukoj svrsi financiranja amortizacije duga i plaćanja kamata na njega i kada se ona ne može razdijeliti između ta dva elementa, cjelokupna potpora se tretira kao investicijska potpora. 102 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 4. 38. Sljedeće se ne tretira kao subvencije: (a) tekući transferi države kućanstvima koja su u svojstvu potrošača. Oni se tretiraju ili kao socijalne naknade ili kao razni tekući transferi (D. 75); (b) tekući transferi između različitih strana države u njihovom svojstvu proizvođača netržišnih dobara i usluga, izuzev ostalih subvencija na proizvodnju (D. 39). Tekući transferi su prikazani pod rubrikom tekućih transfera unutar države (D. 73); (c) investicijske potpore (D. 92); (d) izvanredne uplate u fondove socijalnog osiguranja, u mjeri u kojoj su te uplate namijenjene da bi povećale aktuarske pričuve ovih fondova. Takve uplate se prikazuju u rubrici ostali kapitalni transferi (D. 99); (e) transferi države nefinancijskim društvima i kvazi-društvima da bi se pokrili gubici nakupljeni tijekom nekoliko financij skih godina, ili izvanredni gubici nastali zbog čimbenika koji su izvan kontrole poduzeća, a razvrstavaju se u rubriku ostali kapitalni transferi (D. 99); (f) brisanje dugova koje proizvođačke jedinice imaju prema državi (a koji proizlaze, na primjer, iz zajmova koje je dala državna agencija nefinancijskom poduzeću koje je akumuliralo trgovinske gubitke tijekom nekoliko financijskih godina). Općenito, ove transakcije se na računima tretiraju kao ostali kapitalni transferi (D. 99) (vidjeti stavak 4. 165. točku (f)); (g) plaćanja države ili iz inozemstva za štetu ili gubitke u kapitalnim dobrima kao rezultat rata, ostalih političkih događaja ili nacionalnih katastrofa, koja se prikazuju u rubrici ostali kapitalni transferi (D. 99); (h) dionice i drugi vlasnički udjeli u korporativnim poduzećima koje je kupila država, a koji se prikazuju u rubrici dionice i ostali vlasnički udjeli (AF. 5); (i) plaćanja koja vrši državna agencija države koja je preuzela odgovornost za neuobičajene mirovinske naknade koje utječu na javno poduzeće. Ova se plaćanja moraju bilježiti pod razne tekuće transfere (D. 75); (j) plaćanja države tržišnim proizvođačima kako bi potpuno ili dijelom platila robe i usluge koje ti tržišni proizvođači izravno i pojedinačno pružaju kućanstvima u okolnostima socijalnih rizika ili potreba (vidjeti stavak 4. 84. ) i na koje ta kućanstva imaju zakonski utemeljeno pravo. Ta se plaćanja uključuju u izdatak države za individualnu potrošnju (P. 31) i stoga u socijalne naknade u naturi (D. 631) i stvarnu individualnu potrošnju kućanstava (P. 41). 4. 39. Vrijeme bilježenja: Subvencije se bilježe kada se dogodi transakcija ili događaj (proizvodnja, prodaja, uvoz itd. ) koji dovode do subvencije. Posebni slučajevi: (a) subvencije koje se javljaju u obliku razlike između kupovne i prodajne cijene koju naplaćuje neka državna trgovinska agencija, bilježe se u vrijeme kada agencija kupi robu, ako je prodajna cijena u to vrijeme poznata; (b) subvencije namijenjene pokrivanju gubitka proizvođača bilježe se u vrijeme kada agencija države odluči pokriti gubitak. 4. 40. U sustavu računa subvencije se pojavljuju: (a) među negativnim uporabama na računu stvaranja dohotka ukupnog gospodarstva; (b) među negativnim izvorima na računu primarne alokacije dohotka sektora države i na računu inozemstva za primarne dohotke i tekuće transfere. Subvencije na proizvode se bilježe kao negativni izvori na računu roba i usluga ukupnog gospodarstva. To omogućava da se izvori roba i usluga izravnaju s uporabama. Ostale subvencije na proizvodnju (D. 39) se pojavljuju među negativnim uporabama na računima stvaranja dohotka onih djelatnosti ili sektora koji ih primaju. Posljedice sustava višestrukih deviznih tečajeva na poreze na proizvodnju i uvoz te na subvencije: višestruki devizni tečajevi se trenutačno ne primjenjuju među državama članicama Europske unije. U takvom sustavu: 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 103 (a) implicitni porezi na uvoz se tretiraju kao porezi na uvoz isključujući PDV i uvozne carine (D. 2122); (b) implicitni porezi na izvoz se tretiraju kao porezi na proizvode, osim PDV-a i uvoznih poreza (D. 214); (c) implicitne subvencije na uvoz se tretiraju kao uvozne subvencije (D. 311); (d) implicitne subvencije na izvoz se tretiraju kao ostale subvencije na proizvode (D. 319). VLASNIČKI DOHODAK (D. 4) 4. 41. Definicija: Vlasnički dohodak od vlasništva (D. 4) je dohodak kojeg prima vlasnik financijske aktive ili opipljive neproizvedene aktive u zamjenu za osiguravanje sredstava ili stavljanje materijalnih neproizvedenih sredstava na raspolaganje drugoj institucionalnoj jedinici. Vlasnički dohoci u sustavu se razvrstavaju na sljedeći način: (a) kamata (D. 41); (b) raspodijeljeni dohodak društava (D. 42): 1. dividende (D. 421); 2. povlačenje dohotka iz kvazi-društava (D. 422); (c) ponovno uložena zarada od izravnih stranih ulaganja (D. 43); (d) vlasnički dohodak pripisan vlasnicima police osiguranja (D. 44); (e) zakupnine (D. 45). KAMATA (D. 41) 4. 42. Definicija: Pod uvjetima financijskog instrumenta oko kojeg su se sporazumjeli, kamata (D. 41) je dužnik obvezan plaćati vjerovniku tijekom određenog vremenskog razdoblja bez smanjivanja iznosa nepodmirene glav nice. je iznos koji 4. 43. Vjerovnici pozajmljuju sredstva dužnicima, što dovodi do stvaranja jednog od financijskih instrumenata navedenih u nastavku. Ovaj oblik vlasničkog dohotka primaju vlasnici određenih vrsta financijskih aktiva: (a) depozita (AF. 2); (b) vrijednosnica osim dionica (AF. 3); (c) zajmova (AF. 4); (d) ostalih računa potraživanja (AF. 7). Kamate na depozite, zajmove i račune potraživanja i obveza 4. 44. Kamatna potraživanja i obveze na takvu financijsku aktivu i pasivu, određuju se primjenom odgovarajuće kamatne stope na nepodmirenu glavnicu u svakom trenutku tijekom računovodstvenog razdoblja. Kamate na vrijednosnice Kamate na mjenice i slične kratkoročne instrumente 4. 45. Razlika između nominalne vrijednosti i cijene plaćene u vrijeme izdavanja (tj. diskont) mjeri obveze po kamatama plativim tijekom vremena trajanja mjenice. Povećanje vrijednosti mjenice zbog prirasta obračunate kamate ne čini vlasnički dobitak jer je posljedica povećanja nepodmirene glavnice, a ne promjene u cijeni sredstva. Ostale promjene u vrijednosti mjenice se treti raju kao vlasnički dobici/gubici. Kamata na obveznice i zadužnice 4. 46. Obveznice i zadužnice su dugoročne vrijednosnice koji imatelju daju bezuvjetno pravo na fiksni ili ugovorom određeni promjenjivi dohodak u obliku kuponskih plaćanja, ili na određeni fiksni iznos na određeni datum ili datume kada vrijednos nica dospijeva, ili na oboje. 104 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 (a) obveznice bez kupona: nema kuponskih plaćanja. Kamata na osnovi razlike između otkupne cijene i cijene izdavanja mora biti raspodijeljena tijekom godina do dospijeća obveznice. Pripadajuću kamatu svake godine imatelj ponovno ulaže u obveznicu, tako da se protustavke koje su jednake vrijednosti obračunate, a nenaplaćene kamate moraju bilježiti na financijskom računu kao da imatelj stječe dodatne obveznice te kao izdavateljevo ili dužnikovo daljnje izdavanje obveznice (tj. kao rast u „obujmu” izvorne obveznice); (b) ostale obveznice, uključujući obveznice s vrlo velikim diskontom. Kamata se sastoji od dva dijela: 1. iznosa novčanog dohotka koji se prima od kuponskih plaćanja u svakom razdoblju; 2. iznosa obračunatih kamata u svakom razdoblju, koji se pripisuje razlici između otkupne cijene i cijene izdavanja, a izračunava se na isti način kao za obveznice bez kupona; (c) vrijednosnice vezane uz indeks: iznosi kuponskih plaćanja i/ili nepodmirene glavnice povezani su s indeksom cijene. Promjena u vrijednosti nepodmirene glavnice između početka i kraja određenog računovodstvenog razdoblja zbog kretanja relevantnog indeksa tretira se kao obračunata kamata u tom razdoblju, uz bilo koju kamatu koja se obračunava u tom razdoblju. Obračunata kamata kao rezultat indeksiranja se ustvari ponovno ulaže u vrijednosnicu i mora se bilježiti na financijskim računima držatelja i izda vatelja. Kamatni swapovi i sporazumi o terminskom tečaju 4. 47. Swapovi su ugovorni sporazumi između dviju institucionalnih jedinica koje su suglasne razmjenjivati tokove obveza na isti iznos dugovanja tijekom vremena. Uobičajene vrste swapova su kamatni swapovi i valutni swapovi. Tokovi plaćanja kamata koji proizlaze iz sporazuma o swapu moraju se bilježiti bez plaćanja između dvije strane u razmjeni; bilo kakva plaćanja trećim stranama, kao što su specijalizirani brokeri, u svrhu dogovaranja swapa, bilježe se kao kupovine usluga. Isto načelo se primjenjuje na transakcije na temelju ugovora o terminskom tečaju. Kamata na financijski leasing 4. 48. Financijski leasing je alternativa pozajmljivanju kao metodi financiranja kupnje strojeva i opreme. To je ugovor koji usmjerava sredstva od davatelja leasinga do primatelja leasinga: davatelj leasinga kupuje opremu, a primatelj leasinga se ugovorom obvezuje da će plaćati naknadu, što davatelju leasinga omogućuje da, tijekom trajanja ugovora, povrati sve, ili gotovo sve svoje troškove, uključujući i kamate. Davatelj leasinga se tretira kao da primatelju leasinga daje zajam u vrijednosti koja je jednaka kupovnoj cijeni plaćenoj za sred stva, s time da se ovaj zajam postupno otplaćuje do kraja tijekom trajanja leasinga. Naknada koju primatelj leasinga plaća u svakom razdoblje tretira se kao da ima dva sastavna dijela: povrat glavnice i plaćanje kamata. Kamatna stopa na pripisani zajam se implicitno određuje ukupnim iznosom plaćenim kroz naknadu tijekom trajanja leasinga u odnosu na kupovnu cijenu sredstava. Dio naknade koji predstavlja kamatu postupno se smanjuje tijekom trajanja leasinga, kako se glavnica otplaćuje. Početni zajam davatelja leasinga, zajedno s naknadnim otplatama glavnice, bilježi se u financijskim računima davatelja leasinga i primatelja leasinga. Plaćanja kamate se bilježe pod kamatom u odgovarajućim računima primarne raspodjele dohotka. Ostale kamate 4. 49. Pod kamatom se također podrazumijeva:: (a) kamata naplaćena za prekoračenja po računima u bankama, posebne kamate koje se plaćaju na depozite ostavljene duže nego li je to prvotno dogovoreno te plaćanja određenim imateljima obveznica koja se utvrđuju lutrijom; 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 105 (b) kamata koju primaju uzajamni fondovi (vidjeti stavak 2. 51. točku (b)), od svojih ulaganja, a koja se dodjeljuje dioničarima, čak i ako je kapitalizirana. Ona isključuje vlasničke dobitke ili gubitke u financijskim instrumentima koji pripadaju investi cijskim fondovima, koji se ne bilježe kao vlasnički dohodak. Vrijeme bilježenja 4. 50. Kamata se bilježi na obračunskoj osnovi: to jest, kamata se bilježi kao stalan prirast na iznos nepodmirene glavnice vjerovnika tijekom vremena. Obračunata kamata se mora bilježiti u svakom računovodstvenom razdoblju bez obzira je li stvarno plaćena ili dodana nepodmirenoj glavnici. Kada nije stvarno plaćena, povećanje glavnice također se mora bilježiti na financij skom računu kao dodatno povećanje te vrste financijske aktive na strani vjerovnika te jednako povećanje obveze na strani dužnika. 4. 51. Kamata se bilježi prije odbijanja bilo kakvih nametnutih joj poreza. Naplata i isplata kamata uvijek se bilježi uključujući potpore za kamatne olakšice, čak i ako su te potpore izravno plaćene financijskim institucijama, a ne korisnicima (vidjeti subvencije). Budući da vrijednost usluga koje pružaju financijski posrednici nije raspoređena među različite klijente, stvarne isplate ili naplate kamata za ili od financijskih posrednika nisu prilagođene da bi eliminirala marže koje predstavljaju implicitne troškove financijskih posrednika. U računu alokacije primarnog dohotka financijskih posrednika i nominalne djelatnosti u koju je, prema konvenciji, cijeli output financijskih posrednika raspoređen kao intermedijarna potrošnja, potrebna je stavka usklađenja. 4. 52. U sustavu računa, kamata se prikazuje: (a) među izvorima i među uporabama u računu alokacije primarnog dohotka sektora (4); (b) među izvorima i među uporabama u računu inozemstva za primarne dohotke i tekuće transfere. RASPODIJELJENI DOHODAK DRUŠTAVA (D. 42) Dividende (D. 421) 4. 53. Definicija: Dividende (D. 421) su oblik vlasničkog dohotka kojeg primaju vlasnici dionica (AF. 5), a na kojeg oni stječu pravo na temelju stavljanja sredstava na raspolaganje društvima. Prikupljanje dioničkog kapitala emitiranjem dionica je način prikupljanja sredstava koji je alternativa posuđivanju. Međutim, kao suprotnost kreditnom kapitalu, dionički kapital ne dovodi do obveze koja je fiksna u monetarnom smislu i ne daje pravo imateljima dionica društva na fiksni ili unaprijed određeni dohodak. 4. 54. Ova rubrika također uključuje: (a) dionice izdane dioničarima u svrhu isplate dividende za financijsku godinu. Međutim, tu nisu uključene emisije bonusnih dionica koje predstavljaju kapitalizaciju vlastitih sredstava u obliku pričuva i neraspodijeljene dobiti te dovode do novih dionica za dioničare razmjerno njihovim udjelima; (b) dividende koje primaju uzajamni fondovi (vidjeti stavak 2. 51. točku (b)) od svojih ulaganja, a koje se dodjeljuju dioniča rima, čak i ako su kapitalizirane. To isključuje vlasničke dobitke ili gubitke na financijskim instrumentima koji pripadaju investicijskim fondovima, a koji se ne bilježe kao vlasnički dohodak; (c) dohodak koji su javna poduzeća platila državi, koja su priznata kao neovisni pravni subjekti iako formalno nisu osnovana kao inkorporirana poduzeća. 4. 55. Vrijeme bilježenja: dividende se bilježe u vrijeme kada su prema odluci društva dospjele na naplatu. (4) Ova se praksa razlikuje od većine praksi poslovnog računovodstva, kod kojih se plaćena kamata običnoprikazuje u računu poslovanja kao fiksni trošak, slično drugim troškovima proizvodnje. 106 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 U sustavu računa dividende se pojavljuju: (a) među uporabama u računu alokacije primarnog dohotka sektora u koje su razvrstana društva; (b) među izvorima u računu alokacije primarnog dohotka sektora u koje su razvrstani dioničari; (c) među uporabama i izvorima u računu inozemstva za primarne dohotke i tekuće transfere. Povlačenja dohotka iz kvazi-društava (D. 422) 4. 56. Definicija: Povlačenja iz dohotka kvazi-društava (D. 422) se sastoje od iznosa koje poduzetnici stvarno povuku za svoju vlastitu uporabu iz dobiti kvazi-društava koja im pripadaju. 4. 57. Ti iznosi se bilježe prije odbijanja bilo kakvih tekućih poreza na dohodak, bogatstvo itd. , za koje se smatra da ih uvijek plaćaju vlasnici poslovnih subjekata. 4. 58. 4. 59. 4. 60. Kada kvazi-društvo ima trgovačku dobit, jedinica koja ju posjeduje može odlučiti da dio ili svu dobit ostavi u poslovnom subjektu, posebno u svrhu ulaganja. Takav dohodak koji se ostavi u poslovnom subjektu pojavljuje se kao štednja kvazi društva, a samo se stvarno povučena dobit od strane vlasnika jedinice bilježi u računima povlačenja dohotka iz kvazi-društva. Kada dobit ostvare podružnice, agencije itd. rezidentnih poduzeća u inozemstvu, ako se te podružnice itd. tretiraju kao nere zidentne jedinice, zadržana zarada se pojavljuje kao ponovno uložena zarada od izravnih stranih ulaganja (D. 43). Samo se dohodak koji je stvarno prenesen na matično poduzeće na računima tretira kao povlačenja dohotka iz kvazi-društva primljena iz inozemstva. Isto se načelo primjenjuje na odnose između podružnica, agencija itd. , koje posluju na gospodar skom području i nerezidentnog poduzeća kojem pripadaju. Ova rubrika uključuje neto poslovni višak kojeg primaju rezidenti kao vlasnici zemljišta i zgrada u inozemstvu, ili nerezidenti kao vlasnici zemljišta ili zgrada na gospodarskom području. U praksi, u pogledu svih transakcija zemljištem i zgradama koje na gospodarskom području neke zemlje obavljaju nerezidentne jedinice, u skladu s konvencijama usvojenim u ESA-i, potonje se smatraju fiktivnim rezidentnim jedinicama u kojima vlasnici nerezidenti posjeduju vlasnički kapital. Vrijednost najamnine stambenih objekata u vlasništvu stanara u inozemstvu knjiži se kao uvoz usluga, a pripadajući neto poslovni višak kao primarni dohodak primljen iz inozemstva; vrijednost najamnine stambenih objekata u vlasništvu stanara nerezidenata knjiži se kao izvoz usluga, a pripadajući neto poslovni višak kao primarni dohodak plaćen inozemstvu. 4. 61. Rubrika povlačenja dohotka iz kvazi-društava ne uključuje iznose koje primaju njihovi vlasnici: (a) od prodaje postojećih fiksnih kapitalnih dobara; (b) od prodaje zemljišta i neopipljive aktive; (c) od povlačenja kapitala (npr. ukupna ili djelomična likvidacija njihovog dioničkog kapitala u kvazi-društvu). Ovi iznosi se tretiraju kao povlačenja dioničkog kapitala na financijskom računu i obrnuto, sva sredstva koje osigurava vlasnik (vlasnici) kvazi-društva u svrhu povećanja aktive ili smanjenja obveza, tretiraju se kao uvećanje njegovog dioničkog kapitala. Međutim, ako je kvazi-društvo u vlasništvu države i ako ima stalan manjak iz poslovanja na osnovu promišljene ekonomske i socijalne politike države, bilo koji redovni transfer sredstava u poduzeće koje izvodi država kako bi pokrila njegove gubitke tretira se kao subvencija. 4. 62. Vrijeme bilježenja: povlačenja dohotka iz kvazi-društava se bilježe kada ih vlasnici isplate. 4. 63. U sustavu računa, povlačenja dohotka iz kvazi-društava se pojavljuju: (a) među uporabama u računu alokacije primarnog dohotka sektora u koje su razvrstana kvazi-društva; 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 107 (b) među izvorima u računu alokacije primarnog dohotka sektora vlasnika; (c) među uporabama i izvorima na računu inozemstva za primarne dohotke i tekuće transfere. REINVESTIRANA ZARADA OD IZRAVNIH STRANIH ULAGANJA (D. 43) 4. 64. Definicija: Reinvestirana zarada od izravnih stranih ulaganja (D. 43) jednaka je: poslovnom višku poduzeća s izravnim stranim ulaganjem plus svi potraživani dohodci od vlasništva ili potraživanja iz tekućih transfera minus bilo kakvi plativi vlasnički dohodci ili tekući transferi, uključujući stvarne doznake izravnim stranim ulagačima i bilo kakve tekuće poreze plative na dohodak, bogatstvo itd. , poduzeća s izravnim stranim ulaganjem. 4. 65. Poduzeće s izravnim stranim ulaganjem je inkorporirano ili neinkorporirano poduzeće u kojemu ulagač rezident drugog gospodarstva posjeduje 10 % ili više redovnih dionica ili pripadajućih glasova (za inkorporirano poduzeće) ili protuvrijednost toga (za neinkorporirano poduzeće). Poduzeća s izravnim stranim ulaganjem obuhvaćaju one subjekte koji su navedeni kao tvrtke kćeri (ulagač ima više od 50 % udjela u vlasništvu), povezana poduzeća (ulagač ima 50 % ili manje udjela u vlasništvu) i podružnice (neinkorporirana poduzeća u potpunom ili zajedničkom vlasništvu), a koje su u izravnom ili neizravnom vlasni štvu ulagača. Shodno tome, „poduzeće s izravnim stranim ulaganjem” je širi pojam od „inozemno kontroliranog društva”. 4. 66. Stvarne raspodjele iz poduzetničkog dohotka poduzeća s izravnim stranim ulaganjem mogu se obaviti u obliku dividendi ili isplata dohotka od kvazi-društava. K tome, zadržana zarada se tretira kao da je raspodijeljena i doznačena izravnim stranim ulagačima razmjerno njihovom vlas ništvu u temeljnom kapitalu poduzeća, koju su oni potom ponovno uložili. Ponovno uložena zarada od izravnih stranih ulaganja može biti pozitivna ili negativna. 4. 67. Vrijeme bilježenja: ponovno uložena zarada od izravnih stranih ulaganja se bilježi kada je zarađena. U sustavu računa, ponovno uložena zarada od izravnih stranih ulaganja se pojavljuje: (a) među uporabama i izvorima u računu alokacije primarnog dohotka sektora; (b) među uporabama i izvorima na računu inozemstva za primarne dohotke i tekuće transfere. VLASNIČKI DOHODAK KOJI SE PRIPISUJE VLASNICIMA POLICA OSIGURANJA (D. 44) 4. 68. Definicija: Vlasnički dohodak koji se pripisuje vlasnicima polica osiguranja odgovara ukupnim primarnim dohodcima ostva renim od ulaganja tehničkih pričuva osiguranja. Osiguravajuća društva i mirovinski fondovi ulažu tehničke pričuve osiguranja u financijsku aktivu ili zemljište (od kojih se prima neto vlasnički dohodak, tj. onaj nakon odbijanja plaćenih kamata), ili u zgrade (koje stvaraju neto poslovne viškove). Bilo kakav neto dohodak koji je proizišao iz ulaganja vlastitih sredstava osiguravajućih društava mora se izuzeti razmjerno omjeru vlastitih sredstava i zbroja vlastitih sredstava i tehničkih pričuva osiguranja. 4. 69. Obzirom da su tehničke pričuve aktiva vlasnika police osiguranja, primici od njihovog ulaganja su prikazani na računima kao da ih osiguravajuća društva i mirovinski fondovi plaćaju vlasnicima police u obliku dohotka od vlasništva pripisanog vlasni cima police osiguranja. Kako u praksi ovaj dohodak zadržavaju osiguravajuća društva i mirovinski fondovi, on se tretira kao da je isplaćen natrag osiguravajućim društvima i mirovinskim fondovima u obliku dodataka premijama i doprinosima koji su pridodani stvarnim premijama i plativim doprinosima. 108 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 Ovi dodaci premijama i doprinosima na police neživotnog osiguranja i na police životnog osiguranja zaključene na temelju sustava socijalnog osiguranja bilježe se zajedno sa stvarnim premijama i doprinosima na računima sekundarne raspodjele dohotka jedinica kojih se to tiče. Dodaci premijama na pojedinačna životna osiguranja koja nisu zaključena na temelju sustava socijalnog osiguranja, kao što su stvarne premije, nisu tekući transferi te se stoga ne bilježe na računima sekundarne raspodjele dohotka. Oni su izravno uključeni kao jedan od elemenata koji doprinosi promjeni u „neto vlasničkom udjelu kućanstava u pričuvama životnog osigu ranja i pričuvama mirovinskih fondova”, zabilježenim na financijskim računima jedinica kojih se to tiče. 4. 70. Vrijeme bilježenja: vlasnički dohodak pripisan vlasnicima polica osiguranja bilježi se kada se obračuna. 4. 71. U sustavu računa, vlasnički dohodak pripisan vlasnicima polica osiguranja se pojavljuje: (a) među izvorima u računu alokacije primarnog dohotka vlasnika polica; (b) među uporabama u računu alokacije primarnog dohotka osiguravatelja; (c) među izvorima i među uporabama na računu inozemstva za primarne dohotke i tekuće transfere. ZAKUPNINE (D. 45) Zakupnine od zemljišta 4. 72. Zakupnina koju zemljoposjednik dobiva od zakupca predstavlja oblik vlasničkog dohotka. Ova rubrika također uključuje i zakupnine koje se plaćaju vlasnicima unutrašnjih voda i rijeka za pravo iskorištavanja takvih voda u rekreativne i druge svrhe, uključujući i ribolov. Zemljoposjednik može biti dužan plaćati porez na zemljište ili snositi određene troškove održavanja, isključivo kao posljedica vlasništva nad zemljištem. Prema dogovoru, takvi porezi i troškovi se tretiraju kao da ih plaća osoba koja ima pravo koristiti zemljište te se smatra da ih ta osoba odbija od zakupnine koju bi inače bila obvezna platiti zemljoposjedniku. 4. 73. Zakupnine na zemljište ne uključuju najamnine za zgrade i stambene objekte smještene na njemu; takve najamnine se treti raju kao plaćanja za tržišnu uslugu koju vlasnik pruža najmoprimcu zgrade ili stambenog objekta te se prikazuju na računima intermedijarne ili krajnje potrošnje zakupničke jedinice. Ako ne postoji objektivna osnova na temelju koje bi se razdvojile zakupnina na zemljište i najamnina na zgrade smještene na njemu, cijeli iznos se tretira kao zakupnina kada se smatra da je vrijednost zemljišta veća od vrijednosti zgrada na njemu, a u protivnom kao najamnina. Zakupnine od podzemne aktive 4. 74. Ova rubrika uključuje naknade za pravo korištenja podzemne aktive koje dobivaju vlasnici nalazišta mineralnih ili fosilnih goriva (ugljen, nafta ili prirodni plin), koji ih daju u najam drugim institucionalnim jedinicama, dozvoljavajući im da istražuju ili crpe takva nalazišta tijekom određenog vremenskog razdoblja. 4. 75. Vrijeme bilježenja zakupnina: zakupnine se bilježe u razdoblju kada su plative. 4. 76. U sustavu računa, zakupnine se bilježe: (a) među izvorima i među uporabama u računu alokacije primarnog dohotka sektora; (b) među izvorima i među uporabama na računu inozemstva za primarne dohotke i tekuće transfere TEKUĆI POREZI NA DOHODAK, BOGATSTVO, I SL. (D. 5) 4. 77. Definicija: Tekući porezi na dohodak, bogatstvo itd. (D. 5) pokrivaju sva obvezna, nepovratna plaćanja, u novcu ili u naturi, koja država i inozemstvo periodično nameću na dohodak i bogatstvo institucionalnih jedinica te neke periodične poreze koji nisu razrezani ni na dohodak ni na bogatstvo. 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 109 Tekući porezi na dohodak, bogatstvo itd. su podijeljeni na: (a) poreze na dohodak (D. 51); (b) ostale tekuće poreze (D. 59). POREZI NA DOHODAK (D. 51) 4. 78. Definicija: Porezi na dohodak (D. 51) sastoje se od poreza na dohotke, dobiti i kapitalne dobitke. Oni se određuju na stvarne ili pretpostavljene dohotke pojedinaca, kućanstava, društava ili NPU-a. Oni uključuju poreze određene na vlasni štvo nad imovinom, zemljištem ili nekretninama kada se to vlasništvo koristi kao osnova za procjenu dohotka njihovih vlasnika. Porezi na dohodak uključuju: (a) poreze na dohodak pojedinca ili kućanstva (dohodak od rada, vlasništva, poduzetništva, mirovina itd. ), uključujući poreze koje odbijaju poslodavci (porezi koji se uzimaju od plaće). Tu su uključeni i porezi na dohodak vlasnika neinkorporiranih poduzeća; (b) poreze na dohodak ili dobit društava; (c) poreze na vlasničke dobitke; (d) poreze na dobitke na lutriji ili kockanju, plative na iznose koje primaju dobitnici i odijeljeni od poreza na promet proiz vođača koji organiziraju kockanje ili lutrije, a koji se tretiraju kao porezi na proizvode. OSTALI TEKUĆI POREZI (D. 59) 4. 79. Ostali tekući porezi (D. 59) uključuju: (a) tekuće poreze na kapital koji se sastoje od periodički plativih poreza na vlasništvo ili uporabu zemljišta ili zgrada koje plaćaju vlasnici te tekuće poreze na neto bogatstvo i ostalu aktivu (nakit, drugi vanjski znakovi bogatstva) – osim poreza navedenih u D. 29 (koje plaćaju poduzeća kao rezultat bavljenja proizvodnjom) i onih navedenih u D. 51 (poreza na dohodak); (b) glavarine, nametnute po odrasloj osobi ili po kućanstvu, neovisno o dohotku ili bogatstvu; (c) poreze na izdatke, plative na ukupne izdatke osoba ili kućanstava; (d) plaćanja kućanstava za dozvole za vlasništvo ili uporabu vozila, plovila ili letjelica (koji se ne koriste u poslovne svrhe), ili za dozvole za lov, odstrel ili ribolov itd. (5); (e) poreze na međunarodne transakcije (putovanja u inozemstvo, inozemne doznake, strana ulaganja itd. ), osim onih koje plaćaju proizvođači i uvoznih carina koje plaćaju kućanstva. 4. 80. Tekući porezi na dohodak, bogatstvo itd. , ne uključuju: (a) poreze na nasljedstvo, troškove prijenosa imovine nakon smrti ili poreze na darove među živima, za koje se smatra da se ubiru od kapitala uživatelja i prikazuju se u rubrici poreza na kapital (D. 91); (b) povremene ili izvanredne namete na kapital ili bogatstvo, koji se prikazuju u rubrici poreza na kapital (D. 91); (c) poreze na zemljište, zgrade ili ostalu aktivu koja je u vlasništvu ili koju su zakupila poduzeća koja ih koriste za proiz vodnju, a koji se tretiraju kao ostali porezi na proizvodnju (D. 29); (5) Granica između poreza i kupovine usluga od države definira se po istim kriterijima poput onih koji se koriste u slučaju plaćanja koja obavlja poduzeće: ako se licence odobravaju automatski po plaćanju dospjelog iznosa, njihovo plaćanje se tretira kao porez. Međutim, ako država koristi izdavanje licenci kako bi organizirala neku pravu regulatornu funkciju (na primjer, provjeravanje stručnosti ili osposobljenosti osoba koje je zahtijevaju), plaćanje bi se trebalo smatrati kupovinom usluga od države, a ne plaćanjem poreza, osim ako ne postoji očita disproporcija između takvih plaćanja i troška davanja tih usluga. 110 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 (d) plaćanja kućanstava za dozvole osim dozvola za uporabu vozila, plovila ili letjelica, ili dozvola za lov, odstrel ili ribolov: vozačke ili pilotske dozvole, televizijske ili radio pretplate, dozvole za oružje, ulaznice za muzeje ili članstvo u knjižni cama, naknade za odlaganje otpada itd. , koja se u većini slučajeva tretiraju kao kupovina usluga koje pruža država (6). 4. 81. Ukupna vrijednost poreza koji se moraju bilježiti uključuje kamate zaračunate na zaostatke dospjelih poreza i bilo kakve novčane kazne koje nameću porezne vlasti, ako nije moguće da se takve kamate i kazne bilježe zasebno; također uključuje i bilo kakve pristojbe koje mogu biti nametnute u vezi s povratom i razrezivanjem nepodmirenih poreza. Prema tome, ona se smanjuje za iznos poreznih odbitaka koje odobrava država na osnovu ekonomske politike te za bilo kakav povrat poreza koji je rezultat preplaćivanja. 4. 82. Bilježenje tekućih poreza na dohotke, bogatstvo itd. : tekući porezi na dohodak, bogatstvo itd. , bilježe se u vrijeme kada se realiziraju one aktivnosti, transakcije ili drugi događaji koji stvaraju obvezu plaćanja. Međutim, neke ekonomske aktivnosti, transakcije ili događaji, koji bi prema poreznom zakonodavstvu morali jedinicama kojih se to tiče nametnuti obvezu plaćanja poreza, trajno izmiču pažnji poreznih vlasti. Bilo bi nerealno pretpostaviti da takve aktivnosti, transakcije ili događaji dovode do uvećanja financijske aktive ili pasive u obliku dugovanja ili tražbina. Iz ovog se razloga iznosi koji se bilježe u sustavu određuju po iznosima dospjelima za plaćanje, samo kada su ustanovljeni razrezivanjem poreza, poreznim prijavama ili drugim instrumentima koji stvaraju jasne obveze plaćanja na strani poreznih obveznika. Sustav ne imputira porezni manjak, a koji nije ustanovljen određivanjem poreza. Porezi koji su ustanovljeni putem poreznog obračuna, ali koji se nikad ne prikupe (na primjer, zbog stečaja) tretiraju se kao da su prikupljeni; postoje dvije mogućnosti: (a) loš dug koji je otpisala država koja priznaje da njena tražbina više ne može biti naplaćena; ovaj otpis bilježi na račune ostalih promjena u obujmu sredstava države i dužnika koji ne plaća obveze; (b) otpust duga uzajamnim sporazumom između države i dužnika. Ovaj otpust se tretira kao kapitalni transfer od države dužniku na kapitalnom računu, uz istodobno gašenje potraživanja na financijskom računu. U nekim slučajevima, obveza plaćanja poreza na dohodak može biti ustanovljena tek u nekom kasnijem računovodstvenom razdoblju, a ne u onom u kojemu je dohodak obračunat. Stoga je potrebna određena fleksibilnost glede vremena kada se takvi porezi bilježe. Porezi na dohodak koji se izvorno odbijaju, kao što su PKZ (plativo kad je zarađeno) porezi i redovne pretplate poreza na dohodak, mogu se bilježiti u razdobljima u kojima su takvi porezi plaćeni, a sve finalne porezne obveze na dohodak može se bilježiti u razdoblju u kojem je obveza ustanovljena. U sustavu računa, tekući se porezi na dohodak, bogatstvo itd. , bilježe: (a) među uporabe na računu sekundarne raspodjele dohotka sektora u koje su klasificirani porezni obveznici; (b) među izvore na računu sekundarne raspodjele dohotka države; (c) među uporabe i izvore na vanjskom računu primarnih dohodaka i tekućih transfera. SOCIJALNI DOPRINOSI I NAKNADE (D. 6) 4. 83. Definicija: Socijalne naknade su transferi kućanstvima u novcu ili naturi, namijenjeni za smanjenje njihovog financijskog opterećenja koje je povezano s nizom rizika ili potreba, a koje državne jedinice i NUSK daje putem kolektivno ustrojenih programa, ili izvan tih programa; oni uključuju plaćanja države proizvođačima na pojedinačnu korist kućanstava, koja se isplaćuju u okviru socijalnih rizika ili potreba. 4. 84. Popis rizika ili potreba koji mogu biti osnova za socijalne naknade, prema dogovoru je određen kako slijedi: (a) bolest; (b) invalidnost, onesposobljenost; (6) Granica između poreza i kupovine usluga od države definira se po istim kriterijima poput onih koji se koriste u slučaju plaćanja koja obavlja poduzeće: ako se licence odobravaju automatski po plaćanju dospjelog iznosa, njihovo plaćanje se tretira kao porez. Međutim, ako država koristi izdavanje licenci kako bi organizirala neku pravu regulatornu funkciju (na primjer, provjeravanje stručnosti ili osposobljenosti osoba koje ju zahtijevaju), plaćanje bi se trebalo smatrati kupovinom usluga od države, a ne plaćanjem poreza, osim ako ne postoji očita disproporcija između takvih plaćanja i troška davanja tih usluga. 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 111 (c) nesreća na radu ili profesionalno oboljenje; (d) starost; (e) nadživjele osobe; (f) porodiljna naknada; (g) obiteljska naknada; (h) poticanje zapošljavanja; (i) nezaposlenost; (j) stanovanje (7); (k) obrazovanje; (l) opća potrebitost. 4. 85. Socijalne naknade uključuju: (a) tekuće i jednokratne transfere iz programa koji prikupljaju doprinose, pokrivaju cijelu zajednicu ili velike dijelove zajed nice te koje su uvele i koje nadziru jedinice javne uprave (programi socijalne sigurnosti); (b) tekuće i jednokratne transfere iz programa koje su ustrojila poduzeća u korist njihovih zaposlenika, bivših zaposlenika ili uzdržavanika (privatno financirani programi i programi bez izdvajanja poduzeća). Doprinose mogu uplaćivati zaposlenici ili poslodavci; također ih mogu uplaćivati i samozaposlene osobe; (c) tekuće transfere koje su obavile državne jedinice i NUSK koji ne ovise o prethodnim plaćanjima doprinosa (pomoć). 4. 86. Socijalne naknade isključuju: (a) potraživanja od osiguranja temeljena na policama osiguranja zaključenim isključivo na vlastitu inicijativu osiguranika, neovisno o njegovom poslodavcu ili državi; (b) potraživanja od osiguranja temeljena na policama osiguranja zaključenim s isključivom svrhom dobivanja diskonta, čak i ako te police proizlaze iz kolektivnog ugovora. 4. 87. Da bi se pojedinačna polica tretirala kao dio programa socijalnog osiguranja, događaji ili okolnosti protiv kojih su sudionici osigurani moraju odgovarati rizicima ili potrebama navedenim u gornjem stavku 4. 84. , a uz to mora biti zadovoljen jedan ili više sljedećih uvjeta: (a) sudjelovanje u programu je obvezatno, bilo na temelju zakona za određenu kategoriju radnika, bez obzira radi li se o zaposlenicima, samozaposlenima ili nezaposlenima, bilo na temelju uvjeta zaposlenja zaposlenika, ili grupa zaposlenika; (b) program je kolektivni program koji se vodi u ime određene grupe radnika, bilo da su to zaposlenici, samozaposleni ili nezaposleni, a sudjelovanje je ograničeno na članove te grupe; (c) poslodavac plaća doprinos (stvarni ili imputirani) u program u ime zaposlenika, bez obzira na to plaća li zaposlenik također kakav doprinos. 4. 88. Programi socijalnog osiguranja su programi u kojima su radnici obvezni ili ih njihovi poslodavci ili država potiču da zaključe osiguranje protiv određenih događaja ili okolnosti koji mogu nepovoljno utjecati na njihovu dobrobit ili na dobrobit njihovih uzdržavanika. Programi socijalnog osiguranja se mogu klasificirati prema sljedećim vrstama: (a) programi socijalne sigurnosti koji pokrivaju cijelu zajednicu ili velike dijelove zajednice, koje uvode, kontroliraju i financi raju državne jedinice; (b) privatno financirani programi, a koji se sastoje od: 1. programa u kojima se socijalni doprinosi plaćaju trećim stranama (osiguravajućim društvima, samostalnim mirovin skim fondovima); (7) U slučaju stanovanja, plaćanja javne uprave stanarima s ciljem smanjenja najamnina su socijalne naknade, uz iznimku posebnih naknada koje javna uprava plaća u svojstvu poslodavca. 112 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 2. programa u kojima poslodavci održavaju posebne pričuve koje su odvojene od ostalih pričuva, čak i ako takvi programi ne čine zasebne institucionalne jedinice u odnosu na poslodavca. Oni se navode kao nesamostalni miro vinski fondovi. Pričuve se tretiraju kao aktiva koja pripada korisnicima, a ne poslodavcima; (c) programi za koje nisu osigurana sredstva i gdje poslodavci plaćaju socijalne naknade svojim zaposlenicima, bivšim zapo slenicima ili uzdržavanicima iz svojih vlastitih sredstava, bez stvaranja posebnih pričuva u tu svrhu. 4. 89. Programi socijalnog osiguranja koje su ustrojile državne jedinice za svoje zaposlenike razvrstavaju se pod privatno financirane programe ili programe bez izdvajanja, ne pod programe socijalne sigurnosti. 4. 90. Socijalni doprinosi se mogu podijeliti na stvarne doprinose plative na temelju prve dvije kategorije programa spomenutih u gornjem stavku 4. 88. i imputirane doprinose koji pripadaju programima bez izdvajanja. 4. 91. Socijalni doprinosi se mogu podijeliti na one koji su propisani zakonom i one koji to nisu. SOCIJALNI DOPRINOSI (D. 61) Stvarni socijalni doprinosi (D. 611) 4. 92. Stvarni socijalni doprinosi uključuju: (a) stvarne socijalne doprinose poslodavaca (D. 6111). Oni odgovaraju tijeku D. 121. Stvarni socijalni doprinosi poslodavaca su oni doprinosi koje plaćaju poslodavci fondovima socijalnog osiguranja, osigura vajućim društvima ili samostalnim kao i nesamostalnim mirovinskim fondovima koji upravljaju planovima socijalnog osiguranja, kako bi osigurali socijalne naknade za svoje zaposlenike. Kako se stvarni socijalni doprinosi poslodavaca plaćaju u korist njihovih zaposlenika, njihova vrijednost se bilježi kao jedan od sastavnih dijelova naknada zaposlenicima zajedno s nadnicama i plaćama u novcu i u naturi. Ti socijalni dopri nosi se bilježe kao da su ih platili zaposlenici kao tekuće transfere u fondove socijalnog osiguranja, osiguravajuća društva ili samostalne i nesamostalne mirovinske fondove; (b) socijalne doprinose zaposlenika (D. 6112). Ove socijalne doprinose plaćaju zaposlenici programima socijalnog osiguranja, privatno financiranim programima ili programima bez izdvajanja. Socijalni doprinosi zaposlenika se sastoje od stvarnih doprinosa koji se plaćaju, plus, u slučaju programa koji su privatno financirani, doprinosnih obveza za doprinosni dodatak izvan vlasničkog dohotka, koji se pripi suje vlasnicima polica osiguranja, kojeg dobiju oni zaposlenici koji sudjeluju u programima minus naknade za usluge. Sve naknade za usluge se tretiraju kao da terete doprinose zaposlenika, a ne poslodavaca; (c) socijalne doprinose samozaposlenih i nezaposlenih osoba (D. 6113). Ove socijalne doprinose plaćaju u svoju korist osobe koje nisu zaposlenici, to jest samozaposlene osobe (poslodavci ili oni koji rade za vlastiti račun), ili nezaposlene osobe. Oni također uključuju i vrijednost dodatnih doprinosa koji se plaćaju iz vlasničkog dohotka pripisanog imateljima police osiguranja, a koje primaju sudionici i bilježe se kao otplaći vanje osiguravajućem društvu, uz njihove ostale doprinose. 4. 93. Plaćanja stvarnih socijalnih doprinosa mogu biti obvezatna na temelju zakona ili propisa, ili se mogu plaćati kao rezultat kolektivnih ugovora u određenoj djelatnosti ili ugovora između poslodavca i zaposlenika u određenom poduzeću, ili zbog toga što su navedeni u samom u ugovoru o radu. U nekim slučajevima, doprinosi mogu biti dobrovoljni. Ovdje navedeni dobrovoljni doprinosi pokrivaju: (a) socijalne doprinose koje u fond socijalne sigurnosti plaćaju ili nastavljaju plaćati osobe koje nisu zakonski obvezne (dalje) plaćati doprinose; 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 113 (b) socijalne doprinose plaćene osiguravajućim društvima (ili društvima za uzajamnu pomoć i mirovinskim fondovima klasifi ciranim u isti sektor) kao dio dodatnih osiguravajućih programa koje su ustrojila poduzeća u korist svojih zaposlenika, a kojima se potonji pridružuju dobrovoljno; (c) doprinose društvima za uzajamnu pomoć, otvorenima za članstvo zaposlenicima ili samozaposlenim radnicima. 4. 94. Kako bi razlikovali socijalne doprinose koji su obvezatni i one koji to nisu, uvedena je dodatna razina klasifikacije: (a) obvezatni stvarni socijalni doprinosi poslodavaca (D. 61111); (b) dobrovoljni stvarni socijalni doprinosi poslodavaca (D. 61112); (c) obvezatni socijalni doprinosi zaposlenika (D. 61121); (d) dobrovoljni socijalni doprinosi zaposlenika (D. 61122); (e) obvezatni socijalni doprinosi samozaposlenih i nezaposlenih osoba (D. 61131); (f) dobrovoljni socijalni doprinosi samozaposlenih i nezaposlenih osoba (D. 61132). 4. 95. Stvarni socijalni doprinosi u fondove socijalne sigurnosti ili druge državne agencije bilježe se bruto kao transakcije raspodjele. S druge strane, socijalni doprinosi plaćeni osiguravajućim društvima u okviru privatno financiranih programa, osiguravajućim društvima kao i društvima za uzajamnu pomoć i samostalnim mirovinskim fondovima uključenima u isti sektor, bilježe se neto, tj. nakon odbijanja dijela doprinosa koji predstavlja vrijednost usluge osiguranja pružene (rezidentnim i nerezidentnim) kućanstvima. Prema prihvaćenim dogovorima, ovaj dio doprinosa ustvari predstavlja plaćanje za tržišnu uslugu koja čini dio finalne potrošnje kućanstava ili, u slučaju doprinosa koje plaćaju nerezidentna kućanstva, dio izvoza usluga. U slučaju nesamostalnih privatno financiranih programa za socijalno osiguranje, gdje poslodavci održavaju vlastite odvojene pričuve, naknada za usluge se ne odbija od doprinosa koje plaćaju zaposlenici. Kako takvi programi ne čine institucionalne jedinice odvojene od poslodavca, troškovi rukovođenja i upravljanja sredstvima su uključeni u opće proizvodne troškove poslodavaca. 4. 96. Vrijeme bilježenja: stvarni socijalni doprinosi poslodavaca (D. 6111) i socijalni doprinosi zaposlenika (D. 6112) bilježe se u vrijeme kada se obavlja posao koji dovodi do obveze plaćanja doprinosa. Socijalni doprinosi samozaposlenih i nezaposlenih osoba (D. 6113) bilježe se kada nastaju obveze plaćanja. 4. 97. U sustavu računa stvarni socijalni doprinosi se bilježe: (a) među uporabe na računu sekundarne raspodjele dohotka kućanstava; (b) među uporabe na vanjskom računu primarnih dohodaka i tekućih prijenosa (u slučaju nerezidentnih kućanstava); (c) među izvore na računu sekundarne raspodjele dohotka rezidentnih osiguravatelja ili poslodavaca; (d) među izvore na vanjskom računu primarnih dohodaka i tekućih prijenosa (u slučaju nerezidentnih osiguravatelja ili poslo davaca). Imputirani socijalni doprinosi (D. 612) 4. 98. Imputirani socijalni doprinosi (D. 612) predstavljaju protuvrijednost socijalnim naknadama (umanjenim za moguće socijalne doprinose zaposlenika) koje poslodavci plaćaju izravno (tj. nepovezano sa stvarnim doprinosima poslodavaca) njihovim zapo slenicima ili bivšim zaposlenicima i ostalim osobama koje ispunjavaju uvjete. Oni odgovaraju tijeku D. 122. Njihova vrijednost bi se, u načelu, trebala temeljiti na aktuarskim obračunima. 4. 99. Potrebno je uvesti imputirane socijalne doprinose da bi socijalne naknade koje izravno raspodjeljuju poslodavci bile uključene u račune u rubrici socijalne naknade te da bi troškovi tih naknada (za dio koji nije pokriven stvarnim doprinosima zaposle nika) bili uključeni u naknadu zaposlenicima koju plaća poslodavac. 114 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 Kada poslodavci osiguravaju socijalne naknade svojim zaposlenicima, bivšim zaposlenicima ili osobama koje o njima ovise izravno iz svojih vlastitih izvora bez sudjelovanja fonda socijalne sigurnosti, osiguravajućeg društva ili neovisnog mirovinskog fonda te bez stvaranja posebnih ili odvojenih pričuva u tu svrhu, može se smatrati da su korisnici zaštićeni u odnosu na razne posebne potrebe ili okolnosti, čak i ako nisu izvršena plaćanja koja bi ih pokrila. Stoga se za zaposlenike mora imputirati naknada u vrijednosti jednakoj iznosu socijalnih doprinosa koji bi bili potrebni da osiguraju de facto prava na socijalne naknade koje akumuliraju. Ti iznosi ne ovise samo o razinama naknada koje se trenu tačno plaćaju, nego također i o načinima na koje bi se obveze poslodavaca na temelju takvih programa mogle razviti u budućnosti kao rezultat čimbenika kao što su očekivane promjene u broju, dobnoj strukturi i očekivanom trajanju života njihovih sadašnjih i bivših zaposlenika. Tako se vrijednosti koje bi trebale biti imputirane za doprinose moraju, u načelu, temeljiti na istoj vrsti aktuarskih obračuna koja određuju razine premija koje naplaćuju osiguravajuća društva. Kada se kao rezultat političkih događaja ili gospodarskih promjena omjer između broja trenutačno zaposlenih i broja umirovljenih osoba znatno promijeni i postane neuobičajen, treba procijeniti vrijednost imputiranih doprinosa za trenutne zaposlenike, koja će biti drugačija od stvarne vrijednosti isplaćenih mirovina. U tu se svrhu može koristiti razuman postotak nadnica i plaća plaćenih trenutnim zaposlenicima. Međutim, u praksi može biti teško odlučiti koliki trebaju biti imputirani doprinosi. Poduzeće može samo izraditi procjene, možda na osnovu doprinosa plaćenih u slično financirane programe radi izračunavanja njegovih obveza u budućnosti. U protivnom, jedina praktična alternativa može biti uporaba socijalnih naknada bez izdvajanja poduzeća, tijekom istog računo vodstvenog razdoblja (nakon odbijanja stvarnih doprinosa koje su uplatili sami zaposlenici), kao procjena imputirane naknade koja bi bila potrebna za pokriće imputiranih doprinosa. Dok je očito da postoje mnogi razlozi radi kojih vrijednost imputi ranih doprinosa koji bi bili potrebni može odstupati od socijalnih naknada bez izdvajanja koje su stvarno plaćene u istom razdoblju, kao što su promijenjeni sastav i dobna struktura radne snage poduzeća, stvarno plaćene naknade u tekućem razdoblju (umanjene za socijalne doprinose zaposlenika) mogu ipak osigurati zadovoljavajuće procjene doprinosa i povezane imputirane naknade. 4. 100. Na računu stvaranja dohotka bilježi se kao da poslodavci plaćaju svojim trenutnim zaposlenicima, kao sastavni dio njihove naknade, iznos opisan kao imputirani socijalni doprinosi jednake vrijednosti kao i procijenjeni socijalni doprinosi koji bi bili potrebni da osiguraju sredstva za socijalne naknade bez izdvajanja, a na koje oni stječu pravo. Na računu sekundarne raspo djele dohotka, za zaposlenike se bilježi kao da vraćaju svojim poslodavcima isti iznos imputiranih socijalnih doprinosa (tj. tekući transferi), kao da ih plaćaju u odvojeni program socijalnog osiguranja. 4. 101. Vrijeme bilježenja: imputirani socijalni doprinosi koji predstavljaju protustavku obveznim izravnim socijalnim naknadama bilježe se u vrijeme kada nastaje obveza plaćanja naknada. Imputirani socijalni doprinosi koji predstavljaju protustavku dobrovoljnim izravnim socijalnim naknadama bilježe se u vrijeme plaćanja naknade. 4. 102. U sustavu računa, imputirani socijalni doprinosi se bilježe: (a) među uporabama na računu sekundarne raspodjele dohotka kućanstava i na vanjskom računu primarnih dohodaka i tekućih transfera; (b) među izvorima na računu sekundarne raspodjele dohotka sektora kojima poslodavci pripadaju te na vanjskom računu primarnih dohodaka i tekućih transfera. SOCIJALNE NAKNADE OSIM SOCIJALNIH TRANSFERA U NATURI (D. 62) 4. 103. Rubrika D. 62 se sastoji od četiri podrubrike: Socijalne naknade u novcu (D. 621) Njih kućanstvima plaćaju fondovi socijalne sigurnosti (isključujući refundiranje, vidjeti D. 6311). Ove naknade se osiguravaju na temelju programa socijalne sigurnosti. 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 115 Socijalne naknade iz privatno financiranih programa (D. 622) Njih (u novcu ili u naturi) kućanstvima isplaćuju osiguravajuća društva ili druge institucionalne jedinice koje upravljaju privatno financiranim programima socijalnog osiguranja. Socijalne naknade zaposlenicima bez izdvajanja (D. 623) Njih (u novcu ili u naturi) zaposlenicima, uzdržavanicima ili nadživjelim članovima obitelji isplaćuju poslodavci koji upravljaju programima socijalnog osiguranja bez izdvajanja. One obično uključuju: (a) neprekinute isplate redovnih ili sniženih nadnica tijekom razdoblja izostanka s posla radi bolesti, nesreće, porodiljnog dopusta itd. ; (b) plaćanje obiteljskih, obrazovnih i drugih naknada u vezi s uzdržavanicima; (c) plaćanje starosne mirovine ili mirovine nadživjelim članovima obitelji bivših zaposlenika te plaćanje otpremnina radni cima i nadživjelim članovima njihovih obitelji u slučaju viška radne snage, nesposobnosti za rad, smrti uslijed nesreće itd. (ako je to određeno kolektivnim ugovorom); (d) opće medicinske usluge koje nisu povezane sa zaposlenikovim poslom; (e) domove za oporavak i domove umirovljenika. Socijalne naknade zaposlenika bez izdvajanja, koje plaćaju poslodavci svojim bivšim zaposlenicima ili drugim osobama koje ispunjavaju uvjete, moraju se bilježiti uključujući poslodavčeve stvarne socijalne doprinose, tj. plaćanja poslodavaca osigurava teljima u korist osoba kojih se to tiče. Naknade socijalne pomoći u novcu (D. 624) Isplaćuju ih državne jedinice ili NUSK kućanstvima, kako bi se zadovoljile iste potrebe kao kod naknada socijalnog osiguranja, ali se ne plaćaju na temelju programa socijalnog osiguranja koji obuhvaća socijalne doprinose i naknade socijalnog osiguranja. Takve naknade ne uključuju tekuće transfere koji se isplaćuju kao odgovor na događaje ili okolnosti koji obično nisu pokri veni programima socijalnog osiguranja (tj. transfere radi prirodne katastrofe, koji se bilježe pod ostale tekuće transfere ili ostale kapitalne transfere). SOCIJALNI TRANSFERI U NATURI (D. 63) 4. 104. Definicija: Socijalni transferi u naturi (D. 63) se sastoje od pojedinačnih roba i usluga koje pojedinačnim kućanstvima kao transfere u naturi pružaju državne jedinice i NUSK, bilo da su kupljeni na tržištu ili da su ih kao netržišni output proizvele državne jedinice ili NPUSK -ovi. Oni se mogu financirati iz poreza, ostalog državnog dohotka ili dopri nosa za socijalnu sigurnost, ili iz donacija i dohotka od imovine u slučaju NUSK-a. Iako neke netržišne usluge koje pruža NUSK imaju neke od karakteristika kolektivnih usluga, sve netržišne usluge koje proiz vodi NUSK se zbog jednostavnosti i prema dogovoru tretiraju kao individualne po prirodi. Usluge koje se pružaju kućan stvima besplatno ili po ekonomski beznačajnim cijenama, opisuju se kao individualne usluge kako bi se razlikovale od zajed ničkih usluga koje se pružaju zajednici kao cjelini ili velikim dijelovima zajednice. Individualne usluge se uglavnom sastoje od obrazovnih i zdravstvenih usluga, iako se često pružaju i druge vrste usluga kao što su usluge stanovanja, usluge iz kulture i rekreacije. Rubrika socijalnih prijenosa u naravi (D. 63) uključuje socijalne naknade u naravi i prijenose pojedinačnih netržišnih roba ili usluga. Socijalne naknade u naturi (D. 631) 4. 105. Socijalne naknade u naturi su socijalni transferi u naturi namijenjeni smanjenju financijskog opterećenja kućanstava koje proizlazi iz socijalnih rizika ili potreba (vidjeti stavak 4. 84. ). One se mogu podijeliti na one kod kojih kućanstva koja ih koriste zapravo kupuju dobra i usluge sami, a onda im se to refundira i one kod kojih se dotične usluge pružaju izravno 116 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 korisnicima. U drugom slučaju, jedinice države ili NPUSK-ovi proizvode ili kupuju, u potpunosti ili djelomično, robe i usluge koje njihovi proizvođači izravno pružaju korisnicima. Naknade socijalne sigurnosti, refundacije (D. 6311) To su naknade koje se sastoje od refundacija od strane fondova socijalne sigurnosti za odobrene izdatke kućanstava za posebne robe i usluge. Kada kućanstvo kupi robu ili uslugu koje mu poslije, dijelom ili u cijelosti, refundira fond socijalne sigurnosti, može se smatrati da djeluje u ime fonda socijalne sigurnosti. U praksi, kućanstvo daje kratkoročni kredit fondu socijalne sigurnosti koji je otplaćen čim kućanstva dobiju povrat. Iznos refundiranog izdatka se bilježi kao da ga snosi izravno fond socijalne sigurnosti u vrijeme kada kućanstvo obavi kupo vinu, dok je jedini izdatak koji se bilježi za kućanstvo razlika, ako ona postoji, između plaćene kupovne cijene i refundiranog iznosa. Stoga se iznos izdatka koji refundiraju fondovi socijalne sigurnosti kućanstvima ne tretira kao tekući transfer u novcu. Ostale naknade socijalne sigurnosti u naturi (D. 6312) One se sastoje od socijalnih transfera u naturi, izuzev refundacija, koje fondovi socijalne sigurnosti izvršavaju prema kućan stvima. Većina ostalih naknada socijalne sigurnosti u naturi vjerojatno će se sastojati od medicinskih ili zubarskih tretmana, operacija, bolničkog smještaja, naočala ili kontaktnih leća, medicinskih pomagala ili opreme i sličnih roba ili usluga u okviru socijalnih rizika ili potreba. Ovu uslugu pružaju izravno korisnicima, bez refundiranja, tržišni ili netržišni proizvođači te se vrednuje u skladu s tim. Moraju se odbiti bilo kakva plaćanja samih kućanstava. Naknade socijalne pomoći u naturi (D. 6313) Sastoje se od transfera u naturi koje kućanstvima izvršavaju državne jedinice ili NUSK po prirodi sličnih naknadama socijalne sigurnosti u naturi, ali se ne pružaju u okviru programa socijalnog osiguranja. Tu su uključeni, ako nisu pokriveni programom socijalnog osiguranja, socijalno stanovanje, naknada za stanovanje, dječji vrtić, stručno osposobljavanje, sniženje cijena prijevoza (pod uvjetom da postoji posebna svrha) i slične robe i usluge u okviru socijalnih rizika ili potreba. Moraju se odbiti bilo kakva plaćanja samih kućanstava. Transferi pojedinačnih netržišnih roba i usluga (D. 632) 4. 106. Definicija: Transferi pojedinačnih netržišnih roba i usluga (D. 632) sastoje se od roba ili usluga koje pojedinačnim kućan stvima, besplatno ili po ekonomski beznačajnim cijenama, pružaju netržišni proizvođači ili državne jedinice ili NPUSK-ovi. Oni odgovaraju izdacima pojedinačne potrošnje NUSK-a i države (vidjeti stavak 3. 85. ), minus socijalne naknade u naturi (D. 631) dane kućanstvima na temelju mehanizama socijalne sigurnosti ili socijalne pomoći. 4. 107. Vrijeme bilježenja socijalnih naknada: (a) u novcu, bilježe se kada su ustanovljeni zahtjevi za naknadama; (b) u naturi, bilježe se u vrijeme kada se usluge pružaju ili u vrijeme kada se dogode promjene vlasništva nad robom koju netržišni proizvođači izravno pružaju kućanstvima. 4. 108. U sustavu računa, socijalne naknade osim socijalnih transfera u naturi (D. 62) bilježe se: (a) među uporabama na računu sekundarne raspodjele dohotka sektora koji daju naknade; (b) među uporabama na vanjskom računu primarnog dohotka i tekućih transfera (u slučaju naknada iz inozemstva); (c) među izvorima na računu sekundarne raspodjele dohotka kućanstva; (d) među izvorima na vanjskom računu za primarne dohotke i tekuće transfere (u slučaju naknada dodijeljenih nerezidentnim kućanstvima). 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 117 Socijalni transferi u naturi (D. 63) se bilježe: (a) među uporabama na računu preraspodjele dohotka u naturi onih sektora koji dodjeljuju naknade; (b) među izvorima na računu preraspodjele dohotka u naturi kućanstva. Potrošnja prenesenih roba i usluga se bilježi na računu uporaba prilagođenog raspoloživog dohotka. Prema dogovoru, ne postoje socijalni transferi u naturi s inozemstvom (oni se knjiže u D. 62. kao socijalne naknade osim socijalnih transfera u naturi). OSTALI TEKUĆI TRANSFERI (D. 7) NETO PREMIJE NEŽIVOTNOG OSIGURANJA (D. 71) 4. 109. Definicija: Neto premije neživotnog osiguranja (D. 71) su premije plative po policama koje zaključuju institucionalne jedinice. Police koje zaključuju kućanstva su police koje oni zaključuju na vlastitu inicijativu i u svoju vlastitu korist, neovisno od svojih poslodavaca ili države i izvan bilo kakvog programa socijalnog osiguranja (8). Neto premije neživotnog osiguranja sastoje se od stvarnih premija koje plaćaju osiguranici da bi dobili osiguravateljno pokriće tijekom računovodstvenog razdoblja (zarađene premije) i od premijskih dodataka koji se plaćaju izvan vlasničkog dohotka i koji se pripisuju osiguranicima nakon odbitka troškova usluga osiguravajućih društava s kojima se ugovara osiguranje. Neto premije neživotnog osiguranja su iznosi koji služe za pružanje pokrića za razne događaje ili nezgode čija je posljedica oštećenje robe ili imovine, ili tjelesna ozljeda kao posljedica prirodnih pojava ili ljudskih radnji (požari, poplave, udari, sudari, potonuća, krađa, nasilje, nesretni slučajevi, bolest itd. ), ili za financijske štete prouzročene događajima kao što su bolest, neza poslenost, nezgode i slično. 4. 110. Vrijeme bilježenja: neto premije neživotnog osiguranja bilježe se kada su zarađene. Premije osiguranja od kojih se odbiju troškovi usluga su onaj dio ukupnih plaćenih premija u tekućem ili u prethodnim razdobljima koji služi za pokriće rizika koji mogu nastupiti u tekućem razdoblju. Premije zarađene u tekućem razdoblju moraju se razlikovati od premija koje dospijevaju na naplatu u tekućem razdoblju, a koje služe za pokriće rizika u budućim razdobljima, kao i u tekućem razdoblju. 4. 111. U sustavu računa, neto premije neživotnog osiguranja bilježe se: (a) među uporabe u računu sekundarne raspodjele dohotka rezidentnih osiguranika; (b) među uporabe na vanjskom računu za primarne dohotke i tekuće transfere (u slučaju nerezidentnih osiguranika); (c) među izvorima u računu sekundarne raspodjele dohotka rezidentnih osiguravajućih društava; (d) među izvorima na vanjskom računu za primarne dohotke i tekuće transfere (u slučaju nerezidentnih osiguravajućih društava). (8) Premije životnog osiguranja ne pojavljuju se kao takve u sustavu računa. One se dijele na: (a) premije koje predstavljaju jedan oblik socijalnog doprinosa (one se uplaćuju u programe socijalnog osiguranja); (b) osobne premije životnog osiguranja. Prve su uključene u kategoriju „stvarni socijalni doprinosi”, a druge se ne tretiraju kao transakcije raspodjele. Obje kategorije premija životnog osiguranja povećavaju tehničke pričuve osiguranja koje se pojavljuju u financijskom računu i u bilanci stanja. 118 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 POTRAŽIVANJA OD NEŽIVOTNOG OSIGURANJA (D. 72) 4. 112. Definicija: Potraživanja od neživotnog osiguranja (D. 72) predstavljaju potraživanja koja dospijevaju po ugovorima o neži votnom osiguranju (9); to jest, iznosi koje su osiguravajuća društva obvezna platiti kao naknadu za pretrpljene ozljede osoba ili oštećenja imovine (uključujući trajna kapitalna dobra). 4. 113. Potraživanja od neživotnog osiguranja ne uključuju plaćanja koja su socijalne naknade. 4. 114. Budući da se troškovi usluga kod neživotnog osiguranja izračunavaju tako da se dospjela potraživanja odbiju od zbroja zara đenih premija i dodataka na premiju, iz toga proizlazi da ukupno dospjela potraživanja moraju biti jednaka neto premijama neživotnog osiguranja osiguravajućeg društva tijekom istog računovodstvenog razdoblja. Ovo ističe činjenicu da je osnovna funkcija neživotnog osiguranja preraspodjela izvora. Namirenje potraživanja od neživotnog osiguranja tretira se kao transfer oštećeniku. Takve se isplate uvijek tretiraju kao tekući transferi, čak i kada se radi o velikim iznosima kao posljedice slučajnog uništenja trajne materijalne imovine ili teške tjelesne ozljede neke osobe. Iznosi koje dobiju oštećenici obično nisu namijenjeni ni za kakvu posebnu svrhu, a roba ili imovina koja je oštećena ili uništena ne mora nužno biti popravljena ili zamijenjena. Neke su potraživanja posljedica šteta ili ozljeda koje osiguranici nanesu drugim osobama ili imovini trećih strana. U tim sluča jevima valjana potraživanja bilježe se kao izravno plativa od strane osiguravajućeg društva prema oštećenicima, a ne kao neiz ravna isplata preko ugovaratelja osiguranja. 4. 115. Vrijeme bilježenja: potraživanja od neživotnog osiguranja bilježe se u trenutku nastanka nesretnog slučaja ili drugog događaja za koji je sklopljeno osiguranje. 4. 116. U sustavu računa, ona se bilježe: (a) među uporabe u računu sekundarne raspodjele dohotka rezidentnih osiguravajućih društava; (b) među uporabe na vanjskom računu za primarne dohotke i tekuće transfere (u slučaju nerezidentnih osiguravajućih društava); (c) među izvorima u računu sekundarne raspodjele dohotka korisnikovog sektora; (d) među izvorima na vanjskom računu za primarne dohotke i tekuće transfere (u slučaju nerezidentnih korisnika); TEKUĆI TRANSFERI UNUTAR UKUPNE DRŽAVE (D. 73) 4. 117. Definicija: Tekući transferi unutar ukupne države (D. 73) uključuju transfere između različitih podsektora države (središnja država, savezna država, lokalna država, fondovi socijalne sigurnosti) isključujući poreze, subvencije, investicijske potpore i druge transfere kapitala. 4. 118. Tekući transferi unutar ukupne države ne uključuju transakcije u ime druge jedinice; oni se bilježe samo jedanput u računima i to u sredstvima korisničke jedinice u čije se ime obavlja transakcija. Do ove situacije posebno dolazi kada državna agencija (npr. tijelo središnje države) naplaćuje poreze koji se automatski prenose, u cijelosti ili djelomično, drugoj državnoj agenciji (npr. lokalnoj vlasti). U tom slučaju, porezni primici namijenjeni toj drugoj državnoj agenciji iskazuju se kao da ih je ta agen cija izravno naplatila, a ne kao tekući transfer unutar države. Ovo se rješenje primjenjuje još više u slučaju poreza namije njenih drugoj državnoj agenciji koji poprimaju oblik dodatnih stopa koje se obračunavaju na poreze koje ubire središnja država. Zakašnjenja pri doznačivanju poreza od jedne do druge državne jedinice knjiže se u financijskom računu u stavci „drugi računi potraživanja/obveza”. (9) Potraživanja od životnog osiguranja ne pojavljuju se kao takve u sustavu računa. One se dijele na: (a) potraživanja koje predstavljaju jedan oblik socijalnih naknada; (b) osobna potraživanja u okviru životnog osiguranja. Prve su uključene u rubriku socijalne naknade osim socijalnih transfera u naturi, a druge se ne tretiraju kao transakcije raspodjele. Obje kategorije potraživanja od životnog osiguranja smanjuju tehničke pričuve osiguranja koje se pojavljuju u finan cijskom računu i u bilanci stanja. 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 119 S druge strane, transferi poreznih primitaka, koji su sastavni dio ukupnih transfera središnje države drugoj državnoj agenciji, uključeni su u tekuće transfere unutar ukupne države. Ti transferi ne odgovaraju nijednoj posebnoj kategoriji poreza i ne obavljaju se automatski, nego uglavnom preko određenih fondova (fondovi jedinica lokalne i regionalne samouprave i fondovi lokalne vlasti) u skladu s udjelom u raspodjeli koje je utvrdila središnja država. 4. 119. Vrijeme bilježenja: Tekući transferi unutar ukupne države bilježe se u trenutku izvršenja transfera koje propisuju važeći propisi. 4. 120. U sustavu računa, tekući transferi unutar ukupne države bilježe se među uporabe i izvore u računu sekundarne raspodjele dohotka podsektora države (10). TEKUĆA MEĐUNARODNA SURADNJA (D. 74) 4. 121. Definicija: Tekuća međunarodna suradnja (D. 74) uključuje sve transfere u novcu ili u naturi između države i država ili među narodnih organizacija (11) u inozemstvu, osim investicijskih potpora i ostalih kapitalnih transfera. 4. 122. Rubrika D. 74 obuhvaća: (a) neporezne doprinose države institucijama Europske unije, osim četvrtog vlastitog izvora koji se temelji na bruto nacio nalnom proizvodu (12); (b) doprinose države međunarodnim organizacijama (bez poreza koji su države članice obvezne platiti nadnacionalnim orga nizacijama); (c) sve tekuće transfere koje država prima od institucija ili organizacija iz točaka (a) i (b) (13); (d) tekuće transfere među državama, bilo u novcu, npr. plaćanja namijenjena financiranju proračunskih deficita stranih država ili prekomorskih područja, ili u naturi (npr. protustavka darovima u hrani, vojnoj opremi, pomoći u izvanrednim slučaje vima nakon prirodnih katastrofa u obliku hrane, odjeće, lijekova itd. ); (e) nadnice i plaće koje isplaćuje država, institucija Europske unije ili međunarodna organizacija, savjetnicima ili stručnjacima za tehničku pomoć koji se stavljaju na raspolaganje zemljama u razvoju. Tekuća međunarodna suradnja uključuje transfere između države i međunarodnih organizacija koje se nalaze u državi, budući da se međunarodne organizacije ne tretiraju kao rezidentne institucionalne jedinice država u kojima se nalaze. 4. 123. Vrijeme bilježenja: trenutak izvršenja transfera koji propisuju važeći propisi (obvezni transferi) ili trenutak kada je transfer izvršen (dobrovoljni transferi). 4. 124. U sustavu računa, tekuća međunarodna suradnja bilježi se: (a) među uporabe i izvore u računu sekundarne raspodjele dohotka sektora države; (b) među uporabe i izvore na vanjskom računu za primarne dohotke i tekuće transfere. (10) Tekući prijenosi u okviru države su tokovi koji su interni za sektor ukupne države i ne pojavljuju se u konsolidiranom računu za sektor kao cjelinu. (11) Međunarodne organizacije, u smislu u kojem se upotrebljavaju u sustavu, dobivaju ovlasti izravno od nacionalnih država koje su njihove članice, ili neiz ravno od njih preko drugih međunarodnih organizacija čije su one članice. (12) Nameti koje plaćaju rezidentne proizvodne jedinice institucijama Europske unije bilježe se u računima kao porezi na proizvodnju koji se plaćaju inozem stvu; četvrti vlastiti izvori koji se temelje na bruto nacionalnom proizvodu, a koji se oblikuju na temelju Odluke Vijeća od 24. lipnja 1988. o sustavu vlastitih sredstava Zajednica, razvrstavaju se u rubriku D. 75 „Razni tekući transferi”. (13) Neposredni tekući transferi institucija Europske unije rezidentnim tržišnim proizvodnim jedinicama iskazani su kao subvencije koje plaća inozemstvo. 120 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 RAZNI TEKUĆI TRANSFERI (D. 75) Tekući transferi neprofitnim ustanovama koje služe kućanstvima (NUSK) 4. 125. Tekući transferi neprofitnim ustanovama koje služe kućanstvima uključuju sve dobrovoljne doprinose (osim ostavština), člana rine i financijsku pomoć koju neprofitne ustanove koje služe kućanstvima dobivaju od kućanstava (uključujući nerezidentna kućanstva) i, u manjoj mjeri, od drugih jedinica. 4. 126. Uključeno je sljedeće: (a) redovite članarine koje kućanstva plaćaju sindikatima i političkim, sportskim, kulturnim, vjerskim i sličnim organizacijama koje su razvrstane u sektor neprofitnih ustanova koje služe kućanstvima; (b) dobrovoljni doprinosi (osim ostavština) kućanstava, društava i inozemstva neprofitnim ustanovama koje služe kućan stvima, uključujući transfere u naturi u obliku darova u hrani, odjeći, pokrivačima, lijekovima itd. humanitarnim organiza cijama u svrhu raspodjele rezidentnim ili nerezidentnim kućanstvima; (c) pomoć i potpore države, osim transfera u posebne svrhe financiranja kapitalnih izdataka koji se iskazuju u okviru investi cijskih potpora. Isključena su plaćanja članarina ili priloga tržišnim neprofitnim ustanovama koje služe poslovnim subjektima, poput gospo darskih komora ili trgovinskih udruga, koja se tretiraju kao plaćanja za obavljene usluge. 4. 127. Vrijeme bilježenja: tekući transferi neprofitnim ustanovama koje služe kućanstvima bilježe se u trenutku kada su izvedeni. 4. 128. U sustavu računa, tekući transferi neprofitnim ustanovama koje služe kućanstvima bilježe se: (a) među uporabe u računu sekundarne raspodjele dohotka sektora koji uplaćuju doprinose; (b) među uporabe u vanjskom računu za primarne dohotke i tekuće transfere; (c) među izvore u računu sekundarne raspodjele dohotka sektora neprofitnih ustanova koje služe kućanstvima. Tekući transferi između kućanstava 4. 129. Definicija: Tekući transferi između kućanstava sastoje se od svih tekućih transfera u novcu ili u naturi koje su rezidentna kućanstva dala drugim rezidentnim ili nerezidentnim kućanstvima, ili ih od njih primila. Oni se posebno sastoje od doznaka iseljenika ili u inozemstvu trajno naseljenih radnika (ili onih koji rade u inozemstvu godinu dana ili duže) članovima svoje obitelji koji žive u njihovoj zemlji podrijetla, ili doznake roditelja djeci u drugom mjestu. 4. 130. Vrijeme bilježenja: trenutak nastanka transfera. 4. 131. U sustavu računa, tekući prijenosi između kućanstava bilježe se: (a) među uporabe i izvore u računu sekundarne raspodjele dohotka kućanstava; (b) među uporabe i izvore u vanjskom računu za primarne dohotke i tekuće transfere Novčane kazne i penali 4. 132. Definicija: novčane kazne i penali koje su institucionalnim jedinicama nametnuli sudovi ili kvazi-sudska tijela, tretiraju se kao obvezni tekući transferi. 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 121 4. 133. U ovu rubriku nije uključeno sljedeće: (a) novčane kazne i penali koje nameću porezne vlasti kako bi se izbjegla zakašnjenja u plaćanju poreza, a koje se obično ne mogu razlikovati od samih poreza; (b) plaćanja naknada u svrhu dobivanja dozvola, s tim da takva plaćanja predstavljaju poreze ili plaćanja za usluge koje pružaju jedinice državne uprave (vidjeti D. 29 i D. 59). 4. 134. Vrijeme bilježenja: novčane kazne i penali bilježe se u trenutku nastanka obveza. Lutrije i igre na sreću 4. 135. Iznosi plaćeni za loto ili kladioničke listiće sastoje se od dva elementa: plaćanje troškova usluge jedinici koja organizira igre na sreću i preostali tekući transferi koji se isplaćuje dobitnicima. Troškovi usluge mogu biti znatni i možda se iz njih mora platiti porez na pružanje usluga igara na sreću. Transferi se u sustavu prepoznaju kao izravni transferi između onih koji sudje luju u igrama na sreću, to jest, među kućanstvima. Kada nerezidentna kućanstva sudjeluju u igrama na sreću, tada mogu postojati znatni neto transferi između sektora kućanstva i inozemstva. Tekući transferi bilježe se u trenutku kada su izvedeni. Plaćanje odštete 4. 136. Definicija: Plaćanje odštete sastoji se od tekućih transfera koje plaćaju institucionalne jedinice drugim institucionalnim jedini cama kao odštetu za tjelesne ozljede osoba ili oštećenje imovine koje su prouzročile prvospomenute institucio nalne jedinice, isključujući isplate potraživanja neživotnog osiguranja. Plaćanje odštete može biti obvezno plaćanje prema presudi suda ili dobrovoljno plaćanje koja je dogovoreno izvan suda. Ova rubrika obuhvaća dobrovoljna plaćanja jedinica javne uprave ili neprofitnih ustanova koje služe kućanstvima u obliku odštete za ozljede ili štete prouzročene prirodnim katastrofama, izuzevši ona koja su razvrstana u kapitalne transfere. 4. 137. Vrijeme bilježenja: plaćanja nadoknada bilježe se kada su izvedena (dobrovoljna plaćanja) ili kada se moraju izvesti (obvezna plaćanja). Četvrti vlastiti izvori koji se temelje na BNP-u 4. 138. „Četvrti vlastiti izvori koji se temelje na bruto nacionalnom proizvodu”, koji su ustanovljeni Odlukom Vijeća od 24. lipnja 1988. o sustavu vlastitih sredstava Zajednica, tekući su transferi koje država svake države članice plaća institucijama Europske unije. To je preostali doprinos u proračun tih institucija čija se visina određuje na temelju visine bruto nacionalnog proizvoda svake države. Vrijeme bilježenja: Četvrti vlastiti izvori koji se temelje na bruto nacionalnom proizvodu bilježe se u trenutku kada se moraju platiti. U sustavu računa, četvrti vlastiti izvori koji se temelje na bruto nacionalnom proizvodu iskazuju se: (a) među uporabe u računu sekundarne raspodjele dohotka države; (b) među izvore u vanjskom računu za primarne dohotke i tekuće transfere. Ostalo 4. 139. (a) Tekući transferi od neprofitnih ustanova koje služe kućanstvima prema državi, koji nisu porezi. (b) Plaćanja države javnim poduzećima razvrstanim u sektor nefinancijskih društava i kvazi inkorporirana poduzeća, koja su namijenjena pokriću izuzetno visokih troškova mirovina. (c) Studijska i nagradna putovanja koja država ili neprofitne ustanove koje služe kućanstvima plaćaju rezidentnim ili nerezi dentnim kućanstvima. 122 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 (d) Premije na štednju koje u određenim vremenskim razmacima država isplaćuje kućanstvima kao nagradu za štednju tijekom proteklog razdoblja. (e) Povrati troškova kućanstava koje su u njihovu korist izvršile organizacije socijalne skrbi. (f) Tekući transferi od neprofitnih ustanova koje služe kućanstvima prema inozemstvu. (g) Pokroviteljstva društava, ako se ta plaćanja ne mogu smatrati kao kupovine marketinških ili drugih usluga (na primjer, transferi u dobrotvorne svrhe ili stipendije). (h) Tekući transferi države kućanstvima u svojstvu potrošača ako se ne bilježe kao socijalne naknade. 4. 140. Vrijeme bilježenja: ovi se transferi bilježe kada se izvedu, osim u slučaju transfera od države ili prema državi koji se bilježe kada se moraju izvesti. U sustavu računa razni tekući transferi iskazuju se: (a) među izvorima i uporabama u računu sekundarne raspodjele dohotka svih sektora; (b) među izvorima i uporabama u vanjskom računu za primarne dohotke i tekuće transfere. PRILAGODBA ZA PROMJENU NETO VLASNIČKOG UDJELA KUĆANSTAVA U PRIČUVAMA MIROVINSKIH FONDOVA (D. 8) 4. 141. Definicija: prilagodba za promjenu neto vlasničkog udjela kućanstava u pričuvama mirovinskih fondova (D. 8) predstavlja prilagodbu koje je potrebno obaviti kako bi se u štednji kućanstava iskazala promjena u aktuarskim pričuvama prema kojima kućanstva imaju nedvojbeno potraživanje (potraživanje koje se ponovno iskazuje na financijskoj razini kao aktiva u okviru rubrike F. 61) i koje se pune premijama i doprinosima koji se bilježe u računu sekun darne raspodjele dohotka kao socijalni doprinosi. 4. 142. Budući da se u financijskim računima i bilancama stanja sustava kućanstva tretiraju kao vlasnici pričuva privatno financiranih programa, kako samostalnih tako i nesamostalnih, potrebna je prilagođavajuća stavka kako bi se osiguralo da svaki višak mirovinskih doprinosa iznad primitaka mirovine (tj. „transfernih” obveza nad „transfernim” potraživanjima) ne utječe na štednju kućanstava. Kako bi se neutralizirao ovaj učinak, prilagodba koja je jednaka: ukupnoj vrijednosti stvarnih socijalnih doprinosa za mirovine koji se uplaćuju u privatno financirane mirovinske programe uvećanoj za ukupnu vrijednost dodataka na doprinose koji se isplaćuju izvan vlasničkog dohotka koji se pripisuje vlasnicima polica osiguranja umanjenoj za vrijednost popratnih troškova usluge umanjenoj za ukupnu vrijednost mirovina koje se isplaćuju kao naknade socijalnog osiguranja iz privatno financiranih miro vinskih programa, dodaje se raspoloživom dohotku ili prilagođenom raspoloživom dohotku kućanstava u računima uporabe dohotka prije nego što stigne na štednju. Na ovaj način štednja kućanstava je ista kakva bi bila kad mirovinski doprinosi i mirovinska potraživanja ne bi bili bilježeni kao tekući transferi u računu sekundarne raspodjele dohotka. Ova je prilagođavajuća stavka potrebna kako bi se uskladila štednja kućanstava s promjenom njihovog neto vlasničkog udjela u pričuvama mirovinskih fondova evidentiranim u financij skom računu sustava. Usklađenja na suprotnoj strani su, naravno, potrebna u računima uporabe dohotka osiguravajućih društava ili samostalnih mirovinskih fondova, ili poslodavaca koji održavaju nesamostalne mirovinske fondove. 4. 143. Vrijeme bilježenja: prilagodba se bilježi prema tokovima koji ga čine. 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 123 4. 144. U sustavu računa, prilagodba za promjenu neto vlasničkog udjela kućanstava u pričuvama mirovinskih fondova bilježi se: (a) među uporabe u računima uporabe dohotka sektora osiguravajućih društava i drugih sektora koji upravljaju nesamo stalnim mirovinskim fondovima; (b) među uporabe u vanjskom računu za primarne dohotke i tekuće prijenose (u slučaju nerezidentnih institucija); (c) među izvore u računima uporabe dohotka sektora kućanstava; (d) među izvore na vanjskom računu za primarne dohotke i tekuće transfere (u slučaju nerezidentnih kućanstava). KAPITALNI TRANSFERI (D. 9) 4. 145. Kapitalni transferi razlikuju se od tekućih transfera po činjenici da uključuju povećanja ili smanjenja aktive najmanje jedne strane u transakciji. Bez obzira na to jesu li oni izvedeni u novcu ili u naturi, oni moraju rezultirati razmjernom promjenom u financijskoj ili nefinancijskoj aktivi, koja je iskazana u bilanci stanja jedne ili obje strane u transakciji. 4. 146. Kapitalni transferi u naturi sastoje se od prijenosa vlasništva nad aktivom (osim zaliha i novca) ili obveze koju je otkazao vjerovnik bez primitka ikakve protunaknade za uzvrat. Kapitalni transfer u novcu sastoji se od transfera novca kojeg je prva strana prikupila na temelju smanjenja njezine aktive (osim zaliha), a kojeg druga strana očekuje ili treba koristiti za povećanje aktive (osim zaliha). Druga strana, primatelj, često je prinuđena koristiti novac zbog kupovanja aktive jer je to uvjet pod kojim se transfer izvršava. 4. 147. Kapitalni transferi obuhvaćaju poreze na kapital (D. 91), investicijske potpore (D. 92) i ostale kapitalne transfere (D. 99). POREZI NA KAPITAL (D. 91) 4. 148. Definicija: Porezi na kapital (D. 91) sastoje se od poreza koji se nameću u nepravilnim i vrlo rijetkim vremenskim razmacima na vrijednosti aktive ili na neto vrijednost u vlasništvu institucionalnih jedinica ili na vrijednosti aktive koja se prenosi između institucionalnih jedinica kao rezultat ostavština, darova za života ili drugih transfera. 4. 149. Porezi na kapital uključuju: (a) poreze na kapitalne transfere: porezi na nasljedstvo, porezi na ostavštinu i porezi na darove za života, koji se smatraju obračunatim na kapital korisnika (osim poreza na prodaju aktive, budući da oni nisu transferi); (b) poreze na kapital: povremeni i izvanredni porezi na sredstva ili neto vrijednost u vlasništvu institucionalnih jedinica ( 14). Oni uključuju poreze na poboljšanje, to jest poreze na povećanje vrijednosti poljoprivrednog zemljišta uslijed dobivanja dozvole za razvoj zemljišta u poslovne ili stambene svrhe. 4. 150. Vrijeme bilježenja: porezi na kapital bilježe se u trenutku kada nastane porezna obveza. 4. 151. U sustavu računa, porezi na kapital bilježe se: (a) među promjene obveza i neto vrijednosti (-) u kapitalnom računu sektora u koji su razvrstani porezni obveznici; (b) među promjene u obvezama i neto vrijednosti (+) u kapitalnom računu države; (c) među promjene u obvezama i neto vrijednosti u kapitalnom računu inozemstva. (14) Međutim, porezi na kapitalne dobitke iskazani su u računima pod rubrikom „tekući porezi na dohodak, bogatstvo itd. ”. 124 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 INVESTICIJSKE POTPORE (D. 92) 4. 152. Definicija: Investicijske potpore (D. 92) se sastoje od kapitalnih transfera, u novcu ili u naturi, koje država ili inozemstvo (15) daju drugim rezidentnim ili nerezidentnim institucionalnim jedinicama u svrhu financiranja ukupnih troškova ili dijela troškova njihovih fiksnih aktiva. 4. 153. Investicijske potpore se mogu dodjeljivati u novcu ili u naturi. Investicijske potpore u naturi sastoje se od transfera prijevozne opreme, strojeva i druge opreme državne uprave drugim rezidentnim ili nerezidentnim jedinicama, kao i od neposredne dodjele građevinskih objekata ili drugih objekata za rezidentne ili nerezidentne jedinice. 4. 154. Investicijske potpore ne uključuju transfere vojne opreme u obliku oružja ili opreme čija je isključiva funkcija aktiviranje takvog oružja, budući da ono nije razvrstano u kategoriju fiksne aktive. 4. 155. Vrijednost kapitalnih investicija koje država izvodi u korist drugih gospodarskih sektora mora se također iskazivati u okviru investicijskih potpora kad god je korisnik poznat i kada postaje vlasnik tog kapitala. U takvim se slučajevima investicije bilježe među promjene u aktivi u kapitalnom računu korisnika i financira se investicijskom potporom koja se pojavljuje među promjenama u obvezama i neto vrijednosti u istom računu. 4. 156. Rubrika D. 92 ne uključuje samo pojedinačna jednokratna plaćanja namijenjena financiranju kapitalnih investicija tijekom istog razdoblja, nego i obročna plaćanja za investicije u kapital tijekom ranijeg razdoblja. Prema tome, oni dijelovi godišnjih plaćanja države koji predstavljaju amortizaciju dugova koje su ugovorila poduzeća u svrhu projekata kapitalnih investicija za čiju je amortizaciju država preuzela potpunu ili djelomičnu odgovornost, također se tretiraju kao investicijske potpore. Međutim, isključene su potpore za kamatne olakšice koje dodjeljuje država, čak i kada je cilj takve olakšice poticanje kapi talnih investicija. U praksi, dio troškova kamata koje su preuzele državne vlasti predstavlja, kao i sam tok kamata, tekuće tran sakcije raspodjele. Bez obzira na to, kada potpora ima dvojnu svrhu financiranja ugovorene amortizacije duga i plaćanja kamate na pozajmljeni kapital i kada nije moguće razdvojiti ta dva elementa, cijela se potpora u računima tretira kao investi cijska potpora. 4. 157. Investicijske potpore sektoru nefinancijskih inkorporiranih i kvazi inkorporiranih poduzeća uključuju, pored potpora privatnim poduzećima, kapitalne potpore javnim poduzećima kojima se priznaje status nezavisnih pravnih subjekata, pod uvjetom da odjel državne uprave koji dodjeljuje potporu ne zadržava pravo na potraživanje od javnog poduzeća. 4. 158. Investicijske potpore sektoru kućanstava uključuju potpore za opremu i modernizaciju poslovnih subjekata koje nisu inkorpo rirana ili kvazi inkorporirana poduzeća te potpore kućanstvima za izgradnju, kupovinu i adaptaciju stambenih objekata. 4. 159. Investicijske potpore ukupnoj državi uključuju sva plaćanja (osim potpora za kamatne olakšice) podsektorima države (16) u svrhu financiranja kapitalnih investicija. Najvažniji primjeri su transferi središnje države lokalnoj upravi za posebnu svrhu financiranja njihovih bruto investicija u fiksni kapital. Treba naglasiti da se transferi države namijenjeni različitim ili neodre đenim svrhama iskazuju u okviru tekućih transfera unutar ukupne države, čak i kada se djelomično koriste za pokriće izda taka za kapitalne investicije. 4. 160. Investicijske potpore neprofitnim ustanovama od države i inozemstva razlikuju se od tekućih transfera neprofitnim ustano vama, korištenjem istog kriterija. 4. 161. Investicijske potpore inozemstvu moraju se također ograničiti na transfere s posebnom svrhom financiranja kapitalnih investi cija nerezidentnih jedinica. One uključuju, na primjer, nepovratne transfere za izgradnju mostova, cesta, tvornica, bolnica ili škola u zemljama u razvoju, ili za izgradnju građevinskih objekata za međunarodne organizacije. One mogu obuhvaćati obročna plaćanja u određenom razdoblju, kao i jednokratna plaćanja. Ova rubrika također obuhvaća besplatnu isporuku fiksnih kapitalnih dobara. (15) Investicijske potpore od inozemstva uključuju potpore koje izravno plaćaju institucije Europske unije (npr. određeni transferi koje daje Europski fond za smjernice i jamstva u poljoprivredi, Odjel za usmjeravanje EAGGF-a). (16) Investicijske potpore unutar ukupne države su tokovi interni za sektor države i ne pojavljuju se u konsolidiranom računu za taj sektor kao cjelinu. 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 125 4. 162. Vrijeme bilježenja: investicijske potpore u novcu bilježe se u trenutku dospijeća plaćanja. Investicijske potpore u naturi bilježe se kada se prenese vlasništvo nad aktivom. 4. 163. U sustavu računa, investicijske potpore se bilježe: (a) među promjene u obvezama i neto vrijednosti (-) u kapitalnom računu države; (b) među promjene u obvezama i neto vrijednosti (+) u kapitalnom računu sektora koji primaju potpore; (c) među promjene u obvezama i neto vrijednosti u kapitalnom računu inozemstva. OSTALI KAPITALNI TRANSFERI (D. 99) 4. 164. Definicija: Ostali kapitalni transferi (D. 99) obuhvaćaju transfere koji nisu investicijske potpore i porezi na kapital, a koji sami po sebi ne predstavljaju preraspodjelu dohotka, nego preraspodjelu štednje ili bogatstva među različitim sektorima ili podsektorima gospodarstva ili inozemstva. 4. 165. Ostali kapitalni transferi uključuju sljedeće transakcije: (a) plaćanja države ili inozemstva vlasnicima kapitalnih dobara uništenih ili oštećenih u ratu, drugim političkim događajima ili prirodnim katastrofama (poplavama i sličnom); (b) transfere države nefinancijskim inkorporiranim i kvazi inkorporiranim poduzećima u svrhu pokrića gubitaka nagomilanih tijekom nekoliko financijskih godina ili izvanrednih gubitaka radi uzroka na koje tvrtka nije mogla utjecati; (c) transfere između podsektora države koji su namijenjeni pokriću neočekivanih izdataka ili nagomilanih deficita ( 17); (d) jednokratna nagradna plaćanja na štednju koja odobrava država građanima kao nagradu za njihovu štednju tijekom razdoblja od nekoliko godina; (e) ostavštine, velike darove za života i donacije između jedinica koje pripadaju različitim sektorima, uključujući ostavštine ili velike darove neprofitnim ustanovama (na primjer, darove sveučilištima za pokriće troškova izgradnje novih fakulteta sa studentskim domovima, knjižnica, laboratorija itd. ); (f) protustavku otpustu dugova na temelju sporazuma između institucionalnih jedinica koje pripadaju različitim sektorima ili podsektorima (na primjer, kada država otpusti dug stranoj zemlji; plaćanja za ispunjenje jamstava kojima se dužnici koji ne plaćaju oslobađaju svojih obveza). Takvi otpusti na temelju uzajamnog sporazuma tretiraju se kao kapitalni transferi od vjerovnika dužniku koji je jednak vrijednosti neplaćenog duga u trenutku otpusta. Isto tako, protustavka preuzimanju duga također predstavlja kapitalni transfer. Međutim, isključeno je sljedeće: 1. brisanje financijskih potraživanja i preuzimanje obveza od kvazi-društava koje je izvršio vlasnik kvazi-društva. Ovaj se slučaj tretira kao transakcija dionicama i drugim vlasničkim udjelima (vidjeti stavak 5. 16. ); 2. otpust i preuzimanje duga javnog poduzeća, koje u sustavu nestaje kao institucionalna jedinica, koje je izvršila država. Ovaj slučaj bilježi se u računu ostalih promjena obujma sredstava (vidjeti stavke 5. 16. , 6. 29. i 6. 30. ): 3. otpust i preuzimanje duga javnog poduzeća koje je izvršila država, kao dio privatizacije koja je u tijeku i koja će se završiti u bliskoj budućnosti. Ovaj slučaj tretira se kao transakcija dionicama i drugim vlasničkim udjelima (vidjeti stavak 5. 16. ); Otpis duga nije transakcija između institucionalnih jedinica i stoga se ne pojavljuje ni u kapitalnom računu niti u financij skom računu sustava. Ako se vjerovnik odluči za takav otpis, on se bilježi u računima ostalih promjena obujma aktive (17) Ovi prijenosi između podsektora države su tokovi u okviru sektora države i ne pojavljuju se u konsolidiranom računu za taj sektor kao cjelinu. 126 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 vjerovnika i dužnika (vidjeti stavak 6. 27. točku (d)). Pričuve za nenaplaćene tražbine tretiraju se kao knjigovodstvene stavke koje su interne za institucionalnu proizvodnu jedinicu i ne pojavljuju se nigdje u sustavu. Dug koji jednostrano ne prizna dužnik također nije transakcija i ne evidentira se u sustavu; (g) onaj dio realiziranih kapitalnih dobitaka (ili gubitaka) koji se preraspodjeljuju drugom sektoru kao, na primjer, kapitalni dobici koje osiguravajuća društva preraspodjeljuju kućanstvima. Međutim, protustavke transferima prihoda od privatiza cije koji su upućeni neizravno državi (na primjer, putem holding društva) moraju se bilježiti kao financijske transakcije dionicama i drugim vlasničkim udjelima (F. 5) i stoga nemaju izravan utjecaj na visinu neto uzajmljivanja/neto pozajmlji vanja države; (h) velike isplate odšteta za velike štete ili teške tjelesne ozljede koje nisu pokrivene policama osiguranja (osim isplata države ili inozemstva koje su opisane u točki (a)). Takve isplate mogu biti na temelju sudske presude ili izvansudske nagodbe. One uključuju plaćanja odštete za štete prouzročene velikim eksplozijama, izlijevanjem nafte, nuspojavama pri uporabi lijekova itd. ; (i) izvanredne uplate poslodavaca (uključujući državu) ili države (u sklopu njezine socijalne funkcije) u fondove socijalnog osiguranja, ako su te uplate namijenjene povećanju aktuarskih pričuva tih fondova. Popratna prilagodba iz fondova soci jalnog osiguranja prema kućanstvima također se bilježi kao ostali kapitalni transferi (D. 99) (vidjeti Prilog III. „Osiguranje”, stavak 20. ). 4. 166. Vrijeme bilježenja: (a) ostali kapitalni transferi u novcu bilježe se u trenutku dospijeća plaćanja; (b) ostali kapitalni transferi u naturi bilježe se kada vjerovnik prenese vlasništvo nad imovinom ili ukine obvezu. 4. 167. U sustavu računa, ostali kapitalni transferi iskazuju se među promjenama u obvezama i neto vrijednosti u kapitalnom računu sektora i inozemstva. 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 127 POGLAVLJE 5. FINANCIJSKE TRANSAKCIJE 5. 01. Definicija: Financijske transakcije su transakcije financijskom aktivom i pasivom između institucionalnih jedinica te između njih i inozemstva. 5. 02. Uzimajući u obzir definiciju transakcije (vidjeti stavak 1. 33. ), financijska transakcija je međusobno djelovanje institucionalnih jedinica ili jedne institucionalne jedinice i inozemstva na temelju međusobnog sporazuma, a koje uključuje istodobno stva ranje ili smanjenje financijske aktive i protustavke pasive, ili promjenu vlasništva financijske aktive, ili preuzimanje pasive. 5. 03. Financijska aktiva je ekonomska aktiva koja se sastoji od sredstava plaćanja, financijskih potraživanja i ekonomske aktive koja je gotovo jednaka financijskim potraživanjima. 5. 04. Sredstva plaćanja sastoje se od monetarnog zlata, posebnih prava vučenja, gotovine i prenosivih depozita. 5. 05. 5. 06. 5. 07. 5. 08. 5. 09. Financijska potraživanja daju pravo njihovim vlasnicima, vjerovnicima, na primitak plaćanja ili niza plaćanja bez ikakve protu usluge od drugih institucionalnih jedinica, dužnika, kojima su nastale protustavke u pasivi. Primjeri ekonomske aktive koja je gotovo jednaka financijskim potraživanjima su dionice i ostali dionički kapital te, djelo mično, uvjetna aktiva. Smatra se da je institucionalnoj jedinici koja izdaje takvu financijsku aktivu nastala protustavka u pasivi. Uvjetna aktiva je ugovor među institucionalnim jedinicama te između njih i inozemstva kojim se određuje jedan ili više uvjeta koji se moraju ispuniti prije izvođenja financijske transakcije. Primjeri za to su jamstva za plaćanje od strane trećih osoba, akreditivi, kreditne linije, sindicirani kreditni sporazumi (NIF) i mnoge izvedenice. U sustavu, uvjetna aktiva je financijska aktiva u slučajevima kada sam ugovorni odnos ima tržišnu vrijednost zbog toga što se njime može trgovati ili se njegova vrijednost može utvrditi na tržištu. U ostalim slučajevima uvjetna aktiva se ne evidentira u sustavu (1). Postoji sedam različitih kategorija financijske aktive: monetarno zlato i posebna prava vučenja (AF. 1), gotovina i depoziti (AF. 2), vrijednosnice osim dionica (AF. 3), zajmovi (AF. 4), dionice i ostali vlasnički udjeli (AF. 5), tehničke pričuve osiguranja (AF. 6) i ostali računi potraživanja/obveza (AF. 7). U sustavu, svaka stavka financijske aktive ima protustavku u pasivi, s iznimkom one financijske aktive koja je razvrstana u kategoriju monetarnog zlata i posebnih prava vučenja (AF. 1). Postoji šest različitih kategorija pasive koje odgovaraju kategori jama protustavki u financijskoj aktivi. Klasifikacija financijskih transakcija odgovara klasifikaciji financijske aktive i pasive. Postoji sedam različitih kategorija financij skih transakcija: transakcije monetarnim zlatom i posebnim pravima vučenja (F. 1), transakcije gotovinom i depozitima (F. 2), transakcije vrijednosnicama osim dionica (F. 3), transakcije zajmovima (F. 4), transakcije dionicama i ostalim vlasničkim udje lima (F. 5), transakcije tehničkim pričuvama osiguranja (F. 6) i transakcije ostalim računima potraživanja/obveza (F. 7). Financijska aktiva koja se drži i nepodmirene obveze u određenom trenutku (nekog sektora ili sektora inozemstva) evidenti raju se u bilanci stanja (vidjeti poglavlje 7. ). Posljedice financijskih transakcija su promjene u bilancama. Međutim, promjene između početne i završne bilance stanja mogu uključiti i ostale tokove (vidjeti poglavlje 6. ). One ne nastaju uslijed među inozemstva na temelju međusobnog sporazuma. sobnog djelovanja institucionalnih jedinica ili Ostali su tokovi raščlanjeni na revalorizacije financijske aktive i pasive i na promjene obujma financijske aktive i pasive koje ne nastaju uslijed financijskih transakcija. Revalorizacije financijske aktive i pasive evidentiraju se u računu revalorizacije, a promjene obujma financijske aktive i pasive koje ne nastaju uslijed financijskih transakcija bilježe se u računu ostalih promjena obujma imovine u okviru kategorija gubici uslijed nepogoda, zapljene bez naknade, ostale promjene u obujmu financijske aktive i pasive koje nisu drugdje klasificirane te promjene u klasifikaciji i strukturi. institucionalnih jedinice i (1) Tehničke pričuve osiguranja (AF. 6) su bezuvjetne obveze osiguravajućih društava i mirovinskih fondova. Međutim, protustavka u financijskoj aktivi pojedi načnih osiguranika i korisnika u većini je slučajeva potencijalna aktiva. 128 5. 10. 5. 11. 5. 12. 5. 13. HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 Financijske transakcije između institucionalnih jedinica bilježe se u financijskim računima uključenih sektora. Financijske tran sakcije između institucionalnih jedinica i inozemstva bilježe se u financijskim računima uključenih sektora i u vanjskom financijskom računu (vidjeti poglavlje 8. ). Financijski račun (sektora ili sektora inozemstva) pokazuje na svojoj lijevoj strani neto stjecanja financijske aktive, dok njegova desna strana pokazuje nastanak obveza umanjenih za njihovu otplatu. Izravnavajuća stavka financijskog računa, to jest neto povećanje financijske aktive umanjena za neto povećanje pasive je neto uzajmljivanje (+)/neto pozajmljivanje (-) (B. 9). Financijski račun nekog sektora može biti konsolidiran ili nekonsolidiran. Nekonsolidirani financijski račun sektora pokazuje promjene financijske aktive i pasive uslijed svih financijskih transakcija u koje su uključene institucionalne jedinice koje su razvrstane u taj sektor. Konsolidirani financijski račun sektora pokazuje promjene financijske aktive i pasive uslijed financij skih transakcija između institucionalnih jedinica koje su razvrstane u sektor koji se promatra i drugih institucionalnih jedinica ili inozemstva. U usporedbi s nekonsolidiranim financijskim računom, financijske transakcije između institucionalnih jedinica koje su razvrstane u sektor koji se promatra izbacuju se iz konsolidiranog financijskog računa. Vanjski financijski račun se po definiciji konsolidira. Financijska transakcija između dviju institucionalnih jedinica povećava neto uzajmljivanje/neto pozajmljivanje jedne institucio nalne jedinice i za isti iznos smanjuje neto uzajmljivanje/neto pozajmljivanje druge institucionalne jedinice. Financijske tran sakcije između institucionalnih jedinica razvrstanih u isti sektor ne mijenjaju neto uzajmljivanje/neto pozajmljivanje tog sektora. Konsolidirani i nekonsolidirani financijski račun nekog sektora pokazuju isti iznos neto uzajmljivanja/neto pozajmlji vanja. Po istom načelu, financijske transakcije između institucionalnih jedinica ne mijenjaju neto uzajmljivanje/neto pozajmlji vanje ukupnog gospodarstva. Jednak je iznos, ali suprotni predznak, za neto uzajmljivanje/neto pozajmljivanje u vanjskom inozemstva financijskom računu. Stoga je ukupno neto uzajmljivanje/neto pozajmljivanje svih institucionalnih jedinica i jednako nuli. Financijski račun po dužniku/vjerovniku (2) (nekog sektora ili inozemstva) je proširenje financijskog računa kojim se dodatno daje analitički prikaz neto stjecanja financijske aktive po sektorima dužnika i analitički prikaz neto nastale pasive po sekto rima vjerovnika. Stoga on pruža informacije o odnosima dužnika i vjerovnika i usklađen je s financijskom bilancom stanja po dužnicima/vjerovnicima (vidjeti stavak 7. 69. ). Međutim, u slučaju financijskih transakcija na sekundarnim tržištima, on ne pruža informacije o institucionalnim jedinicama kojima je financijska aktiva prodana ili od kojih je financijska aktiva kupljena, to jest financijski račun po dužnicima/vjerovnicima ne daje potpuni odgovor na pitanje tko koga financira u jednom računo vodstvenom razdoblju. 5. 14. Financijski račun je završni račun u ukupnom poretku računa u kojem se bilježe transakcije (vidjeti poglavlje 8. ). Stoga finan cijski račun nema izravnavajuću stavku koja se prenosi u drugi račun. U sustavu je izravnavajuća stavka financijskog računa istovjetna izravnavajućoj stavci kapitalnog računa. U praksi obično nailazimo na razlike među njima zbog toga što se one izračunavaju na temelju različitih statističkih podataka. 5. 15. U sustavu financijske transakcije uvijek imaju protutransakcije. Te protutransakcije mogu biti ostale financijske transakcije ili nefinancijske transakcije. Istodobno povećanje ili smanjenje i financijske aktive i pasive, ili zamjena jedne financijske aktive za drugu bilježi se u potpu nosti unutar financijskog računa (nekog sektora ili sektora inozemstva). U slučajevima kada su neka transakcija i njezina protutransakcija obje financijske transakcije, one mijenjaju portfelj financijske aktive i pasive i mogu promijeniti ukupne iznose i financijske aktive i financijske pasive uključenih institucionalnih jedinica ili inozemstva, ali ne mijenjaju neto uzajmlji vanje/neto pozajmljivanje ili neto vrijednost. Protutransakcije financijskim transakcijama mogu također biti transakcije proizvodima (vidjeti poglavlje 3. ), transakcije raspo djele (vidjeti poglavlje 4. ) ili transakcije nefinancijskom neproizvedenom aktivom (vidjeti stavak 6. 06. ). U slučajevima kada protutransakcija financijskoj transakciji nije financijska transakcija, mijenja se neto uzajmljivanje/neto pozajmljivanje uklju čenih institucionalnih jedinica ili inozemstva. 5. 16. Protutransakcija nekoj financijskoj transakciji može biti transfer (tekući ili kapitalni) (vidjeti poglavlje 4. ). U tom slučaju, finan cijska transakcija uključuje promjenu vlasništva nad financijskom aktivom ili preuzimanje pasive kao dužnik (preuzimanje (2) U Sustavu nacionalnih računa 1993. (11. 103 do 11. 111) koristi se izraz „detaljni račun novčanih tokova”. 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 129 duga), ili istodobnu likvidaciju financijske aktive i protustavke u pasivi (otpust duga ili oprost duga). Protutransakcija preuzi manju duga i otpustu duga razvrstava se u kategoriju kapitalnih transfera (D. 9) i bilježi se u kapitalnom računu. Ako vlasnik nekog kvazi-društva preuzme obveze od tog kvazi-društva ili odustane od financijskih potraživanja prema tom kvazi-društvu, protutransakcija preuzimanju duga ili otpustu duga je transakcija dionicama i drugim vlasničkim udjelima (F. 5). Ako država otpusti ili preuzme dug od nekog javnog društva koji u sustavu nestaje kao institucionalna jedinica, u kapitalnom računu ili financijskom računu ne bilježi se nikakva transakcija. U tom slučaju bilježi se tok u računu ostalih promjena obujma aktive (poglavlje 6. , „Ostali tokovi”). Ako država otpusti ili preuzme dug od nekog javnog društva u sklopu procesa privatizacije koji je u tijeku i završit će se u kratkoročnom razdoblju, protutransakcija je transakcija dionicama i drugim vlasničkim udjelima. Privatizacija znači odusta janje od prevladavajućeg utjecaja nad tim javnim društvom (vidjeti stavak 2. 26. ) putem prodaje dionica i drugih vlasničkih udjela. Takav otpust ili preuzimanje vodi povećanju vlastitih sredstava (vidjeti stavak 7. 05. ), bez obzira na to je li ili ne do tog povećanja vlastitih sredstava došlo uslijed emisije dionica i drugih vlasničkih udjela. Cjelokupni ili djelomični otpis loših dugova od strane vjerovnika kao i unilateralni otkaz obveze od strane dužnika (odbijanje plaćanja) ne svrstava se u kategoriju financijskih transakcija jer ne podrazumijeva interakciju među institucionalnim jedini cama kao niti između institucionalnih jedinica i sektora inozemstva. Cjelokupni ili djelomični otpis loših dugova od strane vjerovnika bilježi se u računu ostalih promjena obujma aktive (vidjeti stavak 6. 27. točku (d)). Odbijanje plaćanja ne evidentira se u sustavu. 5. 17. Protutransakcija nekoj financijskoj transakciji mogu biti kamate (D. 41). Kamate su naplative od vjerovnika, a plative od dužnika u odnosu na određene vrste financijskih potraživanja koja su svrstana u kategorije „gotovina i depoziti” (AF. 2), „vrijednosnice osim dionica” (AF. 3), „zajmovi” (AF. 4) i „ostali računi potraživanja/obveza” (AF. 7). U sustavu, kamate se bilježe na obračunskom principu, to jest kamate se bilježe kao kamate koje se neprestano akumuliraju tijekom vremena u korist vjerovnika na iznos neplaćene glavnice (vidjeti stavak 4. 50. ). Protutransakcija stavci kamata (D. 41) uvijek je financijska tran sakcija koja stvara dodatno financijsko potraživanje vjerovnika prema dužniku. Učinak je ove financijske transakcije da se kamata reinvestira. Stvarno plaćanje kamata ne bilježi se na kamate (D. 41), nego uključuje transakciju koja se odnosi na promjenu vlasništva sredstava plaćanja. Protutransakcija je financijska transakcija kojom se smanjuje neto financijsko potraži vanje vjerovnika prema dužniku. Ako se obračunata kamata ne plati na dan dospijeća, nastaju dospjele neplaćene obveze po kamatama. Budući da je obračunata kamata već evidentirana u sustavu, dospjele neplaćene obveze po kamatama ne mijenjaju ukupnu financijsku aktivu ili pasivu, ali mogu promijeniti njihovu klasifikaciju (vidjeti stavak 5. 131. ). 5. 18. Protutransakcija financijskoj transakciji može biti alocirani, ali neraspodijeljeni vlasnički dohodak. Primjeri su kamate (D. 41) i dividende (D. 421) koje su primili uzajamni fondovi od svojih ulaganja i koje su alocirane, ali nije izvršena raspodjela dioniča rima (vidjeti stavke 4. 49. točku (b) i 4. 54. točku (b)), reinvestirana zarada od izravnih stranih ulaganja (D. 43) i vlasnički dohodak koji se pripisuje vlasnicima polica osiguranja (D. 44) u slučaju pojedinačnih polica životnog osiguranja koje nisu zaključene u okviru programa socijalnog osiguranja. Učinak protutransakcije financijskoj transakciji je da se vlasnički dohodak (pozitivan ili negativan) reinvestira. KLASIFIKACIJA FINANCIJSKIH TRANSAKCIJA 5. 19. 5. 20. Financijske transakcije se razvrstavaju u kategorije koje se dalje dijele na podkategorije, a neke od tih podkategorija se dalje dijele na podstavke. Klasifikacija transakcija u financijsku aktivu i pasivu odgovara klasifikaciji financijske aktive i pasive (vidjeti stavke 5. 06. do 5. 08. ). Stoga su definicije kategorija, podkategorija i podstavaka te dodatna objašnjenja navedene samo jedanput u ESA-i – u odjeljku poglavlja o financijskim transakcijama. U glavnom tekstu poglavlja o bilancama stanja ne ponavljaju se definicije i njihova objašnjenja, ali se u njegovu Prilogu 7. 1. navodi sažetak sve aktive i pasive utvrđenih u sustavu. Klasifikacija financijskih transakcija te financijske aktive i pasive temelji se ponajprije na likvidnosti i pravnim svojstvima financijske aktive. Klasifikacija ne sadrži funkcionalne kategorije uz iznimku jedne memoradumske stavke koja se odnosi na izravno strano ulaganje. Definicije kategorija, podkategorija i podstavaka su općenito neovisne od klasifikacije institucionalnih jedinica. Međutim, ako se pokaže potrebnim, klasifikacija financijske aktive i pasive može se dalje razraditi pomoću unakrsne klasifikacije s klasifikacijom institucionalnih jedinica. Jedan primjer za to bio bi razred „depoziti između monetarnih financij skih institucija”. Pojedinosti do kojih se klasifikacija financijske aktive i pasive može razraditi ovisi o institucionalnom sektoru koji se analizira. 130 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 Tablica 5. 1. – Klasifikacija financijskih transakcija Klasifikacija financijskih transakcija Oznaka Monetarno zlato i posebna prava vučenja (PPV) Monetarno zlato Posebna prava vučenja (PPV) Gotovina i depoziti Gotovina Prenosivi depoziti Ostali depoziti Vrijednosnice osim dionica Vrijednosnice osim dionica, isključujući financijske izvedenice Kratkoročni Dugoročni Financijske izvedenice Zajmovi Kratkoročni Dugoročni Dionice i ostali vlasnički udjeli Dionice i ostali vlasnički udjeli, isključujući dionice u uzajamnim fondovima Dionice koje kotiraju na burzi Dionice koje ne kotiraju na burzi Ostali vlasnički udjeli Dionice u uzajamnim fondovima Tehničke pričuve osiguranja Neto vlasnički udjeli kućanstava u pričuvama životnog osiguranja i u pričuvama mirovinskih fondova Neto vlasnički udjeli kućanstava u pričuvama životnog osiguranja Neto vlasnički udjeli kućanstava u pričuvama mirovinskih fondova Prijenosne premije osiguranja i pričuve za nenamirene tražbine Ostali računi naplativi/plativi Trgovački krediti i predujmovi Ostalo Memorandumska stavka: Izravno ulaganje F. 1 F. 2 F. 3 F. 4 F. 5 F. 6 F. 7 F. m F. 11 F. 12 F. 21 F. 22 F. 29 F. 33 F. 34 F. 41 F. 42 F. 51 F. 52 F. 61 F. 62 F. 71 F. 79 F. 331 F. 332 F. 511 F. 512 F. 513 F. 611 F. 612 5. 21. Analiza kanala prijenosa monetarne politike može zahtijevati identifikaciju mjera novca u bilancama stanja, kao i u financij skim računima sektora i inozemstva. Međutim, primjena definicije mjere novca može varirati među državama i tijekom vremena. Osim toga, one se sastoje od elemenata koji u većini slučajeva ne odgovaraju kategorijama, podkategorijama ili podstavkama financijske aktive i pasive kako su one utvrđene u sustavu. Nadalje, sektori koji stvaraju novac, drže novac i novčano neutralni sektori ovise o definiciji monetarnog agregata koji se razmatra. Stoga mjere novca nisu utvrđene u sustavu. Bez obzira na to, u Prilogu 5. 1. ovog poglavlja navodi se metoda kojom se dozvoljava iskazivanje bilo kakve mjere novca u bilancama stanja i financijskim računima. 5. 22. Inovacije na financijskim tržištima smanjile su korisnost razdvajanja kratkoročne od dugoročne financijske aktive i pasive. Međutim, kada je bitna analiza dospijeća, kao kod analize kamatnih stopa i prinosa od aktive, može biti potrebna raščlamba raspona datuma dospijeća. Stoga se različiti datumi dospijeća bilježe kao sekundarni kriterij klasifikacije kada je to bitno. 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 131 Definicija: Kratkoročna financijska aktiva (pasiva) je financijska aktiva (pasiva) čije je prvobitno dospijeće obično jedna godina ili manje, a u izuzetnim slučajevima najviše dvije godine (3). Dugoročna financijska aktiva (pasiva) je financijska aktiva (pasiva) čije je prvobitno dospijeće obično duže od jedne godine, a u izuzetnim slučajevima duže od najmanje dvije godine. 5. 23. Mnoge kategorije, podkategorije i podstavke financijske aktive i pasive mogu se raščlaniti i prikazati po jedinicama u kojima su iskazane. Definicija: Financijska aktiva (pasiva) u nacionalnoj valuti je financijska aktiva (pasiva) koja je iskazana u valutnoj jedinici ili jedinicama zakonskog sredstva plaćanja dotične države. Financijska aktiva (pasiva) u stranoj valuti je financijska aktiva (pasiva) koja nije iskazana u valutnoj jedinici ili jedi nicama zakonskog sredstva plaćanja dotične države. Financijska aktiva u stranoj valuti uključuje financijsku aktivu iskazanu u košarici valuta, na primjer, ECU-ima ili posebnim pravima vučenja i financijsku aktivu iskazanu u zlatu. Razdvajanje nacionalne i strane valute posebno je korisno za kategoriju „gotovina i depoziti” (AF. 2). MONETARNO ZLATO I POSEBNA PRAVA VUČENJA (PPV) (F. 1) 5. 24. Kategorija F. 1 sastoji se od dvije podkategorije financijskih transakcija: (a) monetarno zlato (F. 11); (b) posebna prava vučenja (PPV) (F. 12). 5. 25. Financijska aktiva razvrstana u kategoriju monetarno zlato i PPV (AF. 1) jedina je financijska aktiva za koju u sustavu nema protustavke u pasivi. Stoga transakcije monetarnim zlatom i posebnim pravima vučenja (F. 1) uvijek uključuju promjene vlas ništva nad financijskom aktivom (vidjeti stavak 5. 02. ). Monetarno zlato (F. 11) 5. 26. 5. 27. Definicija: Podkategorija monetarnog zlata (F. 11) sastoji se od svih transakcija monetarnim zlatom (AF. 11), to jest zlatom koje monetarne vlasti ili drugi koji podliježu učinkovitom nadzoru tih vlasti drže kao sastavni dio inozemnih pričuva. Sektor monetarnih vlasti, koji je utemeljen na funkcionalnom konceptu, sastoji se od podsektora središnje banke (S. 121) i institucija središnje države koje obavljaju poslove koji se obično pripisuju središnjoj banci. Takvi poslovi uključuju izdavanje valute, održavanje i upravljanje međunarodnim pričuvama te upravljanje deviznim stabilizacijskim fondovima. Stoga zlato obično može biti financijska aktiva samo za središnju banku ili središnju državu. Međutim, u nekim okolnostima, druga financijska društva mogu imati pravo vlasništva nad zlatom koje se može prodavati samo uz posebno odobrenje mone tarnih vlasti. U takvim ograničenim okolnostima, koncept učinkovitog nadzora može se primijeniti na udjele u zlatu financij skih društava izuzimajući središnju banku. 5. 28. Monetarno zlato je obično u obliku šipki čistoće od najmanje 995/1000. 5. 29. 5. 30. 5. 31. Transakcije monetarnim zlatom sastoje se uglavnom od prodaja i kupnji monetarnog zlata među monetarnim vlastima. Kupnje monetarnog zlata bilježe se u financijskim računima domaćih monetarnih vlasti kao povećanja financijske aktive. Protustavke su smanjenja financijske aktive inozemstva. Transakcije nemonetarnim zlatom, to jest zlatom koje nije monetarno zlato, tretiraju se kao neto stjecanje dragocjenosti (ako im je isključiva svrha osiguranje blagostanja), a inače kao krajnja ili intermedijarna potrošnja i/ili promjena zaliha. Transakcije u nemonetarnom zlatu uključuju transakcije monetarnih vlasti zlatom koje nije sastavni dio njihovih inozemnih pričuva. Ako monetarne vlasti dodaju nemonetarno zlato svojim udjelima u monetarnom zlatu ili oslobode monetarno zlato iz svojih udjela radi nemonetarnih svrha, smatra se da su monetizirali, odnosno demonetizirali zlato. Monetizacija i demonetizacija zlata se ne bilježe u financijskim računima; umjesto toga, promjena bilančnih pozicija evidentira se bilježenjem u računu ostalih promjena obujma aktive kao ponovna klasifikacija, tj. ponovna klasifikacija zlata kao dragocjenosti (AN. 13) na mone tarno zlato (AF. 11) (vidjeti stavak 6. 32. ). Demonetizacija zlata bilježi se simetrično. (3) U određenim slučajevima, vrijednosnice osim dionica koje izdaje sektor ukupne države, a koji imaju dospijeće do pet godina mogu se klasificirati kao krat koročne. 132 5. 32. HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 Depoziti, vrijednosnice i zajmovi iskazani u zlatu tretiraju se kao financijska aktiva koja ne uključuje monetarno zlato i razvr stava se zajedno sa sličnom financijskom aktivom u stranoj valuti u odgovarajućoj kategoriji. Nemonetarni zlatni swapovi, to jest postupci koji uključuju privremenu zamjenu nemonetarnog zlata za depozite smatraju se kolateralnim zajmovima (vidjeti stavak 5. 81. točku (e)). Posebna prava vučenja (SDR) (F. 12) 5. 33. 5. 34. 5. 35. Definicija: Podkategorija posebna prava vučenja (F. 12) sastoji se od svih transakcija posebnim pravima vučenja (AF. 12), to jest sredstvima međunarodne pričuve koje stvara Međunarodni monetarni fond (MMF) i dodjeljuje ih svojim članovima u svrhu dopune postojećih sredstava pričuve. Posebna prava vučenja ne smatraju se obvezama Međunarodnog monetarnog fonda i članovi Međunarodnog monetarnog fonda kojima se dodjeljuju posebna prava vučenja nemaju stvarnu (bezuvjetnu) obvezu vraćanja posebnih prava vučenja koja su im dodijeljena. Posebna prava vučenja imaju isključivo službeni vlasnici tih prava, koji su obično središnje banke i ona su prenosiva među sudionicima u Odjelu za posebna prava vučenja Međunarodnog monetarnog fonda i drugim vlasnicima koje odredi MMF (druge središnje banke i određene međunarodne agencije). Posebna prava vučenja predstavljaju zajamčeno i bezuvjetno pravo svakog vlasnika na dodatnu rezervnu aktivu, posebno strane valute. Do promjena posebnih prava vučenja koja posjeduje neka monetarna vlast može doći uslijed transakcija posebnim pravima vučenja koje uključuju plaćanja ili primitke u posebnim pravima vučenja prema MMF-u ili od MMF-a, prema ostalim sudioni cima ili od ostalih sudionika u MMF-ovom Odjelu za posebna prava vučenja, ili prema ostalim vlasnicima ili od ostalih vlas nika prava. One se bilježe u financijskim računima monetarnih vlasti, odnosno inozemstva. Promjene posebnih prava vučenja također mogu nastati radi promjena vrijednosti posebnih prava vučenja, što se bilježi u računu revalorizacije, ili radi dodjela ili ukidanja posebnih prava vučenja, što se bilježi u računu ostalih promjena u obujmu aktive (vidjeti stavak 6. 27. točku (a)). GOTOVINA I DEPOZITI (F. 2) 5. 36. Definicija: Kategorija „gotovina i depoziti” (F. 2) sastoji se od svih transakcija u gotovini i depozitima (AF. 2), to jest u gotovini u optjecaju i u svim vrstama depozita u nacionalnoj i stranoj valuti. 5. 37. Kategorija F. 2 dijeli se na tri podkategorije financijskih transakcija: (a) gotovina (F. 21); (b) prenosivi depoziti (F. 22); (c) ostali depoziti (F. 29). Razlikovanje prenosivih i neprenosivih depozita može biti teško i, s analitičkog stajališta, u nekim zemljama ne odveć korisno (razliku između depozita i zajmova vidjeti u stavcima 5. 74. do 5. 76. ). Gotovina (F. 21) 5. 38. Definicija: Podkategorija „gotovina” (F. 21) sastoji se od svih transakcija gotovinom (AF. 21), to jest novčanicama i kovanicama u optjecaju koje se obično koriste za plaćanje. 5. 39. Podkategorija AF. 21 uključuje: (a) novčanice i kovanice u optjecaju koje su izdale rezidentne monetarne vlasti; (b) novčanice i kovanice u optjecaju koje su izdale nerezidentne monetarne vlasti i koje su u posjedu rezidenata. 5. 40. Podkategorija AF. 21 ne uključuje: (a) novčanice i kovanice koje nisu u optjecaju, na primjer, zaliha vlastitih novčanica središnje banke ili nagomilane rezerve novčanica za hitne slučajeve; (b) prigodne kovanice koje se obično ne koriste za plaćanje. 5. 41. Svi sektori i inozemstvo mogu držati gotovinu. Izdaje ju središnja banka, središnja država, inozemstvo, a u izuzetnim slučaje vima druge novčane financijske institucije. Gotovina se smatra pasivom institucionalne jedinice koja ju je izdala. 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 133 Prenosivi depoziti (F. 22) 5. 42. 5. 43. Definicija: Podkategorija „prenosivi depoziti” (F. 22) sastoji se od svih transakcija prenosivim depozitima (AF. 22), to jest depo zitima (u nacionalnoj ili stranoj valuti) koji se mogu neposredno pretvoriti u gotovinu ili koji su prenosivi putem čeka, bankovnog naloga, dugovnog zapisa ili na drugi način, bez bilo kakvog ograničenja ili kazne. Podkategorija AF. 22 uključuje prenosive depozite kod rezidentnih i nerezidentnih monetarnih financijskih institucija. Oni obuhvaćaju prenosive depozite između monetarnih financijskih institucija, poput depozita koje druge monetarne financijske institucije drže kod središnje banke kako bi ispunile uvjete u pogledu obvezne pričuve, u onoj mjeri u kojoj ti depoziti ostaju prenosivi, ili radne bilance i depozite u inozemnoj valuti kao swap aranžmane ili aranžmane između drugih monetarnih financijskih institucija. 5. 44. Svi sektori i sektor inozemstva mogu držati prenosive depozite. Oni su pasiva i to uglavnom monetarnih financijskih institu cija i inozemstva, a ponekad i države. Ostali depoziti (F. 29) 5. 45. Definicija: Podkategorija „ostali depoziti” (F. 29) sastoji se od svih transakcija ostalim depozitima (AF. 29), to jest depozitima (u nacionalnoj ili stranoj valuti) koji nisu prenosivi depoziti. Ostali depoziti se ne mogu koristiti za plaćanja u svakom trenutku i ne mogu se pretvoriti u gotovinu ili prenosive depozite bez značajnih ograničenja ili kazne. 5. 46. Podkategorija AF. 29 uključuje: (a) oročene depozite. Ti depoziti nisu trenutačno raspoloživi zbog toga što podliježu određenom roku ili prethodnoj najavi prije podizanja. Oni uključuju, na primjer, depozite kod središnje banke kao oblik obveznih pričuva u onoj mjeri u kojoj ih deponenti ne mogu realizirati bez najave ili ograničenja; (b) štedne depozite, štedne knjižice, štedne potvrde ili potvrde o depozitu, koji su neprenosivi ili je njihova prenosivost, iako teoretski moguća, vrlo ograničena; (c) depozite koji su posljedica plana štednje ili ugovora. Ti depoziti obično uključuju obvezu deponenta na redovite uplate tijekom određenog razdoblja, a uplaćena glavnica i obračunata kamata postaju raspoloživi tek nakon proteka određenog roka. Ti se depoziti ponekad kombiniraju s odobravanjem, na kraju razdoblja štednje, zajmova koji su razmjerni akumuli ranoj štednji u svrhu kupnje ili gradnje stambenog objekta; (d) dokaze o depozitu koje izdaju štedne i kreditne udruge, građevinska društva, kreditne unije i slične ustanove, koji se ponekad nazivaju udjeli, a koji se pravno ili u praksi mogu otkupiti na zahtjev ili u relativno kratkom roku; (e) plaćanja povratne marže koja se odnose na financijske izvedenice koji su obveze monetarnih financijskih institucija (vidjeti stavak 5. 81. točku (c)); (f) kratkoročne sporazume o reotkupu (repo poslovi) koji su obveze monetarnih financijskih institucija (vidjeti stavak 5. 81. točku (d)) (4). 5. 47. Podkategorija AF. 29 ne uključuje prenosive potvrde o depozitu i prenosive potvrde o štednji. Oni se razvrstavaju u kategoriju vrijednosnice osim dionica, isključujući financijske izvedenice (AF. 33). 5. 48. Podkategorija AF. 29 nadalje uključuje: (a) službene ECU-e koje drži središnja banka. Ta se financijska aktiva sastoji od ECU-a koje je izdao EMI na teret monetarnih pričuva središnjih banaka država članica u svrhu provedbe Sporazuma o EMS-u. Te ECU-e mogu koristiti EMI i središnje banke država članica kao sredstvo namire i za transakcije između njih i EMI-a. EMI može dodijeliti monetarnim vlastima trećih zemalja i međunarodnim monetarnim institucijama status ostalih imatelja ECU-a (5); (4) U Sustavu nacionalnih računa 1993. (11. 32. , 11. 72. i 11. 83. ) sporazumi o reotkupu razvrstani su u kategoriju zajmova, osim ako ne uključuju bankovne obveze kada se razvrstavaju u kategoriju „nacionalne mjere novca u širokoj uporabi”; u ovom drugom slučaju, sporazumi o reotkupu razvrstani su u kate goriju „ostali depoziti”. (5) Članci 6. 2. i 6. 3. Protokola o statutu Europskoga monetarnog instituta koji je prilog Ugovoru o osnivanju Europske zajednice. 134 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 (b) financijska potraživanja ili obveze središnje banke koje proizlaze iz vrlo kratkoročnih mehanizama financiranja i kratko ročnih mehanizama monetarnih potpora. Njima upravlja EMI (6); (c) financijska potraživanja od MMF-a koja su sastavni dio međunarodnih rezervi i koja nisu zabilježena kao zajmovi. Ona se sastoje od MMF-ovih pozicija rezervnih tranši koje proizlaze iz plaćanja dijela članske pretplate u rezervnoj aktivi i neto uporabi valute članica od strane Fonda; (d) obveze prema MMF-u koje nisu evidentirane kao zajam. One se sastoje od uporabe zajmova Fonda u okviru MMF-ovog računa općih rezervi; njima se mjeri iznos valute članice u MMF-u kojeg je članica obvezna reotkupiti. 5. 49. Svi sektori i inozemstvo mogu držati ostale depozite. Oni su prvenstveno pasiva monetarnih financijskih institucija i inozem stva, ali i drugih sektora, na primjer, ukupne države (vidjeti stavke od 5. 74. do 5. 76. ). VRIJEDNOSNICE OSIM DIONICA (F. 3) 5. 50. 5. 51. Definicija: Kategorija „vrijednosnice osim dionica” (F. 3) sastoji se od svih transakcija vrijednosnicama koji nisu dionice (AF. 3), to jest financijska aktiva koja predstavlja financijske instrumente koji glase na donositelja, koji su obično prenosivi i s njima se trguje na sekundarnim tržištima ili koja se mogu utvrditi na tržištu i ne daju imatelju nikakva vlas nička prava u institucionalnoj jedinici koja ih izdaje. Kategorija AF. 3 obuhvaća financijsku aktivu koju obično čine isprave cirkularni dokumenti namijenjene za optjecaj i čija se nominalna vrijednost određuje u trenutku izdavanja. Ona uključuje mjenice, obveznice, potvrde o depozitu, komercijalne zapise, zadužnice, financijske izvedenice i slične instrumente kojima se trguje na financijskim tržištima (vidjeti stavke od 5. 77. do 5. 80. za razliku između vrijednosnica osim dionica i zajmova). 5. 52. Svi sektori i inozemstvo mogu držati vrijednosnice osim dionica kao financijsku aktivu. Oni su obveze i to uglavnom finan cijskih i nefinancijskih društava, središnje, državne i lokalne uprave te inozemstva. 5. 53. Kategorija F. 3 se dijeli na dvije podkategorije financijskih transakcija (7): (a) vrijednosnice osim dionica, isključujući financijske izvedenice (F. 33); (b) financijske izvedenice (F. 34). Vrijednosnice osim dionica, isključujući financijske izvedenice (F. 33) 5. 54. Definicija: Podkategorija vrijednosnice osim dionica, isključujući financijske izvedenice (F. 33) sastoji se od svih transakcija vrijednosnicama osim dionica, isključujući financijske izvedenice (AF. 33), to jest vrijednosnice osim dionica koji imatelju daju bezuvjetno pravo na fiksni ili ugovorom utvrđeni varijabilni novčani dohodak u obliku kuponskih plaćanja (kamata) i/ili navedenu fiksnu svotu na navedeni datum ili datume, ili počevši od datuma utvrđenog u trenutku izdavanja. 5. 55. Podkategorija F. 33 može se podijeliti, ako je to potrebno, na dvije podstavke financijskih transakcija: (a) kratkoročne vrijednosnice osim dionica, isključujući financijske izvedenice (F. 331); (b) dugoročne vrijednosnice osim dionica, isključujući financijske izvedenice (F. 332); (6) Članak 6. 1. druga alineja Protokola o statutu Europskoga monetarnog instituta koji je prilog Ugovoru o osnivanju Europske zajednice. (7) SNA 1993. (11. 79. , 11. 80. i 11. 81. ) preporučuje alternativnu klasifikaciju transakcija vrijednosnica osim dionica po dospijeću na kratkoročne (F. 31) i dugoročne (F. 32). Međutim, SNA 1993. (11. 82. ) predviđa još jednu neobveznu dodatnu klasifikaciju transakcija vrijednosnica osim dionica kojom se odvojeno iskazuju transakcije financijskim izvedenicama ako su one važne sa stajališta analize i politike. Ova je druga opcija usvojena u ESA-i. Ona također olakšava povezanost s podkategorijom „dužničke vrijednosnice” prema definiciji iz Priručnika o bilanci plaćanja 1993. , u kojem su dužničke vrijednosnice podijeljene na obveznice, srednjoročne dužničke instrumente, instrumente tržišta novca i financijske izvedenice. Oznake F. 31 i F. 32 se ne koriste u ESA-i, kako bi se izbjegla zamjena s oznakama iz SNA 1993. 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 135 Kratkoročne vrijednosnice osim dionica, isključujući financijske izvedenice (F. 331) 5. 56. Definicija: Podstavka kratkoročne vrijednosnice osim dionica, isključujući financijske izvedenice (F. 331) sastoji se od svih transakcija kratkoročnim vrijednosnicama osim dionica, isključujući financijske izvedenice (AF. 331), to jest vrijed nosnicama osim dionica s kratkoročnim prvobitnim dospijećem (vidjeti stavak 5. 22. ), osim financijskih izvedenica. 5. 57. Kratkoročne vrijednosnice osim financijskih izvedenica općenito se izdaju s diskontom. 5. 58. Podstavka AF. 331 uključuje: (a) trezorske zapise i ostale kratkoročne zapise koje izdaje ukupna država, uključujući one koje preuzimaju druge monetarne financijske institucije za zadovoljenje svojih potreba obvezne pričuve; (b) prenosive kratkoročne zapise koje izdaju financijska i nefinancijska društva. Za takve se zapise koriste različiti nazivi: komercijalni zapisi, robne mjenice, promese, mjenice i potvrde o depozitu; (c) kratkoročne vrijednosnice izdane na temelju sindiciranih kreditnih sporazuma (NIF); (d) bankarske akcepte (BA). Bankarski akcept je operacija kojom jedno financijsko društvo prihvaća, potpisujući, robne mjenice ili mjenice koje izdaju nefinancijska društva i bezuvjetno obećanje da će se izvršiti plaćanje navedenog iznosa na navedeni datum. BA predstavlja bezuvjetno financijsko potraživanje vlasnika i bezuvjetnu obvezu financijskog društva koje ga akceptira. Protutransakcija financijskog društva je transakcija kratkoročnog zajma koji je to financijsko društvo odobrilo svom klijentu. Iz ovog se razloga preporučuje da se BA tretira kao stvarna obveza financijskog društva koje ga je akceptiralo, a kao financijsko sredstvo vlasnika, iako se možda nije izvela nikakva razmjena sredstava. U primjeni ove preporuke potrebna je fleksibilnost, kako bi se uvažile nacionalne prakse i različitosti u prirodi ovih instrumenata. 5. 59. Podstavka AF. 331 ne uključuje vrijednosnice čija je prenosivost, iako teoretski moguća, u praksi vrlo ograničena i koji se zbog toga prema potrebi razvrstavaju u podkategorije ostali depoziti (AF. 29) ili kratkoročni zajmovi (AF. 41) (vidjeti stavke 5. 74. do 5. 76. ). Dugoročne vrijednosnice osim dionica, isključujući financijske izvedenice (F. 332) 5. 60. Definicija: Podstavka „dugoročne vrijednosnice osim dionica, isključujući financijske izvedenice” (F. 332) (F. 332) sastoji se od svih transakcija dugoročnim vrijednosnicama osim dionica, isključujući financijske izvedenice (AF. 332), to jest vrijednosnice osim dionica s dugoročnim originalnim dospijećem (vidjeti stavak 5. 22. ), osim financijskih izvede nica. 5. 61. Dugoročne vrijednosnice općenito se izdaju s kuponima. 5. 62. Podstavka AF. 332 uključuje: (a) obveznice koje glase na donositelja; (b) subordinirane obveznice, koje se još nazivaju subordinirani dug; (c) obveznice s mogućnošću izbora datuma dospijeća, s tim da posljednji datum dospijeća može biti duži od godinu dana; (d) nedatirane obveznice ili perpetualne obveznice; (e) obveznice s promjenljivom kamatnom stopom (FRN); (f) vrijednosnice vezane uz indeks kod kojih je vrijednost glavnice vezana uz indeks cijene, cijenu robe ili indeks valutnog tečaja; (g) obveznice s velikim diskontom ili obveznice bez kupona; (h) euroobveznice. Emisija obveznica koja se istodobno plasira na tržište najmanje dviju zemalja, a iskazana je u valuti koja ne mora biti nijedna od valuta tih zemalja, obično putem međunarodnih sindikata financijskih društava nekoliko zemalja; (i) (j) privatno izdane obveznice, to jest obveznice ograničene bilateralnim sporazumima na određene ulagače, ako su barem potencijalno prenosive; ako nisu, tretiraju se kao dugoročni zajmovi; zajmove koji su postali de facto prenosivi. Ovo se treba tumačiti da znači tako samo ako se njima trguje na organizi ranom sekundarnom tržištu (vidjeti stavak 5. 79. ); (k) vrijednosnice koje proizlaze iz konverzije zajmova. Konverzija uključuje dvije financijske transakcije: likvidaciju zajma i stvaranje novih vrijednosnica; 136 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 (l) zadužnice i obveznice koje se mogu konvertirati u dionice, bez obzira na to jesu li to dionice društva koje ih izdaje ili dionice nekog drugog društva, sve dok one još nisu konvertirane. Konverzija uključuje dvije financijske transakcije: likvi daciju zadužnice ili obveznice i emitiranje dionica. Ako se može odvojiti od temeljne obveznice, opciju zamjene treba smatrati posebnom financijskom aktivom koja se razvrstava u podkategoriju „financijske izvedenice” (AF. 34) (vidjeti stavak 5. 67. točku (a) i stavak 5. 67. točku (b)); (m) dionice koje nose fiksni dohodak, ali ne osiguravaju sudjelovanje u raspodjeli preostale vrijednosti društva u trenutku prestanka rada tog društva, uključujući preferencijalne dionice bez prava učešća. 5. 63. Podstavka AF. 332 uključuje, nadalje, financijsku aktivu koja se izdaju u sklopu sekuritizacije zajmova, hipoteka, duga po kreditnoj kartici, računa potraživanja i ostale financijske aktive. Ponekad se izdaje nova vrijednosnica kao zamjena za origi nalnu aktivu koja se likvidira. Kao alternativa ovome, originalna se aktiva može prenijeti na drugu institucionalnu jedinicu, a nova vrijednosnica zamjenjuje originalnu aktivu u originalnoj bilanci stanja institucionalne jedinice. U tom slučaju originalna aktiva treba se evidentirati u bilanci stanja nove institucionalne jedinice koja ih drži. 5. 64. Podstavka F. 332 ne uključuje: (a) transakcije vrijednosnicama u sklopu sporazuma o reotkupu. Sporazumi o reotkupu razvrstavaju se u podkategoriju „ostali depoziti” (vidjeti stavak 5. 46. točku (f)) ili u kategoriju „zajmovi” (vidjeti stavak 5. 81. točku (d)) ovisno o uklju čenim institucionalnim jedinicama. Vrijednosnica koja je uzajmljena ili podliježe reotkupu ne mijenja bilancu stanja i ostaje razvrstana u kategoriju AF. 332; (b) transakcije neprenosivim vrijednosnicama. One se razvrstavaju u podkategoriju „dugoročni zajmovi”; (c) transakcije neprenosivim zajmovima, uključujući one koji su prodani trećim osobama, ali za koje ne postoji nijedno orga nizirano sekundarno tržište (vidjeti stavak 5. 79. ). Financijske izvedenice (F. 34) 5. 65. 5. 66. Definicija: Podkategorija „financijske izvedenice” (F. 34) sastoji se od svih transakcija financijskim izvedenicama (AF. 34), to jest financijske aktive koja se temelji na različitim osnovnim instrumentima ili su iz njih izvedena. Osnovni instrument su obično neka druga financijska aktiva, ali može biti i roba ili indeks. Financijske izvedenice smatraju se sekundarnim instrumentima, a budući da je izbjegavanje rizika često motiv za njihovo stva ranje, nazivaju se još i instrumentima za zaštitu od rizika. Samo oni sekundarni instrumenti koji imaju tržišnu vrijednost, radi toga što su utrživi ili se mogu odrediti na tržištu, predstavljaju financijsku aktivu u sustavu i razvrstani su u podkategoriju AF. 34 (vidjeti stavak 5. 05. ). 5. 67. Podkategorija AF. 34 uključuje: (a) opcije, one s kojima se može trgovati i one s neslužbenog tržišta (OTC). Opcije su potencijalna aktiva koja vlasnicima daje pravo, ali ne nameće obvezu, na kupnju (u slučaju opcija kupnje) od izdavatelja opcije ili prodaju (u slučaju opcije prodaje) izdavatelju opcije (sastavljaču opcije) financijskih ili nefinancijskih sredstava (osnovni instrument) po unaprijed određenoj cijeni (ugovorna cijena) unutar određenog vremenskog razdoblja (američka opcija) ili na određeni datum (europska opcija). Kupac opcije plaća premiju (cijenu opcije) za obvezu sastavljača opcije da proda ili kupi navedeni iznos osnovnih sredstava ili da na zahtjev kupca osigura odgovarajuću naknadu. Po dogovoru se takva obveza tretira kao obveza sastavljača opcije zbog toga što cijena opcije predstavlja tekuće troškove koje sastavljač opcije ima radi otkupa njegove potencijalne obveze; (b) jamstva. Ona su oblik opcija kojima se može trgovati, a koje njihovim imateljima daju pravo na kupnju od izdavatelja jamstva (obično je to društvo) određenog broja dionica ili obveznica prema navedenim uvjetima za određeno vremensko razdoblje. Postoje još valutna jamstva, čija se vrijednost temelji na iznosu jedne valute koji je potreban za kupnju druge valute na dan isteka jamstva ili prije njega, kao i međudevizna jamstva vezana uz treće valute. Po dogovoru se smatra da je izdavatelju jamstva nastala obveza koja predstavlja tekuće troškove otkupa potencijalne obveze izdavatelja; (c) budućnosnice, ali samo ako imaju tržišnu vrijednost zbog toga što se njima može trgovati ili se mogu prebijati. Buduć nosnice su preuzete obveze da će se isporučiti ili preuzeti isporuka navedene količine uobičajene kategorije robe, deviza 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 137 ili vrijednosnica po fiksnoj cijeni i prema navedenom datumu ili razdoblju isporuke. Budućnosnice se mogu temeljiti i na indeksu, a ne na određenoj financijskoj ili nefinancijskoj aktivi; (d) swapovi, ali samo ako imaju tržišnu vrijednost zbog toga što se njima može trgovati ili se mogu prebijati. Zamjene su ugovorni odnosi između dviju strana koje su se dogovorile o zamjeni, platnih tokova na isti iznos zaduženosti tijekom vremena i prema unaprijed određenim pravilima. Dvije najčešće vrste swapova su kamatni swap i valutni swap. Kamatni swap uključuje zamjenu plaćanja kamata različitog karaktera, poput fiksne kamatne stope za promjenljivu kamatnu stopu, dvije različite promjenljive kamatne stope, fiksne kamatne stope u jednoj valuti i promjenljive kamatne stope u drugoj itd. (vidjeti stavak 4. 47. ). Valutni swap uključuje zamjenu određenih iznosa dviju različitih valuta s kasnijim otplatama, koje uključuju i tokove kamata i tokove otplata tijekom vremena prema unaprijed određenim pravilima; (e) ugovore s terminskim tečajem (UTT), ali samo ako imaju tržišnu vrijednost zbog toga što se njima može trgovati ili se mogu prebijati. Ugovori s terminskim tečajem su ugovorni odnosi u kojima su se dvije strane, da bi se zaštitile od promjena kamatnih stopa, dogovorile da će se kamatna stopa, obračunata na fiktivni iznos glavnice koji se nikada ne mijenja, platiti na određeni datum namire. Plaćanja se odnose na razliku između dogovorene stope iz ugovora s termin skim tečajem i kamatne stope koja je uobičajena na tržištu u trenutku namire. Oni se u sustavu bilježe kao vlasnički dohodak (vidjeti stavak 4. 47. ). 5. 68. Podkategorija AF. 34 ne uključuje: (a) osnovni instrument na kojem se temelji financijska izvedenica; (b) reotkup plaćanja povratne marže u vezi s financijskiim izvedenicama. One se svrstavaju u ostale depozite (AF. 29) (vidjeti stavak 5. 46. točku (e) ili zajmove (AF. 4) (vidjeti stavak 5. 81. točku (c), ovisno o uključenim institucionalnim jedinicama; (c) sekundarne instrumente, kojima se ne može trgovati i ne mogu se prebijati na tržištu. ZAJMOVI (F. 4) 5. 69. Definicija: Kategorija „zajmovi” (F. 4) sastoji se od svih transakcija zajmovima (AF. 4), to jest od financijske aktive koja se stvara kada vjerovnici uzajmljuju sredstva dužnicima, bilo izravno ili preko brokera, a koja se dokazuju neprenosivim ispravama ili se ne dokazuju ispravama. 5. 70. Općenito, zajmove karakteriziraju sljedeća svojstva: (a) uvjete nekog zajma određuje financijsko društvo koje odobrava zajam ili o njima pregovaraju zajmodavac i zajmoprimac, izravno ili preko brokera; (b) inicijativa u pogledu zajma obično potječe od zajmoprimca; (c) zajam je bezuvjetni dug vjerovniku koji se mora otplatiti na dan dospijeća i na koji se obračunava kamata. 5. 71. Kategorija F. 4 može se podijeliti, ako je to potrebno, na dvije podkategorije financijskih transakcija: (a) kratkoročni zajmovi (F. 41); (b) dugoročni zajmovi (F. 42). Kratkoročni zajmovi (F. 41) 5. 72. Definicija: Podkategorija „kratkoročni zajmovi” (F. 41) sastoji se od svih transakcija kratkoročnim zajmovima (AF. 41), to jest zajmovima kod kojih je originalno dospijeće kratkoročno (vidjeti stavak 5. 22. ) i zajmovima koji se otplaćuju na zahtjev. Dugoročni zajmovi (F. 42) 5. 73. Definicija: Podkategorija „dugoročni zajmovi” (F. 42) sastoji se od svih transakcija dugoročnim zajmovima (AF. 42), to jest zajmovima kod kojih je originalno dospijeće dugoročno (vidjeti stavak 5. 22. ). 138 5. 74. 5. 75. HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 Razlika između transakcija zajmovima (F. 4) i transakcija depozitima (F. 22, F. 29) često se temelji na kriteriju od koga potječe inicijativa za transakciju. U slučajevima kada inicijativu preuzima zajmoprimac, transakcija se razvrstava u kategoriju zajmova. U slučajevima kada inicijativu preuzima zajmodavac, transakcija se razvrstava u jednu od podkategorija depozita. Međutim, kriterij inicijatora je obično stvar prosudbe. Po dogovoru se kratkoročni zajmovi odobreni rezidentnim ili nerezidentnim monetarnim financijskim institucijama obično razvrstavaju u jednu od podkategorija depozita (AF. 22, AF. 29), dok se kratkoročni depoziti koje prihvaćaju rezidentne ili nerezidentne institucionalne jedinice s iznimkom monetarnih financijskih institucija obično razvrstavaju u podkategoriju krat koročnih zajmova (AF. 41). Stoga su depoziti pasiva, i to uglavnom rezidentnih i nerezidentnih monetarnih financijskih insti tucija (vidjeti stavke 5. 44. i 5. 49. ) koje u sustavu obično nemaju obveze po kratkoročnim zajmovima. 5. 76. Analitički bi moglo biti korisno dozvoliti iznimke od naprijed navedenih uobičajenih postupaka. Primjeri su štedni depoziti kod države i zamjene nemonetarnog zlata između monetarnih financijskih institucija (vidjeti stavak 5. 81. točku (e)) ( 8). 5. 77. Razlika između transakcija zajmovima (F. 4) i transakcija vrijednosnicama osim dionica (F. 3) može se temeljiti na stupnju utrživosti financijske aktive i njezinih implikacija. 5. 78. 5. 79. 5. 80. Emisije vrijednosnica sastoje se od velikog broja istovjetnih isprava, od kojih svaka pokazuje zaokruženi iznos, a zajedno tvore ukupni pozajmljeni iznos. Za razliku od toga, zajmovi se u većini slučajeva dokazuju jednom ispravom, a transakcije zajmovima se obavljaju između jednog vjerovnika i jednog dužnika. Međutim, u slučaju sindiciranih zajmova, zajam odobrava nekoliko vjerovnika. Postoji sekundarna trgovina zajmovima. Međutim, pojedinačnim zajmovima trguje se tek usputno. U slučajevima kada zajam postaje utrživ na organiziranom tržištu, treba ga razvrstati u kategoriju vrijednosnica osim dionica. Obično se radi o izričitoj zamjeni originalnog zajma (vidjeti stavak 5. 62. točku (j) i stavak 5. 62. točku (k)). Standardne zajmove u većini slučajeva nude financijska društva i oni se obično odobravaju kućanstvima. Financijska društva određuju uvjete, a kućanstva mogu samo birati hoće li ih prihvatiti ili ne. Za razliku od ovog, uvjeti nestandardnih zajmova obično su rezultat pregovora između vjerovnika i dužnika. To je važan kriterij koji olakšava razliku između nestandardnih zajmova i vrijednosnica osim dionica. U slučaju javnih emisija vrijednosnica, uvjete emisije određuje zajmoprimac, eventualno nakon savjetovanja s bankom, odnosno glavnim upraviteljem. Međutim, u slučaju privatnih emisija vrijednosnica vjerovnik i dužnik pregovaraju o uvjetima emisije (vidjeti stavak 5. 62. točku (i)). 5. 81. Kategorija AF. 4 uključuje: (a) stanja na tekućim računima, na primjer, interna salda unutar grupe između nefinancijskih društava i njihovih nerezi dentnih tvrtki-kćeri, ali isključujući salda koja predstavljaju obveze monetarnih financijskih institucija koja su razvrstana u podkategorije depozita; (b) stanja koja se odnose na zaposlenike zbog njihovog udjela u dobiti društava; (c) plaćanja povratne marže u vezi s financijskim izvedenicama, koja su obveze institucionalnih jedinica s iznimkom mone tarnih financijskih institucija (vidjeti stavak 5. 46. točku (e)); (d) kratkoročne ugovore o reotkupu (REPO), koji su obveze institucionalnih jedinica s iznimkom monetarnih financijskih institucija (vidjeti stavak 5. 46. točku (f)) i dugoročne ugovore o reotkupu; (e) zajmove koji proizlaze iz swapova u nemonetarnom zlatu. To su ugovori koji uključuju privremenu zamjenu nemone tarnog zlata za depozite. Njihova ekonomska priroda slična je prirodi kolateralnog zajma u tome što kupac zlata daje prodavatelju predujam uz jamstvo zlatom za ugovoreno razdoblje i dobiva povrat u visini fiksne cijene kada se zlato reotkupi; (f) zajmove koji su protustavke bankarskim akceptima (vidjeti stavak 5. 58. točku (d)); (8) Valutni swapovi između središnje banke i ostalih monetarnih financijskih institucija, to jest kada središnja banka stječe devize od drugemonetarne finan cijske institucije u zamjenu za depozit kod središnje banke te postoji obveza kasnije obrnute transakcije,ne razvrstavaju se u kategoriju zajmova. Ovo je odstupanje od SNA 1993. (11. 33). 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 139 (g) financijski leasing i ugovore o kupoprodaji s obročnom otplatom cijene (9); (h) zajmove za financiranje trgovačkih kredita; (i) hipotekarne zajmove; (j) potrošačke zajmove; (k) revolving zajmove; (l) obročne zajmove; (m) zajmove plaćene kao jamstvo za ispunjenje određenih obveza. 5. 82. Kategorija AF. 4, nadalje, uključuje: (a) financijska potraživanja ili obveze koje proizlaze iz srednjoročne financijske pomoći za bilance plaćanja zemalja članica. Tim zajmovima upravlja EMI (10); (b) financijska potraživanja od MMF-a koja se dokazuju zajmovima na temelju Općih uvjeta posuđivanja ili na temelju posebnih sporazuma o posuđivanju s članovima. Obveze prema MMF-u koje se dokazuju zajmovima na temelju kredita za strukturnu prilagodbu, proširenih aranžmana za strukturnu prilagodbu i uzajamnog fonda. 5. 83. Kategorija AF. 4 ne uključuje: (a) ostale račune potraživanja/obveza (AF. 7), uključujući trgovačke kredite i predujmove (AF. 71); (b) financijsku aktivu ili pasivu koje proizlaze iz vlasništva nerezidenata nad nepokretnom imovinom, poput zemljišta i građevinskih objekata. Razvrstavaju se u podstavku „ostali dionički kapital” (AF. 513) (vidjeti stavak 5. 95. točku (f)). 5. 84. Zajmovi mogu biti financijska aktiva ili pasiva svih sektora i inozemstva. Međutim, monetarne financijske institucije obično nemaju u sustavu kratkoročnih obveza po zajmovima. 5. 85. U sustavu se podkategorije kratkoročni zajmovi i dugoročni zajmovi ne dijele na podstavke. Bez obzira na to, s analitičkog stajališta može biti korisno podijeliti, posebno, dugoročne zajmove na potrošačke kredite (11), hipotekarne zajmove (12) i ostale zajmove. DIONICE I OSTALI VLASNIČKI UDJELI (F. 5) 5. 86. Definicija: Kategorija „dionice i ostali vlasnički udjeli” (F. 5) sastoji se od svih transakcija dionicama i ostalim vlasničkim udje lima (AF. 5), to jest financijskom aktivom koja predstavlja vlasnička prava na društva ili kvazi-društva. Ta finan cijska sredstva općenito daju pravo vlasnicima na udio u dobiti društava ili kvazi-društava te na udio u njihovoj neto imovini u slučaju likvidacije (13). Dionice koje su ponuđene na prodaju, ali nisu preuzete prilikom emisije, ne bilježe se u sustavu. Dionice i ostale vlasničke udjele otkupljuje društvo izdavatelj u trenutku kupnje ili u trenutku zamjene za neto aktivu društva u slučaju njegove likvidacije. (9) Vidjeti Prilog II. „Zakup i kupovina trajnih dobara na otplatu”. (10) Članak 6. 1. treća alineja Protokola o statutu Europskoga monetarnog instituta koji je prilog Ugovoru o osnivanju Europske zajednice. (11) Potrošački krediti su zajmovi kojise odobravaju kućanstvima za namjene koje nisu povezane s njihovim poslom i zanimanjem. Hipotekarni zajmovi za financiranje gradnje ili kupovine kuće (među ostalim, zajmovi za premošćivanje) nisu uključeni. Namjera je da se potrošački krediti odnose isključivo na kredite za kupovinu roba i/ili usluga za individualnu potrošnju kućanstva. Moguće je da zbog različitih nacionalnih praksa bude potrebna nešto drukčija definicija. (12) Hipotekarni zajmovi su dugoročni zajmovi osigurani hipotekom na stambeni objekt kojikoristizajmoprimac za vlastito stanovanje. Moguće je dazbog različitih nacionalnih praksa bude potrebna nešto drukčija definicija. (13) Neto imovina u slučaju likvidacije definira se kao iznos imovine društva umanjen za sve obveze osim obveza prema samim vlasnicima u odnosu na njihov uloženi kapital. 140 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 5. 87. Kategorija F. 5 dijeli se na dvije podkategorije financijskih transakcija: (a) dionice i ostali vlasnički udjeli, isključujući dionice u uzajamnim fondovima (F. 51); (b) dionice u uzajamnim fondovima (F. 52). Dionice i ostali vlasnički udjeli, isključujući dionice u uzajamnim fondovima (F. 51) 5. 88. Definicija: Podkategorija „dionice i ostali vlasnički udjeli, isključujući dionice u uzajamnim fondovima” (F. 51) sastoji se od svih transakcija dionicama i ostalim vlasničkim udjelima, isključujući dionice u uzajamnim fondovima (AF. 51), to jest financijskim sredstvima, osim dionicama u uzajamnim fondovima, koja predstavlja vlasnička prava na društva i kvazi-društva. Ta financijska sredstva općenito daju pravo vlasnicima na udio u dobiti društva ili kvazi-društva te na udio u njihovoj neto imovini u slučaju likvidacije. 5. 89. Podkategorija F. 51 može se podijeliti, ako je to potrebno, na tri podstavke financijskih transakcija: (a) dionice koje kotiraju na burzi, isključujući dionice u uzajamnim fondovima (F. 511); (b) dionice koje ne kotiraju na burzi, isključujući dionice u uzajamnim fondovima (F. 512); (c) ostali vlasnički udjeli (F. 513). Dionice koje kotiraju na burzi, isključujući dionice u uzajamnim fondovima (F. 511) i dionice koje ne kotiraju na burzi, isključujući dionice u uzaja mnim fondovima (F. 512) 5. 90. Definicija: Podstavka „dionice koje kotiraju na burzi, isključujući dionice u uzajamnim fondovima” (F. 511) sastoji se od svih transakcija dionicama koje kotiraju na burzi, isključujući dionice u uzajamnim fondovima (AF. 511), a podstavka „dionice koje ne kotiraju na burzi, isključujući dionice u uzajamnim fondovima” (F. 512) sastoji se od svih transak cija dionicama koje ne kotiraju na burzi, isključujući dionice u uzajamnim fondovima (AF. 512). Dionice obuhva ćaju stvarni interes u kapitalu društva u obliku vrijednosnica koji su u načelu prenosivi. Podstavka AF. 511 obuh ili nekom drugom obliku sekundarnog tržišta, a vaća dionice koje imaju cijenu i kotiraju na priznatoj burzi podstavka AF. 512 obuhvaća dionice koje ne kotiraju na burzi. 5. 91. Podstavke AF. 511 i AF. 512 uključuju: (a) kapitalne dionice koje izdaju društva s ograničenom odgovornošću: to su vrijednosnice koji njihovim imateljima daju status suvlasnika i pravo na udio u raspodjeli ukupne dobiti, kao i na udio u neto imovini u slučaju likvidacije; (b) otkupljene dionice u društvima s ograničenom odgovornošću: to su dionice čija je glavnica otplaćena, ali koje su zadržali njihovi imatelji koji su i nadalje suvlasnici i imaju pravo na udio u dobiti koja preostane nakon isplate dividendi na preo stali upisani kapital, kao i na udio u eventualnom višku koji preostane nakon likvidacije, tj. u neto aktivi umanjenoj za preostali upisani kapital; (c) dionice koje nose dividende, a koje izdaju društva s ograničenom odgovornošću: to su vrijednosnice: 1. koje, prema zemlji i okolnostima u kojima su nastale, imaju različite nazive, kao što su osnivačke dionice, dionice koje nose dobit, dionice koje nose dividendu itd. i one nisu dio upisanog kapitala; 2. koje, strogo uzevši, imateljima ne daju status suvlasnika, (pravo na udio u otplati upisanog kapitala, pravo na prinos od tog kapitala, pravo na glasovanje na skupštinama dioničara itd. ); 3. koje imateljima daju pravo na udio u dobiti koja preostane nakon isplate dividendi na upisani kapital te na dio eventu alnog viška koji preostane nakon likvidacije; (d) povlaštene dionice koje omogućavaju sudjelovanje u raspodjeli preostale vrijednosti nakon prestanka društva. One mogu, ali ne moraju kotirati na priznatoj burzi. 5. 92. Podstavke AF. 511 i AF. 512 ne uključuju: (a) dionice koje su ponuđene na prodaju, ali nisu preuzete prilikom emitiranja. One se ne bilježe u sustavu; (b) zadužnice i obveznice koje se mogu zamijeniti za dionice. One se u računima iskazuju u podkategoriji AF. 33 do trenutka kada se zamijene (vidjeti stavak 5. 62. točku (l)); (c) vlasničke udjele partnera s neograničenom odgovornošću (neograničeni partneri) u inkorporiranim partnerstvima. Oni su razvrstani u podstavku AF. 513; (d) državna ulaganja u kapital međunarodnih organizacija koje su pravno konstituirane kao društva s dioničkim kapitalom. Ona su razvrstana u podstavku AF. 513(vidjeti stavak 5. 95. točku (c)). 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 141 5. 93. Podstavke F. 511 i F. 512 ne uključuju emisije bonusnih dionica, to jest doznačivanje novih dionica dioničarima razmjerno njihovim udjelima. Takva emisija, kojom se ne mijenja niti obveza društva prema dioničarima ni udio aktive koji svaki dioničar ima u društvu, ne predstavlja financijsku transakciju i ne bilježi se u sustavu (vidjeti stavak 6. 56. ). Isto vrijedi za emisije kod usitnjavanja dionica. Ostali vlasnički udjeli (F. 513) 5. 94. Definicija: Podstavka „ostali vlasnički udjeli” (F. 513) sastoji se od svih transakcija ostalim vlasničkim udjelima (AF. 513), to jest svim oblicima vlasničkih udjela, osim onima koji su razvrstani u podstavke AF. 511 i AF. 512 te u podkategoriju AF. 52. 5. 95. Podstavka AF. 513 uključuje: (a) sve oblike vlasničkih udjela u društvima koji nisu dionice: 1. vlasničke udjele u inkorporiranim partnerstvima koje su upisali partneri s neograničenom odgovornošću; 2. vlasničke udjele u društvima s ograničenom odgovornošću čiji su vlasnici partneri, a ne dioničari; 3. kapital uložen u neograničena ili ograničena partnerstva koja se priznaju kao nezavisni pravni subjekti; 4. kapital uložen u zadruge koje se priznaju kao nezavisni pravni subjekti; (b) ulaganja države u kapital javnih poduzeća čiji kapital nije podijeljen u dionice, a koje se na temelju posebnog zakonodav stva priznaju kao nezavisni pravni subjekti (vidjeti stavak 2. 16. točku (c)); (c) državna ulaganja u kapital međunarodnih i nadnacionalnih organizacija, s jedinim izuzetkom MMF-a, čak i ako su one pravno konstituirane kao društva s dioničkim kapitalom (npr. Europska investicijska banka); (d) financijska sredstva EMI-a koja se osiguravaju iz doprinosa nacionalnih središnjih banaka (14); (e) kapital uložen u financijska i nefinancijska kvazi-društva (vidjeti stavak 2. 13. točku (f)). Iznos takvih ulaganja odgovara novim ulaganjima (u novcu ili u naturi) umanjenim za eventualna povlačenja kapitala (vidjeti stavak 4. 61. ); (f) financijsku aktivu koju nerezidentne jedinice imaju u fiktivnim rezidentnim jedinicama (vidjeti stavak 2. 15. ) i obrnuto. Dionice u uzajamnim fondovima (F. 52) 5. 96. 5. 97. Definicija: Podkategorija „dionice u uzajamnim fondovima” (F. 52) sastoji se od svih transakcija dionicama u uzajamnim fondovima (AF. 52), to jest dionicama koje emitira posebna vrsta financijskog društva, čija je isključiva svrha ulaganje prikupljenih sredstava na tržištu novca, tržištu kapitala i/ili u nekretnine. Podkategorija AF. 52 uključuje dionice koje emitiraju financijska društva, a koje se, ovisno o državi, nazivaju uzajamni fondovi, investicijski uzajamni fondovi na udjele, investicijska društva i druge programe kolektivnog ulaganja, npr. organizacije za kolektivno ulaganje u vrijednosnice (UCITS), bez obzira na to radi li se o otvorenim, poluotvorenim ili zatvorenim fondo vima. Te dionice mogu, ali ne moraju kotirati na burzi. Kada ne kotiraju na burzi, obično se isplaćuju na zahtjev u vrijednosti koja odgovara njihovom udjelu u vlastitim sredstvima financijskog društva. Ta se vlastita sredstva redovno revaloriziraju na temelju tržišnih cijena različitih elemenata od kojih se sastoje. TEHNIČKE PRIČUVE OSIGURANJA (F. 6) (15) 5. 98. Definicija: Kategorija „tehničke pričuve osiguranja” (F. 6) sastoji se od svih transakcija tehničkim pričuvama osiguranja (AF. 6), to jest tehničkim pričuvama osiguravajućih društava i mirovinskih fondova (samostalnih i nesamostalnih), prema osiguranicima ili korisnicima kako je utvrđeno u Direktivi Vijeća 91/674/EEZ od 19. prosinca 1991. o godišnjim financijskim izvještajima i konsolidiranim izvještajima osiguravajućih društava (16). (14) Članak 16. 2. treća alineja Protokola o statutu Europskoga monetarnog instituta koji je prilog Ugovoru o osnivanju Europske zajednice. (15) Vidjeti Prilog III. o osiguranju radi opisa postupka sa socijalnim osiguranjem i ostalim osiguranjima u sustavu. (16) SL L 374, 31. 12. 1991. , str. 7. -31. 142 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 5. 99. Kategorija AF. 6 obuhvaća: (a) neto vlasničke udjele kućanstava u pričuvama životnog osiguranja; (b) neto vlasničke udjele kućanstava u pričuvama mirovinskih fondova; (c) prijenosne premije osiguranja; (d) pričuve za nenamirena potraživanja. 5. 100. Tehničke pričuve osiguranja su financijska aktiva: (a) u slučaju osiguranika – u odnosu na neto vlasničke udjele kućanstava u pričuvama životnog osiguranja i pričuvama miro vinskih fondova te prijenosne premije osiguranja; (b) u slučaju korisnika – u odnosu na pričuve za nenamirena potraživanja. 5. 101. Tehničke pričuve osiguranja su pasiva: (a) osiguravajućih društava za životna ili neživotna osiguranja i samostalnih mirovinskih fondova uključenih u podsektor osiguravajućih društava i mirovinskih fondova (S. 125); (b) nesamostalnih mirovinskih fondova uključenih u sektore institucionalnih jedinica koje su ih osnovale. Pričuve ili slični fondovi koje su osnovali poslodavci s ciljem osiguranja mirovina zaposlenicima (nesamostalni mirovinski fondovi) uključuju se u kategoriju AF. 6 samo ako se izračunavaju u skladu s aktuarskim kriterijima sličnim onima koje koriste osiguravajuća društva i samostalni mirovinski fondovi. U suprotnom, te se pričuve pokrivaju dionicama ili drugim vlasničkim udjelima koje emitira institucionalna jedinica koja uspostavlja te pričuve. 5. 102. Kategorija AF. 6 ne uključuje pričuve koje uspostavljaju institucionalne jedinice razvrstane u podsektor fondova socijalne sigur nosti (S. 1314). Te pričuve u sustavu nisu obveze podsektora fondova socijalne sigurnosti. 5. 103. Kategorija F. 6 dijeli se na dvije podkategorije financijskih transakcija: (a) neto vlasnički udjeli kućanstava u pričuvama životnog osiguranja i u pričuvama mirovinskih fondova (F. 611); (b) prijenosne premije osiguranja i pričuve za nenamirene tražbine (F. 62). Neto vlasnički udjeli kućanstava u pričuvama životnog osiguranja i u pričuvama mirovinskih fondova (F. 61); 5. 104. Definicija: Podkategorija „neto vlasnički udjeli kućanstava u pričuvama životnog osiguranja i u fondova” (F. 61) sastoji se od svih transakcija neto vlasničkim udjelima kućanstava u pričuv i u pričuvama mirovinskih fondova (AF. 61), to jest tehničkim pričuvama koje uspostavljaj u svrhu namirenja predviđenih potraživanja i naknada nakon ispunjenja utvrđenih uvjeta. pričuvama mirovinskih ama životnog osiguranja u društva i kvazi-društva 5. 105. Podkategorija F. 61 dijeli se na dvije podstavke financijskih transakcija: (a) neto vlasnički udjeli kućanstava u pričuvama životnog osiguranja (F. 61); (b) neto vlasnički udjeli kućanstava u pričuvama mirovinskih fondova (F. 612). Neto vlasnički udjeli kućanstava u pričuvama životnog osiguranja (F. 611) 5. 106. Definicija: Podstavka neto vlasnički udjeli kućanstava u pričuvama životnog osiguranja (F. 611) sastoji se od svih transakcija neto vlasničkim udjelima kućanstava u pričuvama životnog osiguranja (AF. 611), to jest tehničkim pričuvama za neprotekle rizike i tehničkim pričuvama za police osiguranja sa sudjelovanjem u dobiti, iz kojih se isplaćuje osigu rana vrijednost po isteku polica životnog osiguranja sa sudjelovanjem u dobiti ili sličnih polica. 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 143 5. 107. Podstavka AF. 611 uključuje pričuve životnog osiguranja, pričuve za udjele u dobiti i popuste te tehničke pričuve za police životnog osiguranja kod kojih rizik ulaganja snose osiguranici kako je utvrđeno člancima 27. , 29. i 31. Direktive Vijeća 91/674/EEZ od 19. prosinca 1991. o godišnjim financijskim izvještajima i konsolidiranim izvještajima osiguravajućih društava. 5. 108. Transakcije neto vlasničkim udjelima kućanstava u pričuvama životnog osiguranja sastoje se od povećanja umanjenih za odbitke, koje treba razlikovati od dobitaka ili gubitaka od nominalnih udjela koji su ostvareni, odnosno nastali od investiranih sredstava osiguravajućih društava (vidjeti stavak 6. 57. ). Povećanja se sastoje od: (a) stvarno uplaćenih premija zarađenih tijekom tekućeg računovodstvenog razdoblja; (b) uvećanih za dodatke na premiju koji odgovaraju dohotku od ulaganja sredstava pričuva, a koji se pripisuje osiguranicima; (c) umanjenih za troškove usluge kod životnog osiguranja. Odbici se sastoje od: (a) iznosa plativih osiguranicima po policama životnog osiguranja i sličnim policama kada one isteknu i od iznosa plativih korisnicima u slučaju smrti osiguranih osoba; (b) uvećanih za isplate otkupne vrijednosti po policama koje se otkupe prije njihova isteka. 5. 109. Pričuve životnog osiguranja su financijska aktiva rezidentnih i nerezidentnih kućanstava, a pasiva rezidentnih i nerezidentnih osiguravajućih društava. U slučaju kolektivnog osiguranja koje zaključuju na primjer tvrtke u korist svojih zaposlenika, vjerovnicima se smatraju zapo slenici, a ne poslodavac, budući da se oni smatraju stvarnim osiguranicima. Neto vlasnički udjeli kućanstava u pričuvama mirovinskih fondova (F. 612) 5. 110. Definicija: Podstavka „neto vlasnički udjeli kućanstava u pričuvama mirovinskih fondova” (F. 612) sastoji se od svih transakcija neto vlasničkim udjelima kućanstava u pričuvama mirovinskih fondova (AF. 612), to jest tehničkim pričuvama koje drže samostalni i nesamostalni mirovinski fondovi koje su osnovali poslodavci i/ili zaposlenici ili skupine samoza poslenih osoba s ciljem osiguranja mirovina za zaposlenike ili samozaposlene osobe. 5. 111. Transakcija neto vlasničkim udjelom kućanstava u pričuvama mirovinskih fondova sastoji se od povećanja umanjenih za odbitke, koje treba razlikovati od dobitaka ili gubitaka od nominalnih udjela ostvarenih, odnosno nastalih od investiranih sredstava mirovinskih fondova (vidjeti stavak 6. 57. ). Povećanja se sastoje od: (a) stvarnih doprinosa koje u mirovinske fondove uplaćuju zaposlenici, poslodavci, samozaposlene osobe ili druge institucio nalne jedinice u korist pojedinaca ili kućanstava koji imaju potraživanja glede tih sredstava i koji su zarađeni tijekom tekućeg računovodstvenog razdoblja; (b) uvećanih za dodatke na doprinose koji odgovaraju dohotku zarađenom od ulaganja sredstava pričuva mirovinskih fondova, a koji se pripisuje kućanstvima koji sudjeluju u tim fondovima; (c) umanjenih za troškove usluga tijekom razdoblja upravljanja fondovima. Odbici se sastoje od: (a) socijalnih naknada koje su jednake iznosima plativim umirovljenicima ili njihovim uzdržavanicima u obliku redovitih isplata, ili drugih naknada; 144 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 (b) uvećanih za socijalne naknade koje se sastoje od jednokratnih iznosa plativih osobama u trenutku umirovljenja. 5. 112. Transakcije neto vlasničkim udjelom kućanstava u pričuvama mirovinskih fondova ne uključuju aktivu koja je radi preobliko vanja jednog fonda u drugi prenesena iz nesamostalnih mirovinskih fondova u samostalne mirovinske fondove koji su razvr stani u podsektor osiguravajućih društava i mirovinskih fondova (S. 125). Ovaj događaj treba bilježiti u kategoriju „promjene u klasifikaciji i strukturi sektora” (K. 12. 1) u računu ostalih promjena u obujmu aktive (vidjeti stavak 6. 30. ). 5. 113. Pričuve mirovinskih fondova su financijska aktiva rezidentnih ili nerezidentnih kućanstava, a ne financijska aktiva institucio nalnih jedinica koje njima upravljaju. Pretplate premije osiguranja i pričuve za nenamirena potraživanja (F. 62) 5. 114. Definicija: Podkategorija „pretplate premija osiguranja i pričuve za nenamirena potraživanja” (F. 62) sastoji se od svih transak cija pretplatnim premijama osiguranja i pričuvama za nenamirena potraživanja (AF. 62), to jest tehničkim priču vama koje uspostavljaju osiguravajuća društva i mirovinski fondovi (samostalni i nesamostalni) za: (a) iznos koji predstavlja dio ukupno upisane premije i koji treba biti alociran tijekom narednog obračunskog razdoblja (pretplate premija osiguranja); (b) ukupni procijenjeni konačni trošak svih potraživanja koja proizlaze od događaja nastalih do kraja obračunskog razdoblja, bez obzira jesu li ona prijavljena ili ne, umanjen za već plaćene iznose u odnosu na ta potraživanja (naknade za nenamirena potraživanja). 5. 115. Pretplate premije osiguranja proizlaze iz činjenice da se premije osiguranja uglavnom plaćaju na početku razdoblja osiguranja, a to se razdoblje obično ne poklapa sa samim računovodstvenim razdobljem. Zbog toga, na kraju računovodstvenog razdoblja kada se sastavlja bilanca stanja, dijelovi premija osiguranja koji se plaćaju za vrijeme računovodstvenog razdoblja namijenjeni su za pokriće rizika koji će nastati u idućem razdoblju. Pretplate premije osiguranja utvrđuju se na temelju omjera neproteklog rizika i preostalog vremena do isteka ugovora o osiguranju. U financijskom računu, pretplate premije osiguranja zabilježene kao transakcije između osiguranika i osiguravajućih društava sastoje se od onih dijelova premija koji su plativi u tekućem računovodstvenom razdoblju, a namijenjeni su pokriću neprote klih rizika koji mogu nastupiti tijekom idućeg razdoblja. 5. 116. 5. 117. Preplate premije osiguranja su financijska aktiva osiguranika. Ako se te pretplate premije odnose na životno osiguranje, osigu ranici su rezidentna ili nerezidentna kućanstva. Ako se one odnose na neživotno osiguranje, osiguranici mogu pripadati bilo kojem sektoru gospodarstva ili inozemstvu. Premije osiguranja ili socijalni doprinosi koje plaćaju osiguranici mogu se uzeti kao kriterij za raspoređivanje pretplate premija osiguranja među sektorima gospodarstva i inozemstva. Pričuve za nenamirena potraživanja su pričuve koje osiguravajuća društva drže u svrhu pokrića iznosa koje očekuju da će morati isplatiti u odnosu na potraživanja koja još nisu ustanovljena, na primjer zbog toga što su u procesu razmatranja. Valjana potraživanja koje osiguravajuća društva priznaju smatraju se plativima u trenutku nastanka događaja koji daje povoda za nastanak potraživanja, bez obzira na vrijeme koje je potrebno za obradu dotičnog potraživanja. 5. 118. Pričuve za nenamirena potraživanja su financijska aktiva korisnika, koja mogu pripadati bilo kojem sektoru gospodarstva ili inozemstva. 5. 119. Podkategorija AF. 62 uključuje pričuve za prijenosne premije, ostale tehničke pričuve, pričuve za nenamirene tražbine i pričuve za kolebanje šteta prema definiciji iz članaka 25. , 26. , 28. i 30. Direktive Vijeća 91/674/EEZ od 19. prosinca 1991. o godišnjim financijskim izvještajima i konsolidiranim izvještajima osiguravajućih društava. OSTALI RAČUNI POTRAŽIVANJA/OBVEZA (F. 7) 5. 120. Definicija: Kategorija „ostali računi potraživanja/obveza (F. 7)” sastoji se od svih transakcija ostalim računima potraživanja/ obveza (AF. 7), to jest od financijskih potraživanja koja nastaju kao protustavka financijskoj ili nefinancijskoj tran sakciji u slučajevima kada postoji vremenska razlika između te transakcije i odgovarajućeg plaćanja. 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 145 5. 121. Kategorija F. 7 uključuje transakcije financijskim potraživanjima koja proizlaze iz prijevremenog ili zakašnjelog plaćanja za transakcije robama ili uslugama, transakcije raspodjele ili sekundarnu trgovinu financijskom aktivom. One se sastoje od protu transakcija u slučaju da je plaćanje dospjelo, ali još nije plaćeno. U ovu se kategoriju također razvrstavaju dugovanja koja proizlaze iz dohotka koji se akumulira tijekom vremena i dospjelih neplaćenih obveza. 5. 122. Kategorija F. 7 ne uključuje: (a) statistička odstupanja, osim vremenskih razlika između transakcija robom i uslugama, transakcija raspodjele ili financij skih transakcija i odgovarajućih plaćanja; (b) stavke o kojima nema dovoljno podataka da bi se mogle razvrstati. Razvrstavanje se mora temeljiti na bilo kakvom raspo loživom podatku; (c) stavke o kojima nema apsolutno nikakvih spoznaja na što se odnose; (d) različite stavke bilance plaćanja opisane kao neto greške i propusti; (e) prijevremena ili zakašnjela plaćanja (uključujući dospjele neplaćene obveze) u slučaju nastanka financijske aktive ili iskupa pasive, osim onih razvrstanih u kategoriju F. 7. Oni se i dalje razvrstavaju u svoju kategoriju. 5. 123. Kategorija F. 7 dijeli se na dvije podkategorije financijskih transakcija: (a) trgovački krediti i predujmovi (F. 71); (b) ostali računi potraživanja/obveza, isključujući trgovačke kredite i predujmove (F. 79). Trgovački krediti i predujmovi (F. 71) 5. 124. Definicija: Podkategorija „trgovački krediti i predujmovi (F. 71)” sastoji se od svih transakcija trgovačkim kreditima i preduj movima (AF. 71), to jest od financijskih potraživanja koja proizlaze iz direktne kreditne ekspanzije dobavljačima i kupcima za transakcije dobrima i uslugama i plaćanja predujmova za radove koji su u tijeku ili će se pokrenuti, a koji su u svezi s takvim transakcijama. 5. 125. Podkategorija AF. 71 uključuje: (a) financijska potraživanja koja se odnose na isporuku robe ili usluga gdje plaćanje još nije izvršeno; (b) trgovačke kredite koje je preuzelo faktoring poduzeće, osim u slučaju kada se smatraju zajmom; (c) najamninu za građevinske objekte koja se akumulira tijekom vremena; (d) dospjele neplaćene obveze za robe i usluge, kada se one ne iskazuju kao zajam. 5. 126. Podkategorija AF. 71 ne uključuje zajmove za financiranje trgovačkih kredita. Oni se razvrstavaju u kategoriju AF. 4 (vidjeti stavak 5. 81. točku (h)). 5. 127. Trgovački krediti i predujmovi mogu biti financijska aktiva ili financijska pasiva svih sektora i inozemstva. Ostali računi potraživanja/obveza, isključujući trgovačke kredite i predujmove (F. 79) 5. 128. Definicija: Podkategorija „ostali računi potraživanja/obveza, isključujući trgovačke kredite i predujmove (F. 79)” sastoji se od svih transakcija ostalim računima potraživanja/obveza, isključujući trgovačke kredite i predujmove (AF. 79), to jest od financijska potraživanja koja nastaju uslijed vremenskih razlika između transakcija raspodjele ili financijskih transakcija na sekundarnom tržištu i odgovarajućeg plaćanja. Ona također uključuje financijska potraživanja u odnosu na dohodak koji se akumulira tijekom vremena. 5. 129. Podkategorija AF. 79 uključuje financijska potraživanja nastala kao rezultat vremenskih razlika između nastalih transakcija i plaćanja izvršenih, na primjer, za: (a) poreze; (b) socijalne doprinose; (c) nadnice i plaće; 146 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 (d) zakupnine za zemljište i podzemnu aktivu; (e) dividende; (f) kamate; (g) transakcije financijskom aktivom na sekundarnom tržištu. 5. 130. Po mogućnosti, financijska transakcija koja je protustavka obračunatim kamatama na financijsku aktivu (vidjeti stavak 5. 17. ) trebala bi se bilježiti kao reinvestirana u tu financijsku aktivu. Međutim, bilježenje kamata mora biti u skladu s nacionalnom praksom. Ako se obračunate kamate ne bilježe kao reinvestirane u financijsku aktivu, treba ih razvrstati u podkategoriju F. 79. 5. 131. Na dan dospijeća plaćanja kamata bilježe se dvije financijske transakcije (vidjeti stavak 5. 17. ): prvo, u slučaju plaćanja, transak cija u financijskoj aktivi koja se koristi za plaćanje ili, u slučaju neplaćanja, povećanje dospjele obveze plaćanja kamata treba bilježiti u okviru podkategorije F. 79; drugo, financijska protutransakcija kojom se smanjuje neto financijska potraživanja vjerovnika prema dužniku. PODSJETNA STAVKA: IZRAVNO STRANO ULAGANJE (F. m) 5. 132. Definicija: Izravno strano ulaganje (F. m) sastoji se od svih transakcija izravnog stranog ulaganja (AF. m), to jest od ulaganja koje uključuje dugoročni odnos koji odražava trajni interes neke rezidentne institucionalne jedinice u jednom gospodarstvu („izravni ulagač”) u institucionalnoj jedinici rezidentnoj u gospodarstvu koje nije gospodarstvo ulagača („poduzeće u koje se izvršava izravno ulaganje”). Namjera izravnog ulagača je zadobiti znatan utjecaj na upravljanje poduzećem koje ima sjedište u nekom drugom gospodarstvu. Izravno ulaganje uključuje početnu tran sakciju između izravnog ulagača i poduzeća u koje se izvršava izravno ulaganje, kao i sve daljnje kapitalne transak cije između njih i povezanih poduzeća, inkorporiranih i neinkorporiranih (17). 5. 133. Transakcije financijskom aktivom i pasivom koje čine izravno strano ulaganje bilježe se u okviru odgovarajućih kategorija financijskih transakcija, tj. zajmova (F. 4), dionica i ostalog dioničkog kapitala (F. 5) i ostalih računa potraživanja/obveza (F. 7). Međutim, iznosi izravnog stranog ulaganja koji su uključeni u svaku od tih kategorija moraju se također bilježiti posebno kao podsjetna stavka. RAČUNOVODSTVENA PRAVILA ZA FINANCIJSKE TRANSAKCIJE VREDNOVANJE 5. 134. Financijske transakcije se bilježe u transakcijskim vrijednostima, to jest vrijednostima u nacionalnoj valuti u kojima se dotična financijska aktiva i/ili pasiva stvara, likvidira, zamjenjuje ili preuzima između institucionalnih jedinica, ili između institucio nalnih jedinica i inozemstva, a na osnovi komercijalnih kriterija. 5. 135. Financijske transakcije i njihove financijske i nefinancijske protutransakcije bilježe se u istoj transakcijskoj vrijednosti. Mogu se predvidjeti tri mogućnosti: (a) financijska transakcija je transakcija sredstvom plaćanja u nacionalnoj valuti (vidjeti stavke 5. 04. i 5. 23. ): transakcijska vrijednost jednaka je iznosu razmijenjenog sredstva plaćanja; (b) financijska transakcija je transakcija sredstvom plaćanja u stranoj valuti (vidjeti stavke 5. 04. i 5. 23. ), a protutransakcija nije transakcija sredstvom plaćanja u nacionalnoj valuti: transakcijska vrijednost jednaka je iznosu razmijenjenog sredstva plaćanja pretvorenog u nacionalnu valutu primjenom tržišnog tečaja koji je važeći u trenutku plaćanja; (c) niti financijska transakcija ni njezina protutransakcija nisu transakcije sredstvom plaćanja (vidjeti stavak 5. 04. ): transak cijska vrijednost označava se tekućom tržišnom vrijednošću angažirane financijske aktive i/ili pasive. 5. 136. Transakcijska vrijednost se odnosi na određenu financijsku transakciju i njezinu protutransakciju. Načelno, transakcijsku vrijednost treba jasno razlikovati od vrijednosti koja se temelji na cijeni kotiranoj na tržištu, objektivnoj tržišnoj cijeni ili bilo kojoj cijeni koja je namijenjena izražavanju općenitosti cijena za kategoriju slične ili čak identične financijske aktive i/ili pasive. Međutim, u slučajevima kada je protutransakcija financijskoj transakciji, na primjer, transfer i stoga se financijska tran sakcija obavlja iz drugih razloga, a ne isključivo tržišnih, transakcijska vrijednost se označava tekućom tržišnom vrijednošću angažirane financijske aktive i/ili pasive. (17) Referentna definicija izravnog stranog ulaganja OECD-a, treće izdanje. 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 147 5. 137. Transakcijska vrijednost ne uključuje troškove usluge, pristojbe, provizije i slična plaćanja za usluge koje se pružaju pri obav ljanju transakcija; ona se bilježe kao plaćanja za usluge. Porezi na financijske transakcije također su isključeni i tretiraju se kao porezi na usluge u okviru poreza na proizvode. Kada financijska transakcija podrazumijeva novi nastanak obveza, transak cijska vrijednost jednaka je iznosu nastale obveze bez eventualnog plaćenog predujma kamata. Isto tako, kada obveza prestaje, transakcijska vrijednost i za vjerovnika i za dužnika mora odgovarati umanjenju obveze. Posebni kriteriji za vrednovanje nekih podkategorija financijskih transakcija 5. 138. Vrijednosnice osim dionica, isključujući financijske izvedenice (F. 33) (a) Kada izdavatelji prodaju vrijednosnice preko upisivača vrijednosnica ili drugih posrednika, a oni se zatim prodaju krajnjim ulagačima po većim cijenama, financijsku aktivu i pasivu treba bilježiti u vrijednostima koje plaćaju ulagači. Razlike između iznosa koje plaćaju ulagači i onih koje primaju izdavatelji treba tretirati kao plaćanja za usluge koje izdavatelji plaćaju upisivačima vrijednosnica. (b) Emisije vrijednosnica bilježe se u vrijednosti emisije. Kada se vrijednosnice emitiraju uz diskont ili uz premiju, u računima se kao stvarna vrijednost emisije bilježe prihodi izdavatelja u trenutku prodaje, a ne nominalna vrijednost. Razlika između vrijednosti emisije i otkupne vrijednosti tretira se kao kamata koja je obračunata tijekom trajanja vrijednosnice. (c) Obveznice s velikim diskontom ili obveznice bez kupona trebale bi se tretirati kao vrijednosnicama emitiranim uz diskont. Kamata se akumulira tijekom razdoblja valjanosti obveznica i tretira kao kamata reinvestirana u te obveznice (vidjeti stavak 4. 46. ). (d) Kada se dugoročni vrijednosnice emitiraju uz diskont, koji nije velik, razlika između vrijednosti emisije i otkupne vrijed nosti može se imputirati na dan emisije. (e) U slučaju vrijednosnica kod kojih je vrijednost glavnice vezana na indeks cijena, indeks cijene robe ili indeks valutnog tečaja, cijena emisije vrijednosnica bilježi se kao glavnica, a plaćanje indeksa koje se vrši periodično i/ili na dan dospijeća tretira se kao kamata koja se akumulira tijekom razdoblja valjanosti vrijednosnica, a protutransakcija se bilježi kao reinve stiranje u vrijednosnice, osim dionica, u financijskom računu. (f) Ulaganje u vrijednosnice koje su u optjecaju na sekundarnom tržištu bilježi se u iznosu cijene koja kotira na burzi ili u iznosu tržišne cijene. (g) Vrijednosnice koje su dospjele bilježe se u iznosu otkupne vrijednosti, koja uključuje otkupne premije, ali isključuje plaćanja lutrije, kao i premije na štednju koje se bilježe kao kamata. (h) Konverziju obveznica u dionice treba tretirati kao prodaju obveznica i kupovinu dionica (vidjeti stavak 5. 62. točku (l). Transakcijska vrijednost se izračunava iz tržišne vrijednosti prodanih obveznica, što eventualno podrazumijeva vlasnički dobitak ili gubitak od dionica koji treba bilježiti na računu revalorizacije (vidjeti stavak 6. 54. ). 5. 139. Financijske izvedenice (F. 34) (a) Sekundarna trgovina opcijama i zatvaranje opcija prije isporuke uključuju financijske transakcije. Ako je iz jedne opcije proizašla isporuka, ta se opcija može izvršiti ili ne izvršiti. U slučajevima kada se opcija izvršava, moguće je da postoji plaćanje sastavljača opcije vlasniku opcije u iznosu koji je jednak razlici između opće tržišne cijene angažirane aktive i ugovorene cijene ili, alternativno, moguće je stjecanje ili prodaja temeljne financijske ili nefinancijske aktive koja se bilježi po općoj tržišnoj cijeni i protutransakcije plaćanja između vlasnika opcije i sastavljača opcije, koja je jednaka ugovorenoj cijeni. Razlika između opće tržišne cijene temeljne aktive i ugovorne cijene u oba slučaja jednaka je vrijednosti unovča vanja opcije, to jest cijeni opcije po dospijeću. U slučajevima kada se opcija ne izvršava, ne obavlja se nikakva transakcija. Međutim, sastavljač opcije ostvaruje vlasnički dobitak, a vlasnik opcije ostvaruje vlasnički gubitak kojeg treba bilježiti na računu revalorizacije. (b) Financijske izvedenice, osim opcija, obično uključuju ugovore kojima se dvije strane dogovaraju o zamjeni određene aktive, bilo da se radi o trajnim materijalnim i nematerijalnim ili financijskim sredstvima, u određenom budućem vremen skom trenutku ili trenucima. Transakcije koje se moraju bilježiti u odnosu na takve financijske izvedenice uključuju sve vrste trgovanja ugovorima, kao i neto vrijednost izvršenih transakcija. Može se javiti i potreba za bilježenjem transakcija 148 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 koje su u vezi s uspostavljanjem ugovora o derivatnim instrumentima. Međutim, u mnogim slučajevima, dvije stranke zaključuju ugovor bez ikakvog plaćanja jedne stranke drugoj stranci; u tim slučajevima vrijednost transakcije kojom se uspostavlja ugovor je nula i nije potrebno nikakvo knjiženje u financijskom računu. (c) Sve iskazane provizije koje plaćaju ili primaju brokeri ili drugi posrednici za sklapanje ugovora o opcijama, budućnosni cama, swapova i drugih ugovora o derivatnim izvedenicama, tretiraju se kao plaćanja za usluge u odgovarajućim računima. Tokovi plaćanja kamata koji proizlaze iz ugovora o swapovima bilježe se kao vlasnički dohodak, dok se otplate glavnice bilježe kao transakcije odgovarajućim osnovnim instrumentom u sklopu financijskog računa. Ne smatra se da dvije stranke u poslu zamjene pružaju uslugu jedna drugoj, ali se svako plaćanje trećoj osobi za dogovaranje zamjene tretira kao plaćanje za uslugu (vidjeti stavak 4. 47. ). Iako se načelno može smatrati da premija plaćena prodavatelju opcije uklju čuje troškove za uslugu, u praksi često nije moguće razlikovati element usluge. Zbog toga punu cijenu treba bilježiti kao stjecanje financijske aktive od strane kupca i kao nastanak pasive prodavatelja. (d) Ako ugovori o swapu uključuju zamjenu iznosa glavnice, kao što je na primjer slučaj valutnih swapova, početnu zamjenu treba bilježiti kao transakciju osnovnim instrumentom koji se zamjenjuje, a ne kao transakciju financijskim izvedenicama (F. 34). U tom trenutku se implicitno stvara financijska izvedenica s nultom početnom vrijednošću. Kasnije će vrijednost financijske izvedenice uključivati najmanje sljedeće elemente: 1. tekuću tržišnu vrijednost razlike između očekivanih budućih tržišnih vrijednosti iznosa glavnice koji će se ponovno zamijeniti i iznosa glavnice koji su navedeni u ugovoru; i 2. tekuću tržišnu vrijednost budućeg toka svih kamata i ostalih tokova novca navedenih u ugovoru. Promjene vrijednosti financijske izvedenice tijekom vremena trebaju se bilježiti u računu revalorizacije. Kasnije ponovne zamjene glavnice obavljaju se prema uvjetima ugovora o zamjeni i mogu podrazumijevati financijska sred stva koja se zamjenjuju po cijeni različitoj od uobičajene tržišne cijene takvih sredstava. Protutransakcija plaćanja između stra naka iz ugovora o zamjeni bit će ona koja je navedena u ugovoru. Tada je razlika između tržišne cijene i ugovorne cijene jednaka likvidacijskoj vrijednosti aktive/pasive koja vrijedi na dan dospijeća i mora se bilježiti kao transakcija financijskim izvedenicama (F. 34). Ova konačna transakcija financijskom izvedenicom i svaki konačni neto tok kamata mora odgovarati ukupnom revalorizacijskom dobitku ili gubitku tijekom trajanja ugovora o zamjeni. Ovaj je postupak analogan onome koji je naveden za opcije koje dovode do isporuke (vidjeti naprijed navedenu točku (a)). 5. 140. Dionice i drugi vlasnički udjeli, isključujući dionice u uzajamnim fondovima (F. 51) (a) Nove dionice se bilježe u vrijednosti emisije, koja obično odgovara nominalnoj vrijednosti uvećanoj za premiju na emisiju. (b) Transakcije dionicama u optjecaju moraju se bilježiti u iznosu vrijednosti transakcije. Kada ona nije poznata, može se približno izračunati pomoću burzovne kotacije ili tržišne cijene za kotirane dionice i pomoću knjigovodstvene vrijednosti za nekotirane dionice. (c) Sitne dividendne dionice vrednuju se po cijeni navedenoj u prijedlogu izdavatelja o visini dividende. (d) Emisije bonusnih dionica ne bilježe se u sustavu (vidjeti stavak 5. 93. ). Međutim, u slučajevima kada emisija bonusnih dionica uključuje promjene ukupne tržišne vrijednosti dionice nekog društva, te se promjene moraju bilježiti u računu revalorizacije (vidjeti stavak 6. 56. ). (e) Transakcijska vrijednost drugih vlasničkih udjela (F. 513) je iznos sredstava koji su vlasnici prenijeli na svoja društva ili kvazi-društva. U nekim slučajevima sredstva se mogu prenijeti preuzimanjem obveza tog društva ili kvazi-društva. 5. 141. Dionice u uzajamnim fondovima (F. 52) (a) Transakcije dionicama u uzajamnim fondovima uključuju vrijednost neto doprinosa koji se uplaćuju u fond. (b) Vlasnički dohodak, umanjen za troškove poslovanja, koji su primili uzajamni fondovi i koji se raspoređuje dioničarima, čak i ako se ne vrši raspodjela, ima protustavku u financijskom računu pod kategorijom dionica u uzajamnim fondovima. Učinak je da se prihod od imovine reinvestira. 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 149 VRIJEME BILJEŽENJA 5. 142. Financijske transakcije i njihove protutransakcije moraju se bilježiti u istom vremenskom trenutku. 5. 143. Kada je protutransakcija financijskoj transakciji nefinancijska transakcija, obje se bilježe u trenutku kada se obavlja nefinan cijska transakcija. Primjerice, kada se za prodaju robe ili usluga uzima trgovački kredit, ovu financijsku transakciju treba bilje žiti kada se izvršavaju bilježenja na odgovarajućem nefinancijskom računu. 5. 144. Kada je protutransakcija financijskoj transakciji također financijska transakcija, mogu se predvidjeti tri mogućnosti: (a) obje financijske transakcije su transakcije sredstvima plaćanja (vidjeti stavak 5. 04. ): one se bilježe u trenutku kada je izve deno prvo plaćanje; (b) samo jedna od dvije financijske transakcije je transakcija sredstvom plaćanja (vidjeti stavak 5. 04. ): one se bilježe u trenutku kada je izvedeno plaćanje; (c) nijedna od dvije financijske transakcije nije transakcija sredstvom plaćanja (vidjeti stavak 5. 04. ): one se bilježe u trenutku kada se izvede prva financijska transakcija. PRIKUPLJANJE PODATAKA O FINANCIJSKIM TRANSAKCIJAMA IZ PROMJENA U BILANCAMA STANJA 5. 145. U slučajevima kada osnovni statistički podaci o financijskim transakcijama nisu raspoloživi, podaci o financijskim transakci jama mogu se prikupiti na temelju promjena u financijskim bilancama stanja, to jest promjena iznosa financijske aktive koja se drži i nedospjele pasive, između bilance stanja na kraju financijske godine i bilance stanja na početku financijske godine. Razlika između iznosa financijskih transakcija i promjena u financijskim bilancama stanja sastoji se od stavki u računu revalo rizacije i računu ostalih promjena u obujmu sredstava. Prilog 5. 1. Veza s mjerama novca 5. 146. U ovom se Prilogu objašnjava metoda koja omogućuje iskazivanje mjera novca u bilancama stanja i financijskim računima. 5. 147. Definicije mjera novca koje se primjenjuju razlikuju se od zemlje do zemlje i u vremenu. Osim toga, te se definicije ne moraju nužno temeljiti na klasifikaciji financijske aktive i klasifikaciji sektora koji su određeni u sustavu. Stoga mjere novca nisu odre đene u sustavu. 5. 148. Pri uključivanju mjera novca u bilance stanja i financijske račune javljaju se sljedeći problemi. Prvo, mjere novca mogu se sastojati od elemenata koji ne odgovaraju razredima, to jest kategorijama, podkategorijama i podstavkama financijske aktive i pasive kako je određeno u sustavu. Primjerice, mjera novca može uključivati samo podrazred kategorije „gotovina i depoziti” (AF. 2). Taj se podrazred može odrediti podatkom o dospijeću i/ili podatkom o institucionalnim jedinicama koje drže ili izdaju gotovinu i depozite. Drugo, mjere novca mogu implicirati sektore stvaranja novca, držanja novca i novčano neutralne sektore koji se ne mogu sastojati od sektora i podsektora koji su utvrđeni u sustavu. Treće, izvori podataka koji se koriste za sastav ljanje monetarnih agregata mogu se u praksi razlikovati od izvora podataka koji se koriste za sastavljanje bilanci stanja i financijskih računa tih sektora i inozemstva. 5. 149. Da bi se mogla utvrditi mjera novca MX u bilancama stanja ili financijskim računima, potrebno je dodatno podijeliti svaki razred i financijske aktive i pasive koja je utvrđena u sustavu, u dvije podkategorije: (a) MXi: podkategorija financijske aktive (pasive) razvrstana u razred i i uključena u mjeru novca MX; (b) MX-i: podkategorija financijske aktive (pasive) razvrstana u razred i, ali nije uključena u mjeru novca MX; U praksi, neki razredi financijske aktive (pasive) nisu obuhvaćeni niti širom definicijom mjera novca, primjerice, monetarno zlato i specijalna prava vučenja (AF. 1) ili tehničke rezerve osiguranja (AF. 6). Zato će MX1 i MX6 iznositi nula, to jest raščlamba AF. 1 u MX i MX-1 ili raščlamba AF. 6 u MX6 i MX-6 nije potrebna. 150 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 5. 150. Mjera novca MX jednaka je zbroju svih podrazreda financijske aktive MXi sektora koji drže novac, a MX je jednaka zbroju svih podrazreda obveza MXi sektora koji stvaraju novac. 5. 151. Glavna je prednost ove metode njezina fleksibilnost. U slučajevima kada se mijenja definicija mjere novca, moraju se prilago diti samo raščlambe nekih razreda financijske aktive i pasive u MXi i MX-i. MJERE NOVCA U BILANCAMA STANJA ILI FINANCIJSKIM RAČUNIMA Financijska aktiva sektora koji drže novac Pasiva sektora koji stvaraju novac Ukupno Pregled po sektorima Pregled po sektorima Ukupno AF. 1 AF. 2 od čega MX2 MX–2 AF. 3 AF. 33 od čega MX33 MX–33 AF. 34 od čega MX34 MX–34 AF. 4 AF. 41 od čega M41 MX–41 AF. 42 od čega M42 MX–42 AF. 5 AF. 51 od čega M51 MX–51 AF. 52 od čega M52 MX–52 AF. 6 AF. 7 AF. 71 od čega M71 MX–71 AF. 79 Zbroj financijske aktive i pasive od čega MX 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 151 POGLAVLJE 6. OSTALI TOKOVI 6. 01. Ostali tokovi obuhvaćaju potrošnju fiksnog kapitala (K. 1), povećanje i smanjenje nefinancijske neproizvedene aktive (K. 2) i ostale promjene aktive (od K. 3 do K. 12). Ostale promjene aktive sastoje se od različitih vrsta promjena aktive, pasive i neto vrijednosti koje nisu rezultat transakcija zabilježenih u kapitalnim i financijskim računima. One obuhvaćaju ostale promjene obujma (od K. 3 do K. 10 i K. 12) i vlasničke dobitke i gubitke (K. 11). POTROŠNJA FIKSNOG KAPITALA (K. 1) 6. 02. 6. 03. 6. 04. Definicija: Potrošnja fiksnog kapitala (K. 1) predstavlja veličinu iskorištene fiksne aktive tijekom promatranog razdoblja kao rezultat normalnog trošenja i uporabe i predviđenog zastarijevanja, uključujući rezervirana sredstva za gubitke fiksne aktive kao rezultat slučajne štete protiv koje se može osigurati. Potrošnja fiksnog kapitala mora se računati za svu fiksnu aktivu (osim životinja), uključujući i opipljivu i neopipljivu fiksnu aktivu kao što su troškovi traženja ruda i računalni programi, značajnija poboljšanja na neproizvedenoj aktivi i troškovi prije nosa vlasništva vezani uz neproizvedenu aktivu. Potrošnju fiksnog kapitala (koju treba razlikovati od amortizacije dozvoljene u porezne svrhe ili amortizacije prikazane u poslovnim knjigama) treba procijeniti na osnovi stanja fiksne aktive i vjerojatnog prosječnog ekonomskog životnog vijeka razli čitih kategorija tih roba. Za izračunavanje stanja fiksne aktive, preporučuje se metoda stalne inventarizacije (PIM, Perpetual Inventory Method) gdje god nedostaju izravni podaci o stanju fiksne aktive. Stanje fiksne aktive treba vrednovati prema kupovnim cijenama tekućeg razdoblja. Gubici fiksne aktive koji nastaju kao rezultat slučajne štete i protiv kojih se može osigurati, uzimaju se u obzir pri izračunu prosječnog vijeka uporabe svih dobara. Za gospodarstvo u cjelini može se očekivati da stvarna uobičajena šteta uslijed nesretnog slučaja u danom računovodstvenom razdoblju bude jednaka ili približna prosječnoj vrijednosti. Međutim, za pojedi načne jedinice i skupine jedinica, stvarna uobičajena i prosječna šteta uslijed nesretnog slučaja može biti različita. U tom se slučaju, za pojedine sektore, svaka razlika bilježi kao ostale promjene obujma fiksne aktive. Potrošnja fiksnog kapitala izračunava se prema „proporcionalnoj” metodi, prema kojoj se vrijednost fiksne aktive otpisuje po konstantnoj stopi tijekom čitavog vijeka trajanja robe. Međutim, ovisno o tijeku smanjenja efikasnosti fiksne aktive, moguće je zahtijevati izračunavanje potrošnje fiksnog kapitala prema metodi geometrijske amortizacije. 6. 05. U sustavu računa, potrošnja fiksnog kapitala se bilježi ispod svake izravnavajuće stavke, koja je iskazana bruto i neto. Bilježenje u „bruto” iznosu znači da nema oduzimanja potrošnje fiksnog kapitala, dok bilježenje u „neto” iznosu znači nakon oduzimanja potrošnje fiksnog kapitala. POVEĆANJA UMANJENA ZA SMANJENJA NEFINANCIJSKE NEPROIZVEDENE AKTIVE (K. 2) 6. 06. Definicija: Nefinancijska neproizvodna aktiva (1) obuhvaća zemlju i ostalu opipljivu neproizvedenu aktivu koje se može kori stiti u proizvodnji dobara i usluga te neopipljivu neproizvedenu aktivu. 6. 07. Zemljište se pobliže označuje kao sama zemlja, uključujući tlo koje je pokriva i pridružene površinske vode (1). Pridružene površinske vode uključuju sve unutarnje vode (rezervoare, jezera, rijeke itd. ) nad kojima se mogu izvršavati vlasnička prava. (1) Za definiciju sredstava, vidjeti Prilog 7. 1. poglavlju 7. 152 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 6. 08. U zemljište nisu uključene sljedeće stavke: (a) zgrade ili drugi objekti koji se nalaze na zemljištu ili preko njega prolaze (ceste, tuneli i slično); (b) vinogradi, voćnjaci ili drugi nasadi drveća i svih usjeva koji se uzgajaju i slično; (c) podzemna aktiva; (d) nekultivirani biološki resursi; (e) izvori vode ispod zemlje. Stavke (a) i (b) su proizvedena fiksna aktiva, dok stavke (c), (d) i (e) pripadaju opipljivoj neproizvedenoj aktivi. 6. 09. Povećanje i smanjenje zemlje vrednuju se po tekućim tržišnim cijenama nastalim u vrijeme povećanja/smanjenja. Transakcije zemlje bilježe se u istoj vrijednosti i u računima kupca i u računima prodavatelja. U ovu vrijednost nisu uključeni troškovi prijenosa vlasništva nad zemljištem, koji se tretiraju kao bruto investicije u fiksni kapital. 6. 10. Povećanje i smanjenje ostale opipljive neproizvedene aktive podrazumijeva podzemnu aktivu, neuzgojene biološke resurse i izvore vode. Podzemna aktiva uključuje rezerve ugljena, nafte i plina te rezerve kovinskih i nekovinskih ruda (2). 6. 11. Povećanje i smanjenje ostale opipljive neproizvedene aktive vrednuju se po tekućim tržišnim cijenama nastalim u vrijeme pove ćanja/smanjenja. Povećanje i smanjenje ne uključuju s njima povezane troškove prijenosa vlasništva. Oni se bilježe kao bruto investicije u fiksni kapital. 6. 12. Neopipljiva nefinancijska neproizvedena aktiva sastoji se od patenata, zakupa ili drugih prenosivih ugovora, kupljenog goodwilla i ostale neopipljive neproizvedene aktive. Takvi zakupi se odnose na zemljište, podzemnu aktivu te stambene i nestambene zgrade (2). Daljnji primjeri uključuju prenosive ugovore sa sportašima i ugovore o autorskom djelu. Vrijednost povećanja i smanjenja zakupa ili drugih prenosivih ugovora sastoji se od plaćanja prvobitnim ili kasnijim stanarima, ili zakupnicima kada ili koncesije prodaju ili prenesu na druge institucionalne jedinice. Vrijednost povećanja i smanjenja neopipljive se zakupi neproizvedene aktive ne uključuje s njima povezane troškove prijenosa vlasništva. Troškovi prijenosa vlasništva su sastavni dio bruto investicija u fiksni kapital. 6. 13. Stjecanje umanjeno za otuđenje nefinancijske neproizvodne aktive bilježe se u kapitalnom računu sektora, računu ukupnog gospodarstva i računu inozemstva. OSTALE PROMJENE U AKTIVI (od K. 3 do K. 12) 6. 14. Definicija: Ostale promjene u aktivi su tokovi koji nisu rezultat transakcija zabilježenih na kapitalnom i financijskom računu. Razlikuju se dvije vrste ostalih promjena. Prva vrsta se sastoji od promjena obujma aktive. Druga vrsta se sastoji od promjena vrijednosti aktive, pasive i neto vrijednosti uslijed promjena razine i strukture cijena koje rezultiraju vlas ničkim dobicima ili gubicima. OSTALE PROMJENE OBUJMA (od K. 3 do K. 10 i K. 12) 6. 15. Ostale promjene obujma su tokovi s različitim funkcijama. Jedna vrlo važna funkcija je dozvoljavanje određenoj aktivi da uđe i napusti sustav normalnim tijekom događaja – primjerice, ulaz i izlaz prirodno nastale aktive. To je važno za bilježenje otkri vanja, trošenja i propadanja prirodne aktive. Druga funkcija je bilježenje učinka izvanrednih, neočekivanih događaja koji utječu na ekonomsku korist te aktive. (2) Za definiciju sredstava, vidjeti Prilog 7. 1. poglavlju 7. 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 153 6. 16. Ostale promjene obujma obuhvaćaju devet kategorija: (a) ekonomsko nastajanje neproizvedene aktive (K. 3); (b) ekonomsko nastajanje proizvedene aktive (K. 4); (c) prirodan rast nekultiviranih bioloških resursa (K. 5); (d) ekonomsko nestajanje neproizvedene aktive (K. 6); (e) gubici zbog nepogoda (K. 7); (f) nenadoknađene zapljene (K. 8); (h) ostale promjene obujma nefinancijske aktive, D. N. (K. 9); (i) ostale promjene obujma financijske aktive i pasive, D. N. (K. 10); (j) promjene u klasifikaciji i strukturi (K. 12). EKONOMSKO NASTAJANJE NEPROIZVEDENE AKTIVE (K. 3) 6. 17. Ekonomsko nastajanje nefinancijske neproizvedene aktive (K. 3) predstavlja povećanje obujma ove vrste aktive koje nije rezultat proizvodnje. Pod tim se podrazumijeva: (a) bruto povećanja razine iskoristivih podzemnih resursa: dokazane rezerve ugljena, nafte, prirodnog plina, kovinskih ruda ili nekovinskih ruda koje su ekonomski iskoristive. Ovo također obuhvaća povećanja rezervi čije iskorištavanje postaje ekono mično kao rezultat tehnološkog napretka ili promjena relativnih cijena; (b) transferi ostale prirodne aktive prema ekonomskoj aktivnost: prirodno nastali entiteti koji mijenjaju status kako bi kvalifici rali kao ekonomska aktiva, ekonomska aktiva kao entiteti nad kojima su uspostavljena vlasnička prava od strane institucio nalne jedinice i iskorištavanje prašuma, prijenos zemljišta s divljeg ili zapuštenog stanja na zemljište koje se može staviti u gospodarsku uporabu, isušivanje tla); iz kojih njihovi vlasnici mogu izvući ekonomske koristi (primjerice, (c) kvalitativne promjene neproizvedene aktive uslijed promjena u ekonomskoj uporabi. Promjene kvalitete tretiraju se kao promjene obujma. Promjene kvalitete ovdje zabilježene nastaju kao protustavka promjenama ekonomske uporabe koje se prikazuju kao promjene u klasifikaciji (vidjeti stavak 6. 32. ) – primjerice, od obrađene zemlje do građevinskog zemljišta; (d) nastajanje neopipljive neproizvedene aktive. Neopipljiva, nefinancijska, neproizvedena aktiva nastaje kadu se patentiraju subjekti ili kada se zaključuju prenosivi ugovori. Također, kada se poduzeća prodaju po cijenama koje prelaze njihovu neto vrijednost (vidjeti stavak 7. 05. ), višak kupovne cijene iznad neto vrijednosti je aktiva „kupljeni goodwill”. Goodwill koji nije evidentiran kupoprodajom ne smatra se ekonomskom aktivom. EKONOMSKO NASTAJANJE PROIZVEDENE AKTIVE (K. 4) 6. 18. Ekonomsko nastajanje proizvedene aktive (K. 4) nastaje u slučaju robe koja nije zabilježena u bilancama stanja. Priznavanje njihove značajne ili posebne vrijednosti je ono što se smatra ekonomskim nastajanjem i bilježi se na računu ostalih promjena u obujmu aktive. Ekonomsko nastajanje proizvedene aktive uključuje: (a) dragocjenosti, kao što su drago kamenje i umjetnički predmeti, kada se prvi put iskazuje visoka vrijednost ili umjetnički značaj nekih predmeta koji nisu već bilježeni u bilanci stanja; (b) povijesne spomenike, kada se prvi put iskazuje poseban arheološki, povijesni ili kulturni značaj nekog objekta ili lokaliteta koji nije već bilježen u bilanci stanja. PRIRODNI RAST NEKULTIVIRANIH BIOLOŠKIH RESURSA (K. 5) 6. 19. Prirodni rast nekultiviranih bioloških resursa (K. 5) nije pod izravnim nadzorom, nadležnošću i upravljanjem institucionalne jedinice i stoga nije proizvodnja. Povećanje takve ekonomske aktive, poput neposječenog prirodnog drva ili riba u ušću rijeke, stoga se treba smatrati ekonomskim nastajanjem. 154 6. 20. HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 Prirodni rast bi se trebao bilježiti kao nastajanje (K. 5); iscrpljivanje tih izvora treba bilježiti kao ekonomsko nestajanje (K. 61). Međutim, u praksi se prirodni rast može bilježiti samo u neto izrazu, jer su fizičke mjere, koje su vjerojatno jedina raspoloživa osnovica za bilježenje, zapravo, neto mjere. EKONOMSKO NESTAJANJE NEPROIZVEDENE AKTIVE (K. 6) 6. 21. Ekonomsko nestajanje neproizvedene aktive (K. 6) uključuje: (a) iscrpljivanje prirodne ekonomske aktive (K. 61), koje obuhvaća smanjivanje naslaga podzemne aktive i iscrpljivanje nekulti viranih bioloških resursa obuhvaćenih granicama aktive u granice sredstava (vidjeti stavak 6. 19. ); (b) ostalo ekonomsko nestajanje neproizvedene aktive (K. 62): 1. ostala smanjenja razine iskoristivih podzemnih resursa (ponovne procjene iskoristivosti uslijed tehnoloških promjena ili promjena relativnih cijena); 2. kvalitativna promjena neproizvedene aktive uslijed promjena ekonomske uporabe; 3. propadanje neproizvedene aktive uslijed ekonomske aktivnosti. Obuhvaćeno je propadanje zemljišta, vodenih izvora i u načelu ostale prirodne aktive; 4. otpis kupljenog goodwilla, otkaz prenosivih ugovora i istek zaštite patenta. GUBICI ZBOG NEPOGODA (K. 7) 6. 22. Gubici zbog nepogoda (K. 7), koje se bilježe kao ostale promjene u obujmu aktive, rezultat su zasebnih i prepoznatljivih doga đaja velikih razmjera, koji mogu uništiti stavke unutar bilo koje kategorije ekonomske (nefinancijske ili financijske) aktive. 6. 23. Takvi događaji uključuju veće potrese, erupcije vulkana, plimne valove, izuzetno snažne uragane, suše i ostale prirodne kata strofe; rat, pobune i ostale političke događaje; tehnološke nesreće poput velikih toksičnih izljeva ili oslobađanja radioaktivnih čestica u zrak. Ovdje su naročito uključeni: (a) pogoršanje kvalitete zemljišta uzrokovano neuobičajenim poplavljivanjem ili oštećenjima uslijed djelovanja vjetra; (b) uništenje kultiviranih sredstava uslijed suše ili izbijanja bolesti; (c) uništenje zgrada, opreme ili dragocjenosti u šumskim požarima ili potresima; (d) slučajno uništenje valute ili vrijednosnica na donositelja, kao posljedica prirodnih katastrofa ili političkih događaja. NENADOKNAĐENE ZAPLJENE (K. 8) 6. 24. Nenadoknađene zapljene (K. 8) javljaju se kada država ili neka druga institucionalna jedinica oduzme aktivu drugoj institucio nalnoj jedinici, uključujući nerezidentne jedinice, bez potpune nadoknade, zbog razloga koji ne uključuju plaćanje poreza, novčanih kazni ili sličnih nameta. Nenadoknađeni dio takvih jednostranih zapljena nije kapitalni transfer koji se bilježi na kapi talnom računu. OSTALE PROMJENE OBUJMA NEFINANCIJSKE AKTIVE D. N. (K. 9) 6. 25. Pod ostalim promjenama obujma nefinancijske aktive (K. 9), koje nisu drugdje zabilježene, bilježe se učinci neočekivanih doga đaja na ekonomsku korist izvedenu iz aktive. 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 155 Uključeni su: (a) nepredviđeno zastarijevanje. Potrošnja fiksnog kapitala ne obuhvaća nepredviđeno zastarijevanje fiksne aktive, a uključeni iznos za njeno uobičajeno očekivano zastarijevanje može biti i manji od stvarnog zastarijevanja. Stavke stoga moraju biti ispravljene za smanjenje vrijednosti fiksne aktive zbog uvođenja naprednije tehnologije; (b) razlike između naknada uključenih u potrošnju fiksnog kapitala za uobičajenu štetu i stvarne gubitke. Potrošnja fiksnog kapitala ne obuhvaća nepredvidivu štetu, a iznos uključen za uobičajenu očekivanu štetu može biti manji (ili veći) od stvarne štete. Stoga je potrebno izvršiti korekciju za nepredvidiva smanjenja (ili povećanja vrijednosti fiksne aktive uslijed navedenih događaja; (c) propadanje fiksne aktive koja nije uključena u potrošnju fiksnog kapitala: smanjenje vrijednosti fiksne aktive od primjerice, nepredvidivih utjecaja kiselosti zraka i kiselih kiša na pročelja zgrada i karoserije vozila; (d) napuštanja proizvodnih objekata prije njihova završetka ili stavljanja u ekonomsku uporabu; (e) izvanredni gubici inventara (primjerice, zbog šteta uslijed požara, pljački, zaraženosti žitnih zaliha insektima); (f) statistička razlika kod nefinancijske aktive između završne bilance stanja i odgovarajuće početne bilance stanja. OSTALE PROMJENE OBUJMA FINANCIJSKE AKTIVE I PASIVE, D. N. (K. 10) 6. 26. Bilo koja promjena financijske aktive i pasive koja nije rezultat financijskih transakcija zabilježenih na financijskom računu, koja nije dijelom vlasničkih dobitaka/gubitaka zabilježenih na računu revalorizacije, koja nije promjena u klasifikaciji i strukturi i nije nastala kao gubitak zbog nepogode i nenadoknađenih zapljena, mora biti zabilježena ovdje. 6. 27. Kategorija K. 10 uključuje: (a) alokaciju i ukidanje posebnih prava vučenja (PPV) (AF. 12) (vidjeti stavke od 5. 33. do 5. 35. ): Za posebna prava vučenja ne postoji čak ni fiktivna obveza. Stoga se mehanizam po kojem se stvaraju posebna prava vučenja (naziva se još i alokacija posebnih prava vučenja) i po kojem ona prestaju (otkazi posebnih prava vučenja), ne tretira kao mehanizam koji dovodi do transakcija, nego kao stavka na računu ostalih promjena obujma aktive. Alokacije posebnih prava vučenja povećavaju financijsku aktivu monetarnih vlasti, a otkazi posebnih prava vučenja smanjuju njihovu financijsku aktivu; (b) ostale promjene obujma koje se odnose na mirovinske fondove s definiranim mirovinskim naknadama. Programi defini ranih mirovinskih naknada su oni u kojima je zajamčena ona visina mirovinskih naknada koja je obećana zaposlenicima koji sudjeluju u fondu. Naknade se izračunavaju pomoću određene formule, uzimajući u obzir dužinu radnog staža zapo slenika i plaću i ne ovise u potpunosti o aktivi fonda. Za programe definiranih naknada, stavka na računu ostalih promjena obujma aktive obuhvaća promjene u aktuarski utvrđene obveze koje su posljedica promjena u strukturi naknada, a koje treba razlikovati od promjena u sastavu dobi i radnog staža korisnika. Primjeri promjena strukture naknada uključuju promjene formule, smanjenja zakonske dobi umirovljenja ili financiranje godišnjeg povećanja (obično se označava kao konstanta x posto godišnje) budućih mirovina ili svih mirovina u tijeku plaćanja; (c) izvanredne gubitke valute ili vrijednosnica na donositelja zbog, primjerice, štete uslijed požara ili krađe; (d) otpise ili djelomično smanjenja loših dugova od strane vjerovnika. Jednostrano priznavanje vjerovnika da se financijska aktiva više ne može naplatiti zbog stečaja ili drugih čimbenika i automatsko povlačenje tih financijskih sredstava iz bilance vjerovnika potrebno je bilježiti pod ovim naslovom zajedno s poništavanjem protustavke u pasivi dužnika. Međutim, u slučajevima kada je institucionalnu jedinica dužnik pod nadzorom vjerovnika, otpis ili smanjenje duga vjerovnika, koji nije posljedica bankrota, bilježi se u računima akumulacije; (e) statističke razlike financijske aktive i pasive, između završne bilance stanja i odgovarajuće početne bilance stanja. 6. 28. Kategorija K. 10 ne uključuje: (a) otpust duga uzajamnim sporazumom između dužnika i vjerovnika (otpust ili oprost duga): tretira se kao transakcija između vjerovnika i dužnika (vidjeti stavak 4. 165. točku (f) i stavak 5. 16. ), a ne kao ostale promjene obujma; 156 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 (b) nepriznavanje duga: jednostrani otkaz obveze dužnika ne knjiži se u sustavu. PROMJENE U KLASIFIKACIJI I STRUKTURI (K. 12) 6. 29. Promjene u klasifikaciji i strukturi (K. 12) podrazumijevaju promjene u klasifikaciji sektora i strukturi institucionalnih jedinica (K. 12. 1) te promjene u klasifikaciji aktive i pasive (K. 12. 2). PROMJENE U KLASIFIKACIJI I STRUKTURI SEKTORA (K. 12. 1) 6. 30. Preklasifikacijom institucionalne jedinice iz jednog sektora u drugi prenosi se cijela njezina bilanca stanja, primjerice, kada insti tucionalna jedinica koja je klasificirana u sektoru kućanstava postaje kvazi-društvo koje se mora prerazvrstati u korporativni sektor. Promjene u strukturi institucionalnih jedinica obuhvaćaju pojavu i nestanak određene financijske aktive i pasive koje proizlaze iz korporativnog restrukturiranja. Kada jedno društvo nestane kao neovisni pravni subjekt zbog toga što ga je preuzelo jedno ili više društava, sva financijska aktiva/pasiva, uključujući dionice i ostale vlasničke udjele koja je postojala između tog društva i onoga koje ga je preuzelo, nestaje iz sustava. Međutim, kupovina dionica i ostalih vlasničkih udjela nekog društva u sklopu spajanja društava, bilježi se kao financijska transakcija između društva koje ih je kupilo i prethodnog vlasnika. Zamjena posto jećih dionica dionicama u društvu koje je izvršilo preuzimanje ili u novom društvu mora se bilježiti kao otkup dionica koje prati emitiranje novih dionica. Financijska aktiva/pasiva koje su postojale između preuzetog društva i trećih osoba ostaju nepro mijenjene i prelaze na društvo ili društva koja su izvršila preuzimanje. Sukladno tome, kada je neko društvo pravno podijeljeno na dvije ili više institucionalnih jedinica, nova financijska aktiva i pasiva (nastanak financijske aktive) bilježe se također u ovoj kategoriji (K. 12. 1). PROMJENE U KLASIFIKACIJI AKTIVE I PASIVE (K. 12. 2) 6. 31. Kategorija K. 12. 2 razlikuju monetizaciju/demonetizaciju zlata (K. 12. 21) i promjene u klasifikaciji aktive ili pasive osim moneti zacije/demonetizacije zlata (K. 12. 22). 6. 32. Monetizacija/demonetizacija zlata (K. 12. 21) bilježi se na računu ostalih promjena u obujmu aktive monetarnih vlasti, to jest podsektorima središnje banke (S. 121) ili središnje država (S. 1311). Monetizacija zlata nastaje kada monetarne vlasti preklasificiraju zlato sa zaliha dragocjenosti na rezervnu aktivu koju drže monetarne vlasti. Račun ostalih promjena obujma aktive tada bilježi smanjenje na strani dragocjenosti i povećanje monetarnog zlata. Kupovine monetarnog zlata izravno od drugih monetarnih vlasti klasificiraju se kao transakcije monetarnim zlatom (F. 11). Sve druge kupovine, uključujući one od financijskih posrednika ili preko organiziranog tržišta zlata potrebno je bilježiti kao kupo vine dragocjenosti i izvršiti promjenu u klasifikaciji. Demonetizacija zlata se javlja kada monetarne vlasti prenesu zlato s rezervnih sredstava u dragocjenosti. Držanje monetarnog zlata od strane monetarnih vlasti se tada smanjuje, a povećavaju se dragocijenosti. Prodaje monetarnog zlata izravno drugim monetarnim tijelima razvrstavaju se kao transakcije monetarnim zlatom (F. 11). Sve druge prodaje, uključujući i prodaje finan cijskim posrednicima ili preko organiziranog tržišta zlata potrebno je bilježiti kao prodaje dragocjenosti kojima prethodi promjena klasifikacije. 6. 33. Promjene u klasifikaciji aktive ili pasive osim monetizacije/demonetizacije zlata (K. 12. 22): primjeri su promjene uporabe zemlje ili pretvorbe od stambenih k poslovnim uporabama i obratno. U slučaju zemlje, obje stavke (negativna stavka za staru katego riju, pozitivna stavka za novu kategoriju) moraju imati iste vrijednosti u kategoriji K. 12. 22. Promjena vrijednosti zemlje koja je posljedica promjene uporabe bilježi se kao „ekonomsko nestajanje” (vidjeti odlomak 6. 17. točku (c)) ili „nestajanje neproizve dene aktive” (vidjeti stavak 6. 21. točku (b)), koje se smatra promjenama obujma. 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 157 K. 12. 22 ne uključuje zamjenu obveznica za dionice. Ova se zamjena bilježi kao dvije financijske transakcije (vidjeti stavak 5. 62. točku (l). 6. 34. Ulazne se stavke za ostale promjene obujma (K. 3 do K. 10 i K. 12) bilježe na računima ostalih promjena obujma aktive sektora, ukupnog gospodarstva i ostatka svijeta. NOMINALNI VLASNIČKI DOBICI/GUBICI (K. 11) 6. 35. 6. 36. Nominalni vlasnički dobici (3) su kategorije ostalih promjena vrijednosti aktive, pasive i, neto vrijednosti koje odražavaju promjene razine i strukture njihovih cijena. Nominalni se vlasnički dobici dijele se na neutralne vlasničke dobitke i realne vlas ničke dobitke. Definicija: Nominalni vlasnički dobitak (K. 11) na danu količinu aktive definira se kao promjena vrijednosti te aktive za vlas nika kao rezultat promjene njezine cijene. Nominalni vlasnički dobitak na pasivu definira se kao promjena vrijed nosti te pasive kao rezultat promjene njezine cijene, ali s obrnutim predznakom. 6. 37. Pozitivni vlasnički dobitak nastaje povećanjem vrijednosti dane aktive ili smanjenjem vrijednosti dane pasive. Negativan vlas nički dobitak, tj. vlasnički gubitak, nastaje smanjenjem vrijednosti dane aktive ili povećanjem vrijednosti dane pasive. 6. 38. 6. 39. 6. 40. Nominalni vlasnički dobici zabilježeni na računu revalorizacije obračunati su na aktivi ili pasivi, bez obzira jesu li realizirani ili ne. Za vlasnički dobitak se kaže da je realiziran kada je predmetna aktiva prodana, otkupljena, iskorištena ili drugačije upotri jebljena, ili kad je obveza isplaćena. Neostvareni dobitak se stoga i obračunava na aktivu koja je još uvijek u vlasništvu ili pasivu koja na kraju obračunskog razdoblja još uvijek nije plaćena. Obično se pod realiziranim dobitkom podrazumijeva dobitak realiziran tijekom cjelokupnog razdoblja u kojem se posjeduje aktiva ili je nepodmirena pasiva, bez obzira na to poklapa li se to razdoblje s računovodstvenim razdobljem ili ne. Međutim, budući da se vlasnički dobici u sustavu bilježe na obračunskom načelu, razlika između realiziranih i nerealiziranih dobitaka, iako je korisna za neke potrebe, ne pojavljuje se u klasifikacijama i računima. Vlasnički dobici podrazumijevaju dobitke na sve vrste sredstava: nefinancijske proizvedene i neproizvedene aktive te financijske aktive. Zato su vlasnički dobici na zalihe proizvođača svih vrsta, uključujući nedovršenu proizvodnju, također obuhvaćeni ovom stavkom. Nominalni vlasnički dobici se mogu obračunati na aktivu bez obzira na duljinu vremena tijekom obračunskog razdoblja u kojem se pojavljuje ta aktiva, a ne samo na aktivu koja se pojavljuju u početnim i/ili završnim bilancama stanja. Nominalni vlasnički dobitak koji se obračunava vlasniku određene aktive ili dane količine posebne vrste aktive, između dva vremenska trenutka definira se kao: tekuća vrijednost te aktive u kasnijem trenutku, minus tekuća vrijednost te aktive u ranijem trenutku, pretpostavljajući da se aktiva u međuvremenu ne mijenja, kvalitativno ni kvantitativno. Nominalni vlasnički dobitak (G) koji se obračunava za danu količinu q neke aktive između vremena o i t može se izraziti na sljedeći način: gdje su po i pt cijene aktive u vremenu o, i t. Za financijsku aktivu i pasivu s fiksnim tekućim vrijednostima za koje su po i pt jedinične vrijednost po definiciji, nominalni vlasnički dobici su uvijek nula. G ¼ ðp t (cid:0) po× qÞ 6. 41. Za potrebe izračuna nominalnih vlasničkih dobitaka, povećanje i smanjenje aktive mora se vrednovati na isti način kao u kapi talnim i financijskim računima, a stanje aktive se mora vrednovati na isti način kao u bilancama stanja. U slučaju fiksne aktive, je kupac platio proizvođaču ili prodavatelju uvećan za pridružene troškove prijenosa vrijednost povećanja je iznos koji (3) Izraz „vlasnički dobitak” koristi se i za vlasnički dobitak i gubitak, s tim da se podrazumijeva da vlasnički dobitak može biti negativan, kao i pozitivan. Isto tako, izraz „aktiva” može se koristiti u smislu koji obuhvaća i aktivu i pasivu. 158 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 vlasništva koje snosi kupac. Vrijednost prodaje postojeće fiksne aktive je iznos koji je prodavatelj primio od kupca umanjen za troškove prijenosa vlasništva koje snosi prodavatelj. Razlikuju se četiri različite situacije u kojima nastaju nominalni vlasnički dobici: 1. aktiva koja se drži tijekom cijelog računovodstvenog razdoblja: nominalni vlasnički dobitak obračunat tijekom računovod stvenog razdoblja jednak je vrijednosti u završnoj bilanci umanjenoj za vrijednost u početnoj bilanci. Te vrijednosti su procijenjene vrijednosti aktive u trenutku kada se izrađuje bilanca stanja. Nominalni dobitak je nerealiziran; 2. aktiva koja se drži na početku razdoblja i potom je prodana: obračunati nominalni vlasnički dobitak koji nastaje jednak je stvarnoj ili procijenjenoj prodajnoj vrijednosti umanjenoj za vrijednost u početnoj bilanci. Nominalni dobitak je realiziran; 3. aktiva kupljena tijekom razdoblja i na kraju razdoblja je još uvijek u vlasništvu: obračunati nominalni vlasnički dobitak koji nastaje jednak je vrijednosti u završnoj bilanci umanjenoj za stvarnu ili procijenjenu nabavnu vrijednost sredstva. Nominalni dobitak je nerealiziran; 4. aktiva kupljena i prodana tijekom računovodstvenog razdoblja: obračunati nominalni vlasnički dobitak koji nastaje jednak ili procijenjenoj prodajnoj vrijednosti umanjenoj za stvarnu ili procijenjenu nabavnu vrijednost. Nominalni je stvarnoj dobitak je realiziran. 6. 42. Nominalni vlasnički dobici uključeni ovdje obračunati su dobici na aktivu i pasivu, bez obzira jesu li realizirani ili ne. Oni se bilježe na računu revalorizacije, ukupnog gospodarstva i ostatka svijeta. NEUTRALNI VLASNIČKI DOBICI/GUBICI (K. 11. 1) 6. 43. Definicija: Neutralni vlasnički dobitak (K. 11. 1) na nekoj aktivi definira se kao vrijednost vlasničkog dobitka koji bi bio obra čunat kada bi se cijena aktive mijenjala tijekom vremena u istom omjeru kao i opća razina cijena. Neutralni se vlasnički dobici kupovnu moć između sektora. identificiraju zbog lakšeg izvođenja realnih vlasničkih dobitaka koji preraspodjeljuju realnu 6. 44. Neka je opći indeks cijena r. Neutralni vlasnički dobitak (NG) za danu količinu q neke aktive između vremena o i t određen je sljedećom jednadžbom: NG ¼ po× q rt=ro (cid:0) 1 (cid:0)  gdje je po x q tekuća vrijednost aktive u vremenu o, a rt/ro faktor promjene općeg indeksa cijena između vremena o i t. Isti izraz rt/ro primjenjuje se na svu aktivu i pasivu. 6. 45. Ne postoji idealan opći indeks cijena koji je prikladan za izračunavanje neutralnih vlasničkih dobitaka. Uobičajeno je da opći indeks cijena koji se primjenjuje za izračunavanje neutralnih vlasničkih dobitaka indeks je cijena za konačnu nacionalnu potrošnju isključujući aktivu na zalihama. 6. 46. Neutralni vlasnički dobici bilježe se na računu neutralnih vlasničkih dobitaka/gubitaka, koji je podračun računa revalorizacije sektora, ukupnoga gospodarstva i ostatka svijeta. REALNI VLASNIČKI DOBICI/GUBICI (K. 11. 2) 6. 47. Definicija: Realni vlasnički dobitak (K. 11. 2) na nekoj se aktivi definira kao razlika između nominalnog i neutralnog vlasničkog dobitka na toj aktivi Realni vlasnički dobitak (RG) za danu količinu q neke aktive između vremena o i t određen je izrazom: RG ¼ G (cid:0) NG ili (cid:0) RG ¼ pt=po (cid:0) r t=ro  × po× q 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 159 Vrijednosti realnih vlasničkih dobitaka na nekoj aktivi tako ovise o prosječnim kretanjima njihovih cijena tijekom dotičnog razdoblja u odnosu na prosječna kretanja drugih cijena, mjereno općim indeksom cijena. 6. 48. Realni vlasnički dobici bilježe se u računu realnih vlasničkih dobitaka/gubitaka, koji je podračun računa revalorizacije sektora, ukupnog gospodarstva i ostatka svijeta. VLASNIČKI DOBICI PO VRSTI FINANCIJSKE AKTIVE Gotovina i depoziti (AF. 2) 6. 49. Tekuće vrijednosti valute i depozita iskazanih u nacionalnoj valuti ostaju konstantne tijekom vremena. „Cijena” takve aktive uvijek je jedinična vrijednost, dok je količina određena brojem jedinica valute u kojoj su iskazane. Nominalni vlasnički dobici na takvu aktivu uvijek su nula. Iz tog razloga, razlika između vrijednosti početnih i zaključnih stanja te aktive uračunata u vrijednost transakcija tom aktivom jest, s iznimkom ostalih promjena obujma aktive, u potpunosti uračunata u vrijednosti tran sakcija tom aktivom. Ovo je slučaj u kojem je obično moguće izvesti te vrijednosti iz podataka u bilanci stanja. 6. 50. Međutim, da bi se izračunali neutralni i realni vlasnički dobici od sredstava koja imaju fiksnu tekuću vrijednost, potrebni su podaci o vremenima i vrijednostima transakcija, kao i o vrijednostima u početnoj i završnoj bilanci stanja. Pretpostavimo, primjerice, da se zajam odobri i otplati unutar računovodstvenog razdoblja u kojem opća razina cijena raste. Sa stajališta vjero vnika, neutralni dobitak od zajma je pozitivan, a realni dobitak negativan, s tim da iznos ovisi o dužini trajanja zajma i stopi inflacije. Nemoguće je zabilježiti realne gubitke bez podataka o vrijednosti zajmova koji su odobreni i otplaćeni tijekom raču novodstvenog razdoblja i podataka o vremenu kada su odobreni i otplaćeni. Općenito može se zaključiti da ako je ukupna apsolutna vrijednost pozitivnih i negativnih transakcija velika u odnosu na iznose u početnoj i završnoj bilanci, približne procjene neutralnih i realnih vlasničkih dobitaka od financijske aktive i pasive s fiksnim tekućim vrijednostima, koje su izve dene samo iz podataka u bilanci stanja, mogu biti nezadovoljavajuće. Čak i bilježenje vrijednosti financijskih transakcija na bruto osnovi, tj. odvojeno bilježenje odobrenih i otplaćenih zajmova, za razliku od ukupne vrijednosti zajmova umanjenih za otplaćene zajmove, može biti nezadovoljavajuće bez podataka o vremenu kada su odobreni, odnosno otplaćeni. Zajmovi (AF. 4) i ostali računi potraživanja/dugovanja (AF. 7) 6. 51. Za zajmove i ostale račune potraživanja/dugovanja, kojima se ne trguje, vrijedi isto kao za gotovinu i depozite. Međutim, kada se postojeći zajam ili trgovački kredit proda drugoj institucionalnoj jedinici, razliku između otkupne cijene i cijene transakcije treba bilježiti na računu revalorizacije prodavatelja i kupca u trenutku transakcije. Vrijednosnice osim dionica (AF. 3) 6. 52. Kada se obveznica emitira uz premiju ili diskont, uključujući obveznice s velikim diskontom i obveznice bez kupona, razlika između njezine cijene emisije i njezine nominalne ili otkupne vrijednosti u trenutku dospijeća predstavlja kamatu koju je izda vatelj obvezan platiti tijekom roka valjanosti obveznice. Ta se kamata bilježi kao prihod od sredstava koji plaća izdavatelj obveznice, a prima vlasnik obveznice, pored kuponske kamate koju stvarno plaća izdavatelj u određenim vremenskim razma cima tijekom roka valjanosti obveznice. Kamata koja se akumulira bilježi se u financijskom računu, kao da ju je vlasnik obvez nice istodobno reinvestirao u obveznicu (vidjeti stavak 5. 17. ). Stoga se ona bilježi u financijskom računu kao stjecanje sredstva koja se dodaje postojećim sredstvima (4). Prema tome, postupno povećanje tržišne vrijednosti obveznice, koje se može pripisati akumulaciji nastalih i reinvestiranih kamata odražava rast neotplaćene glavnice – to jest, na veličinu aktive. To je u suštini pove ćanje količine ili obujma, a ne povećanje cijene. Ono ne stvara nikakav vlasnički dobitak za vlasnika obveznice ili vlasnički gubitak za izdavatelja obveznice. Situacija je analogna onoj kada roba poput vina sazrijeva za vrijeme odležavanja. Svako pove ćanje cijene vina koje se može pripisati poboljšanju njegove kakvoće odražava povećanje obujma, a ne cijene. Obveznice se mijenjaju kvalitativno tijekom vremena kako im se približava dospijeće i bitno je prepoznati da povećanja njihove vrijednosti uslijed akumulacije nastale kamate nisu promjene cijene i ne stvaraju vlasničke dobitke. 6. 53. Cijene obveznica s fiksnom kamatom također se mijenjaju kada se mijenjaju tržišne kamatne stope, s tim da se njihove cijene mijenjaju obrnuto proporcionalno s kretanjima kamatnih stopa. Utjecaj promjene određene kamatne stope na cijenu pojedi načne obveznice je manji što je bliže dospijeće obveznice. Promjene cijena obveznica koje se mogu pripisati promjenama tržišnih kamatnih stopa predstavljaju promjene cijene, a ne količine. One, stoga, stvaraju nominalne vlasničke dobitke ili (4) Sustav preporučuje ovakvo postupanje, ali dopušta bilježenje takve kamate pod kategorijom„ostali računi naplativi/plativi (AF. 7)” ako je to potrebno kako bi se postupilo u skladu s nacionalnim praksama (vidjeti stavak 5. 130. ). 160 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 gubitke i za izdavatelje i za vlasnike obveznica. Povećanje kamatnih stopa stvara nominalni vlasnički dobitak za izdavatelja obveznice i jednak nominalni vlasnički gubitak za vlasnika obveznice i obrnuto u slučaju pada kamatnih stopa. Nominalni vlasnički dobici ili gubici mogu nastati od mjenica na isti način kao i od obveznica. Međutim, budući da su mjenice kratkoročne vrijednosnice s puno kraćim razdobljem do dospijeća, vlasnički dobici ostvareni promjenama kamatnih stopa općenito su puno manji nego kod obveznica s istim nominalnim vrijednostima. 6. 54. 6. 55. Zamjena obveznica za dionice bilježi se kao dvije financijske transakcije (vidjeti stavak 5. 62. točku (1)). Ona se obično obavlja po cijeni manjoj od tržišne cijene dionica, a ostvareni vlasnički dobici bilježe se kao promjene cijene na računu revalorizacije. Vrijednost financijskih derivata (AF. 34) može se promijeniti kao rezultat promjena vrijednosti osnovnog instrumenta, promjena nepostojanosti cijene osnovnog instrumenta ili kako se približava datum izvršenja ili dospijeća. Sve takve promjene vrijednosti treba smatrati promjenama cijena i knjižiti pod kategorijom K. 11. Dionice i ostali vlasnički udjeli (AF. 5) 6. 56. Bonusne dionice (vidjeti stavak 5. 93. ) povećavaju broj dionica i nominalnu vrijednost emitiranih dionica, ali teoretski ne mije njaju tržišnu vrijednost ukupnog broja dionica. One se, po dogovoru, uopće ne bilježe u računima. Međutim, te su emisije namijenjene poboljšanju likvidnosti dionica na tržištu i stoga se kao posljedica može povećati ukupna tržišna vrijednost emiti ranih dionica: svaku takvu promjenu treba bilježiti kao učinak revalorizacije. Tehničke pričuve osiguranja (AF. 6) 6. 57. Promjene neto vlasničkog udjela kućanstava u pričuvama životnog osiguranja i pričuvama mirovinskih fondova (AF. 61) koje nastaju između početka i kraja računovodstvenog razdoblja i koje su posljedica nominalnih vlasničkih dobitaka ili gubitaka od pričuva koje su investirala osiguravajuća društva i mirovinski fondovi, bilježe se u računu revalorizacije, kao i promjene prije nosnih premija i pričuva za nenamirene tražbine (AF. 62) koje su posljedica vlasničkih dobitaka ili gubitaka. FINANCIJSKA AKTIVA U STRANOJ VALUTI 6. 58. Vrijednost financijske aktive u stranoj valuti mjeri se prema njenoj tekućoj tržišnoj vrijednosti u stranoj valuti pretvorenoj u nacionalnu valutu prema tekućem valutnom tečaju. Zbog toga nominalni vlasnički dobici mogu nastati ne samo zbog toga što se cijena sredstva u lokalnoj valuti mijenja, nego i zbog promjena tečaja. Ukupna vrijednost nominalnih vlasničkih dobitaka obračunatih tijekom računovodstvenog razdoblja može se izračunati na uobičajeni način - oduzimanjem vrijednosti transakcija od razlike između vrijednosti u početnoj bilanci stanja i vrijednosti u završnoj bilanci stanja. Za ove potrebe, transakcije finan cijskim sredstvima u stranoj valuti moraju se pretvoriti u nacionalnu valutu pomoću valutnih tečajeva u trenutku obavljanja transakcija, dok se vrijednosti u početnoj i završnoj bilanci moraju pretvoriti pomoću valutnog tečaja važećeg na dan bilance. Ovime se podrazumijeva da je ukupna vrijednost transakcija – povećanje umanjeno za smanjenja –izražena u stranoj valuti zapravo pretvorena pomoću ponderiranog prosječnog valutnog tečaja u kojem su ponderi određeni vrijednostima transakcija obavljenih na različite datume. 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 161 POGLAVLJE 7. BILANCE STANJA 7. 01. Definicija: Bilanca stanja je izvještaj sastavljen u određenom vremenskom trenutku, o vrijednostima vlasničke aktive i o posto jećim obvezama. Izravnavajuća stavka naziva se neto vrijednost (B. 90). Stanja aktive i pasive koja se bilježe u bilanci stanja vrednuju se po uobičajenim tržišnim cijenama na dan bilance. 7. 02. Bilanca stanja se sastavlja za sektore, ukupno gospodarstvo i inozemstvo. Za određeni sektor bilanca stanja prikazuje vrijednost ukupne aktive – proizvedene, neproizvedene i financijske – vrijednost obveza i neto vrijednost sektora, kao izravnavajuću stavku ono što se obično naziva nacionalno bogatstvo – zbroj nefinancij skih sredstava i neto financijskih sredstava u odnosu na sektor inozemstva. Bilanca za sektor inozemstva, naziva se račun vanjske aktive i pasive, u potpunosti se sastoji od financijske aktive i pasive. 7. 03. Smatra se da društva, pored vrijednosti emitiranih dionica i drugih vlasničkih udjela, imaju i neto vrijednost. U slučaju kvazi društva, neto vrijednost je nula zbog toga što se pretpostavlja da je vrijednost vlasničkih udjela jednaka vrijednosti njegove aktive umanjene za njegovu pasivu. Stoga je neto vrijednost rezidentnih izravnih investicijskih poduzeća, koja su podružnice nerezidentnih poduzeća i zbog toga se tretiraju kao kvazi-društva, jednaka nuli. 7. 04. Razlika između ukupne financijske aktive i ukupne pasive naziva se neto financijska aktiva (vidjeti stavak 7. 67. ). 7. 05. Za sektore nefinancijskih i financijskih društava izračun vlastitih sredstava pruža analitički značajan pokazatelj. Vlastita sredstva su zbroj neto vrijednosti (B. 90) i emitiranih dionica i drugih vlasničkih udjela (AF. 5). 7. 06. Bilanca stanja je slijed računa, gdje su prikazani rezultati knjiženja u računima proizvodnje, raspodjele i uporabe dohotka te na računu akumulacije (vidjeti poglavlje 8. : Slijed računa i izravnavajuće stavke). 7. 07. U bilanci stanja se navodi vrijednost aktive i pasive u određenom vremenskom trenutku. Bilance stanja se moraju sastavljati na početku računovodstvenog razdoblja (isti je kao kraj prethodnog razdoblja) i na kraju računovodstvenog razdoblja. 7. 08. Osnovna računovodstvena jednadžba koja povezuje početnu bilancu i završnu bilancu: vrijednost ili stanje određene vrste aktive u početnoj bilanci stanja; plus transakcije: ukupna vrijednost stečene aktive, minus ukupna vrijednost otuđene aktive, u transakcijama obavljenim u računovodstvenom razdoblju: transakcije nefinancijskim sredstvima bilježe se na kapitalnom računu, a transakcije financijskim sredstvima na financijskom računu; minus potrošnju fiksnog kapitala; plus ostale promjene obujma: vrijednost s pozitivnih ili negativnih promjena obujma aktive (na primjer, kao rezultat otkrića podzemne aktive ili uništenja imovine kao posljedice rata ili prirodne katastrofe): te se promjene bilježe u računu ostalih promjena obujma aktive; 162 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 plus revalorizacije: vrijednost pozitivnih ili negativnih nominalnih vlasničkih dobitaka koji su nastali tijekom razdoblja, a posljedica su promjene cijene sredstava: te se promjene bilježe na računu revalorizacije; jednako je vrijednosti ili stanju aktive u završnoj bilanci stanja. Računovodstvena veza između početnih i završnih bilanci stanja i ostalih promjena aktive (ostale promjene obujma i vlasničkih dobitaka) prikazane su shematski u Prilogu 7. 2. VRSTE AKTIVE 7. 09. Aktiva koja je zabilježena u bilancama stanja ekonomska je aktiva. 7. 10. Definicija: Ekonomsku aktivu čini sve ono što izvršava funkciju rezerve vrijednosti i nad čim institucionalne jedinice ostvaruju prava vlasništva, pojedinačno ili zajednički i iz koje vlasnici mogu izvlačiti korist tako što je drže ili upotrebljavaju tijekom određenog vremenskog razdoblja. 7. 11. Ekonomske koristi sastoje se od dohodaka (poslovnog viška koji nastaje uporabom vlasničkog dohotka) dobivenih uporabom aktive i vrijednosti, uključujući moguće vlasničke dobitke/gubitke koji bi se mogli realizirati otuđenjem aktive ili izdvajanjem iz uporabe. 7. 12. Pregled klasifikacije i obuhvata ekonomskih sredstava dan je u tablici 7. 1. Podrobna definicija svih kategorija sredstava navedena je u Prilogu 7. 1. ovom poglavlju. Iz granice aktive isključuje se: (a) ljudski kapital; (b) prirodna aktiva koja nije ekonomska aktiva (npr. zrak, riječna voda); (c) potencijalna aktiva koja nije financijska aktiva (vidjeti stavak 7. 22. ). 7. 13. Razlikuju se tri kategorije aktive: (a) nefinancijska proizvedena aktiva; (b) nefinancijska neproizvedena aktiva; (c) financijska aktiva. NEFINANCIJSKA PROIZVEDENA AKTIVA (AN. 1) 7. 14. Definicija: Proizvedena aktiva (AN. 1) je nefinancijska aktiva koja su nastala kao rezultat proizvodnih procesa. 7. 15. Klasifikacija proizvedene aktive omogućava razlikovanje sredstava na temelju njihove uloge u proizvodnji. Ona se sastoji od: fiksne aktive (1) koja se koristi više puta ili kontinuirano u proizvodnji duže od jedne godine; zaliha koje se koriste u proiz vodnji kao intermedijarna potrošnja, ili se prodaju ili na neki drugi način otuđuju; i dragocjenosti. Dragocjenosti se primarno ne upotrebljavaju za proizvodnju ili potrošnju, nego se stječu i drže kao pričuva vrijednosti. NEFINANCIJSKA NEPROIZVEDENA AKTIVA (AN. 2) 7. 16. Definicija: Neproizvedena aktiva (AN. 2) je ekonomska aktiva koja nije nastala procesom proizvodnje. Ona se sastoji od opip ljive i neopipljive aktive prema definiciji u daljnjem tekstu. (1) Dvije vrste trajnih dobara koje koriste proizvođači isključene su iz bruto investicija u fiksni kapital: sitni alat i određene vrste vojne opreme. Stoga nema odgovarajuće aktive. Osim toga, prijevozna oprema te ostali strojevi i oprema koju nabavljaju kućanstva za krajnju potrošnju ne smatraju se fiksnom aktivom. Ona se u bilanci stanja nalazi pod memorandumskom stavkom „trajna potrošna dobra” (vidjeti stavak 7. 63. ). 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 163 7. 17. 7. 18. Klasifikacija je osmišljena kako bi se aktiva razlikovala prema načinu na koji je nastala. Neke vrste ove aktive nastaju u prirodi, dok ostale, koje se mogu nazvati izvedenice koje je proizvelo društvo, nastaju pravnim ili računovodstvenim radnjama. Sva opipljiva neproizvedena aktiva je prirodna aktiva. Koja su prirodna sredstva uključena određeno je u skladu s općom defini cijom ekonomske aktive s obzirom na to jesu li sredstva podložna stvarnom vlasništvu i može li ona donijeti ekonomske koristi svojim vlasnicima uz postojeću tehnologiju, znanje, ekonomske mogućnosti, raspoložive resurse i skup relativnih cijena. Nadalje, isključena je prirodna aktiva nad kojom se vlasnička prava nisu ili se ne mogu uspostaviti, poput otvorenog mora ili zraka. 7. 19. Neopipljiva neproizvedena aktiva uključuje patente, prenosive ugovore, kupljeni goodwill i slično. Subjekti koji nisu zabilježeni pravnim ili računovodstvenim radnjama – poput odobravanja patenta ili priznanja neke ekonomske koristi trećoj strani – isklju čeni su. FINANCIJSKA AKTIVA I PASIVA (AF) 7. 20. Definicija: Financijska aktiva (AF) je ekonomska aktiva koja se sastoji od sredstva plaćanja, financijskih potraživanja i ekonomske aktive koja je po prirodi bliska financijskim potraživanjima. 7. 21. Sredstva plaćanja sastoje se od monetarnog zlata, posebnih prava vučenja, valute i prenosivih depozita. Financijska potraživanja daju pravo njihovim vlasnicima, tj. vjerovnicima, da bez ikakve uzvratne uplate primaju uplate ili serije uplata od drugih institucionalnih jedinica, tj. dužnika, kojima su nastale protustavke u pasivi. Primjeri aktive koja je po prirodi bliska financijskim potraživanjima su dionice i ostali vlasnički udjeli te djelomično uvjetna aktiva. Smatra se da je institucionalnoj jedinici koja izdaje takva financijska sredstva nastala protustavka u pasivi. Uvjetna aktiva su ugovorni odnosi između institucionalnih jedinica te između njih i inozemstva kojima se utvrđuju jedan ili više uvjeta koji se moraju ispuniti prije obavljanja financijske transakcije. Primjeri su jamstva za plaćanje koja daju treće osobe, akre ditivi, kreditne linije, sindicirani kreditni sporazumi (NIF) i mnogi derivatni instrumenti. Uvjetna aktiva su u sustavu financijska aktiva u slučajevima kada sam ugovorni odnos ima tržišnu vrijednost zbog toga što je utrživ ili je moguć njegov prijeboj na tržištu. U drugim se slučajevima uvjetna aktiva ne bilježi u sustavu (2). U sustavu svaka stavka financijske aktive ima protustavku u pasivi, uz iznimku onih financijskih sredstava koja su razvrstana u kategoriju monetarno zlato i posebna prava vučenja (AF. 1). Klasifikacija financijske aktive i pasive odgovara klasifikaciji financijskih transakcija. Stoga su definicije kategorija, podkategorija i podstavaka financijske aktive i pasive, kao i dodatna objašnjenja navedeni samo jedanput u ESA-i - u poglavlju o financijskim transakcijama. U poglavlju o bilancama ne ponavljaju se definicije i njihova objašnjenja u glavnom tekstu, nego se u njegovu Prilogu 1. daje sažetak ukupne aktive i pasive koja je utvrđena u sustavu. 7. 22. 7. 23. 7. 24. (2) Tehničke pričuve osiguranja (AF. 6) bezuvjetne su obveze osiguravajućih društava i mirovinskih fondova. Međutim protustavka u financijskoj aktivi pojedi načnih osiguranika i korisnika su u većini slučajeva uvjetna aktiva. 164 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 AN. AN. 1 AN. 11 AN. 111 AN. 1111 AN. 1112 AN. 11121 AN. 11122 AN. 1113 AN. 11131 AN. 11132 AN. 1114 AN. 11141 AN. 11142 AN. 112 AN. 1121 AN. 1122 AN. 1123 AN. 1129 AN. 12 AN. 121 AN. 122 AN. 1221 AN. 1222 AN. 123 AN. 124 AN. 13 AN. 131 AN. 132 AN. 139 AN. 2 AN. 21 AN. 211 AN. 2111 AN. 2112 AN. 2113 AN. 2119 AN. 212 AN. 2121 AN. 2122 AN. 2123 AN. 213 AN. 214 AN. 22 AN. 221 AN. 222 AN. 223 AN. 229 AF. AF. 1 AF. 11 AF. 12 Tablica 7. 1. – Klasifikacija sredstava NEFINANCIJSKA SREDSTVA (AN. 1 + AN. 2) Proizvedena aktiva (1) Fiksna aktiva Opipljiva fiksna aktiva Stambeni objekti Ostale zgrade i građevinski objekti Nerezidencijalne zgrade Ostale građevine Strojevi i oprema Oprema za prijevoz Ostali strojevi i oprema Kultivirana aktiva Životinje za uzgoj, mljekarstvo, vuču itd. Vinogradi, voćnjaci i drugi nasadi drveća koje daje povratne plodove Neopipljiva fiksna aktiva Istraživanje ruda Računalni programi Zabavna, književni ili umjetnički originali Ostala neopipljiva fiksna aktiva Zalihe Materijal i inventar Proizvodnja u tijeku Proizvodnja kultivirane aktive u tijeku Ostala proizvodnja u tijeku Gotovi proizvodi Roba za daljnju prodaju Dragocjenosti Plemeniti metali i drago kamenje Antikviteti i ostali umjetnički predmeti Ostale dragocjenosti Neproizvedena aktiva Opipljiva neproizvedena aktiva Zemljište Zemljište na kojem leže zgrade i građevinski objekti Obradivo zemljište Zemljište za rekreaciju i pripadajuće površinske vode Ostala zemljišta s pripadajućim površinskim vodama Podzemna aktiva Rezerve ugljena, nafte i prirodnog plina Rezerve kovinskih ruda Rezerve nekovinskih ruda Nekultivirani biološki resursi Vodeni izvori Neopipljiva neproizvedena aktiva Patenti Ugovori o zakupu i drugi prenosivi ugovori Kupljeni goodwill Ostala neopipljiva neproizvedena aktiva FINANCIJSKA AKTIVA (2) (AF. 1 + AF. 2 + AF. 3 + AF. 4 + AF. 5 + AF. 6 + AF. 7) Monetarno zlato i posebna prava vučenja (PPV) Monetarno zlato Posebna prava vučenja (PPV) (1) Podsjetna stavka AN. m: trajna potrošačka dobra. (2) Podsjetna stavka AF. m: izravno strano ulaganje. 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 165 AF. 2 AF. 21 AF. 22 AF. 29 AF. 3 AF. 33 AF. 331 AF. 332 AF. 34 AF. 4 AF. 41 AF. 42 AF. 5 AF. 51 AF. 511 AF. 512 AF. 513 AF. 52 AF. 6 AF. 61 AF. 611 AF. 612 AF. 62 AF. 7 AF. 71 AF. 79 Valuta i depoziti Valuta Prenosivi depoziti Ostali depoziti Vrijednosnice osim dionica Vrijednosnice osim dionica, isključujući financijske izvedenice Kratkoročni Dugoročni Financijske izvedenice Zajmovi Kratkoročni Dugoročni Dionice i drugi vlasnički udjeli Dionice i drugi vlasnički udjeli, isključujući dionice u uzajamnim fondovima Dionice koje kotiraju na burzi Dionice koje ne kotiraju na burzi Ostali vlasnički udjeli Dionice u uzajamnim fondovima Tehničke pričuve osiguranja Neto vlasnički udjeli kućanstava u pričuvama životnog osiguranja i u pričuvama mirovinskih fondova Neto vlasnički udjeli kućanstava u pričuvama životnog osiguranja Neto vlasnički udjeli kućanstava u pričuvama mirovinskih fondova Pretplate premija i pričuve za nepodmirena potraživanja Ostali računi potraživanja/obveze Trgovački krediti i predujmovi Ostalo VREDNOVANJE KNJIŽENIH STAVKI U BILANCI STANJA OPĆA NAČELA VREDNOVANJA 7. 25. Određenu stavku u bilanci stanja treba vrednovati kao da je stečena na dan na koji se odnosi bilanca stanja, uključujući sve pridružene troškove prijenosa vlasništva u slučaju nefinancijske aktive. To podrazumijeva da se aktiva i pasiva moraju vredno vati koristeći tekuće tržišne cijene na dan na koji se bilanca stanja odnosi. To znači da se aktiva mora vrednovati na temelju: (a) kupovnih cijene ako je kupljena; (b) osnovnih cijena ako je proizvedena za vlastite potrebe te na temelju osnovnih cijena slične robe ili zbroja troškova ako nisu raspoložive osnovne cijene. 7. 26. Idealno bi te cijene trebale biti cijene koje se mogu pratiti na tržištu. Kada nema cijena koje se mogu pratiti – kao što može biti slučaj ako nisu opažene nikakve kupnje/prodaje predmetnih stavki u nedavnoj prošlosti – treba pokušati procijeniti kolike bi bile cijene kada bi se aktiva stjecala na tržištu na dan na koji se bilanca stanja odnosi. 7. 27. Osim cijena koje su opažene na tržištu ili procjenjenih cijena na temelju opaženih cijena ili nastalih troškova, tekuće se cijene, u svrhu vrednovanja bilance, mogu približno odrediti pomoću: (a) revalorizacije i akumulacije neto stjecanja; ili (b) sadašnje ili diskontirane vrijednosti budućih prinosa. 7. 28. Tržišne cijene su obično dostupne za većinu financijske aktive, postojeće nekretnine (zgrade i ostale građevinske objekte plus zemljište na kojem se nalaze), postojeću opremu za prijevoz, usjeve i životinje, kao i za novoproizvedenu aktivu i zalihe. 166 7. 29. HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 Za neku aktivu revalorizirane početne nabavne cijene otpisuju se tijekom očekivanog vijeka trajanja aktive. Vrijednost takve aktive u određenom trenutku njezina vijeka određena je njezinom tekućom nabavnom cijenom umanjenom za akumuliranu vrijednost tih otpisa. Većina fiksne aktive može se zabilježiti u bilancama stanja po tekućim kupovnim cijenama čija je vrijed nost umanjena za iznos akumulirane potrošnje fiksnog kapitala (ispravak vrijednosti troška zamjene) (3). 7. 30. U slučaju aktive kod kojih su prinosi odgođeni (kao što je drvo) ili su ravnomjerno raspoređeni tijekom dužeg razdoblja (kao kod podzemne aktive), za izračunavanje tekuće vrijednosti očekivanih budućih prinosa mora se koristiti diskontna stopa. Diskontnu stopu treba izvesti iz podataka temeljenih na transakcijama određenom vrstom sredstava koja se razmatraju – šume, rudnici i kamenolomi – a ne pomoću opće kamatne stope. 7. 31. 7. 32. Vrijednost aktive i pasive denominirane u stranoj valuti treba pretvoriti u nacionalnu valutu po tržišnom valutnom tečaju važećem na dan bilance stanja. Ova stopa treba biti sredina između kupovnog i prodajnog promptnog tečaja za valutne tran sakcije. Alternative tekućih tržišnih vrijednosti mogle bi biti korisne u neke analitičke svrhe i mogu se u bilancama stanja iskazati kao memorandumske stavke. Primjeri alternativnog vrednovanja uključuju nominalnu vrijednost za dugoročne obveznice i revalori ziranu uplaćenu i jednaku vrijednost za vlasničke udjele u društvima. NEFINANCIJSKA AKTIVA (AN) PROIZVEDENAAKTIVA (AN. 1) Fiksna aktiva (AN. 11) Opipljiva fiksna aktiva (AN. 111) 7. 33. Opipljiva fiksna aktiva mora se, ako je moguće, bilježiti po tržišnim cijenama (ili osnovnim cijenama u slučaju proizvodnje nove aktive za vlastiti račun), a ako nije moguće, tada po tekućim kupovnim cijenama umanjenim za iznos akumulirane potrošnje fiksnog kapitala. Troškovi prijenosa vlasništva koje snose kupci, a koji se odnose na ovu aktivu i čija je vrijednost odgovarajuće otpisana, uključeni su u vrijednost bilance stanja. Neopipljiva fiksna aktiva (AN. 112) 7. 34. 7. 35. 7. 36. Traženje ruda treba vrednovati na temelju akumuliranih iznosa plaćenih po ugovorima dodijeljenim drugim institucionalnim jedinicama za tu svrhu ili na temelju troškova koji su nastali istraživanjem poduzetim za vlastiti račun. Onaj dio istraživanja koji je poduzet u prošlosti i još nije u potpunosti otpisan treba se revalorizirati po cijenama i troškovima tekućeg razdoblja. Računalne programe treba vrednovati na temelju kupovne cijene plaćene na tržištu, na temelju procijenjenih osnovnih cijena ili na temelju troškova proizvodnje kada takve cijene nisu raspoložive. Računalne kada se proizvodi za vlastite potrebe, programe koji su stečeni u ranijim godinama i čija vrijednost još nije u potpunosti otpisana treba revalorizirati po tekućim cije nama ili troškovima (koji mogu biti manji od nabavne cijene ili troška). Zabavni, književni ili umjetnički originali i ostala neopipljiva fiksna aktiva mora se vrednovati po nabavnoj cijeni kada se njome trguje na tržištima. U slučaju neopipljive aktive koja se proizvodi za vlastiti račun, može biti potrebno vrednovanje na temelju troškova proizvodnje koji su primjereno revalorizirani po cijenama u tekućem razdoblju i otpisani. U protivnom bi trebalo koristiti procjene tekuće vrijednosti očekivanih budućih primitaka koje će primiti vlasnici te aktive. Zalihe (AN. 12) 7. 37. Zalihe treba vrednovati po cijenama koje su uobičajene na datum na koji se odnosi bilanca stanja, a ne po cijenama po kojima su proizvodi bili vrednovani kada su ušli u zalihe. (3) Zbroj ispravljenih vrijednosti ukupne fiksne aktive koja je još u uporabi naziva se neto stanje kapitala. Bruto stanje kapitala obuhvaća vrijednost akumuli rane potrošnje fiksnog kapitala. 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 167 7. 38. Zalihe sirovina i materijala vrednuju se po kupovnim cijenama, a zalihe gotovih proizvoda i nedovršene proizvodnje vrednuju se po osnovnim cijenama. Zalihe robe namijenjene preprodaji koju dalje ne preprodaju trgovci na veliko i trgovci na malo, vrednuju se po cijenama koje su uobičajene na datum na koji se odnosi bilanca stanja, isključujući sve troškove prijevoza koji nastanu trgovcima na veliko ili trgovcima na malo. Za zalihe nedovršene proizvodnje vrijednost u završnoj bilanci stanja može se izračunati primjenom dijela ukupnih troškova proizvodnje nastalih do kraja razdoblja na osnovnu cijenu sličnog gotovog proizvoda na datum na koji se odnosi bilanca stanja. Ako osnovna cijena gotovih proizvoda nije raspoloživa, ona se može procijeniti pomoću vrijednosti troškova proizvodnje uz povišenje cijene za očekivani neto poslovni višak ili (procijenjeni neto) mješoviti dohodak. Uzgoj usjeva za jednokratnu uporabu (osim građevnog drveta) i životinja za klanje može se vrednovati pomoću cijena takvih proizvoda na tržištima. Neposječeno građevno drvo vrednuje se diskontiranjem budućih prihoda od prodaje građevnog drveta po tekućim cijenama nakon odbitka troškova uzgoja građevnog drveta do zrenja, sječe itd. Dragocjenosti (AN. 13) 7. 39. Dragocjenosti (umjetnička djela, starine, nakit, drago kamenje, nemonetarno zlato (vidjeti stavak 5. 30. ) i ostale kovine) treba vrednovati po tekućim cijenama. U onoj mjeri u kojoj postoje organizirana tržišta za takva sredstva, ona se treba vrednovati po stvarnim ili procijenjenim cijenama koje bi se za nju platile kada bi bila kupljena na tržištu, uključujući eventualne naknade i provizije posrednika, na dan na koji se odnosi bilanca stanja. U protivnom, ona se treba vrednovati po nabavnim cijenama korigiranim na razinu tekućih cijena. NEPROIZVEDENA AKTIVA (AN. 2) Opipljiva neproizvedena aktiva (AN. 21) Zemljište (AN. 211) 7. 40. Na kapitalnom računu, troškovi ulaganja u poboljšanje zemljišta i troškovi prijenosa vlasništva nad zemljištem bilježe se kao bruto investicije u fiksni kapital odvojeno od samog zemljišta. Ako se vrijednost zemljišta ne može odvojiti od vrijednosti zgrada ili drugih objekata smještenih na njemu, aktiva se mora zajedno klasificirati na osnovi na kojoj se razvrstava veća vrijednost. U bilanci stanja se zemljište vrednuje po njegovoj tekućoj tržišnoj cijeni. Ova cijena ne mora biti jednaka zbroju svih elemenata koji čine troškove stjecanja zemljišta u trenutku stjecanja. Pogotovo tekuća tržišna cijena ne mora pokriti troškove prijenosa vlasništva ili troškove ulaganja u zemljište koji još nisu u potpunosti otpisani. Stoga je možda potrebno knjižiti te iznose, u cijelosti ili djelomično, kao vlasničke gubitke na računu revalorizacije. Podzemna aktiva (AN. 212) 7. 41. Dokazane rezerve, nalazišta ruda na površini zemlje ili ispod nje, koje su ekonomski iskoristive s obzirom na sadašnju tehnolo giju i relativne cijene, vrednuju se sadašnjim vrijednostima očekivanih neto prinosa koji proizlaze iz komercijalnog iskorišta vanja ove aktive. Ostala prirodna aktiva (AN. 213 i AN. 214) 7. 42. Budući da vjerojatno ne postoje cijene koje bi se mogle pratiti, ona se moraju vrednovati po sadašnjoj vrijednosti budućih prinosa koji se od nje očekuju. Neopipljiva neproizvedena aktiva (AN. 22) 7. 43. Neopipljiva neproizvedena aktiva (patenti, ugovori o zakupu ili drugi prenosivi ugovori te kupljeni goodwill) treba se vrednovati po tekućim cijenama kada se njima stvarno trguje na tržištima. U protivnom se treba procijeniti sadašnja vrijednost očekivanih budućih prinosa koje će ostvariti vlasnici te aktive. 168 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 FINANCIJSKA AKTIVA I PASIVA (AF) 7. 44. Financijska aktiva i pasiva se u načelu treba vrednovati po tekućim cijenama. Trebala bi joj se pripisati ista vrijednost bez obzira pojavljuje li se kao financijska aktiva ili pasiva. Te cijene ne smiju uključivati troškove usluge, naknade, provizije i slična plaćanja koja se bilježe kao usluge pružene pri obavljanju transakcija. Monetarno zlato i PPV (AF. 1) 7. 45. Monetarno zlato (AF. 11) se vrednuje po cijeni utvrđenoj na organiziranim tržištima zlata. Vrijednost PPV-a (AF. 12) svaki dan određuje MMF, a stope u odnosu na domaće valute mogu se dobiti na deviznim tržištima. Gotovina i depoziti (AF. 2) 7. 46. Gotovina (AF. 21) se vrednuje po nominalnoj ili nazivnoj vrijednosti. Vrijednost depozita (AF. 22, AF. 29), koja se bilježi u bilancama stanja, su iznosi glavnice koje su dužnici po ugovoru obvezni otplatiti vjerovnicima prema uvjetima depozita kada bi depoziti bili unovčeni na dan sastavljanja bilance. Vrijednosti mogu uključivati obračunatu kamatu (vidjeti stavak 5. 130). Vrijednosnice osim dionica (AF. 3) 7. 47. Vrednovanje koje se primjenjuje mora biti u skladu s tretmanom obračunatih kamata i s klasifikacijom pojedinih stavki aktive (vidjeti stavak 5. 128. , 5. 130. , 5. 138. ). Ako su na financijskom računu obračunate kamate tretirane kao da su reinvestirane u odgovarajuće vrijednosnice, tada se u bilanci stanja vrijednosnice osim dionica, isključujući financijske izvedenice (AF. 33) trebaju vrednovati po tekućim tržišnim cijenama na takav način da uključuju vrijednost obračunate kamate. Tekuća vrijednost tih vrijednosnica na globalnom tržištu ima dva posebna elementa cijene, jedan koji predstavlja glavnicu, a drugi obračunatu kamatu. Tako ukupna globalna vrijednost uključuje obračunatu kamatu (tj. to je broj jedinica emitiranih vrijednosnica plus dodatna vrijednost koja proizlazi iz obračunate kamate, vidjeti stavak 6. 52. ), a cijena koja se primjenjuje na svaku od tih jedi nica vrijednosti isključuje obračunatu kamatu. Ako je u financijskom računu vrijednost obračunate kamate uključena pod F. 79 („Ostali računi potraživanja/obveza”), a ne pod F. 33 („Vrijednosnice osim dionica, isključujući financijske izvedenice”), tada vrijednost obračunate kamate treba također uključiti pod AF. 79 u bilanci stanja. 7. 48. Kratkoročne vrijednosnice osim dionica, isključujući financijske izvedenice (AF. 331) trebaju se vrednovati po njihovim tekućim tržišnim vrijednostima. Ako tekuće tržišne vrijednosti nisu raspoložive: (a) kratkoročne vrijednosnice izdane po tržišnoj vrijednosti trebaju se vrednovati po nominalnoj vrijednosti uvećanoj za obra čunatu kamatu koja nije dospjela za plaćanje ili nije plaćena; (b) diskontirane vrijednosnice trebaju se vrednovati po cijeni emisije uvećanoj za obračunatu kamatu. Ove aproksimacije treba ograničiti na vrijednosnice čije prvobitno dospijeće ne prelazi tri mjeseca. 7. 49. Dugoročne vrijednosnice osim dionica, isključujući financijske izvedenice (AF. 332) moraju se uvijek vrednovati po njihovim tekućim tržišnim vrijednostima, bez obzira na to radi li se o obveznicama na koje se redovno plaća kamata ili su to obveznice s velikim diskontom ili obveznice bez kupona na koju se plaća mala kamata ili se uopće ne plaća kamata. 7. 50. Financijski derivati (AF. 34) trebaju se uključiti u bilancu stanja po tekućim tržišnim cijenama. U slučaju da ne postoji tržišna cijena koja kotira na burzi (npr. OTC opcije), financijski derivat se vrednuje ili u iznosu potrebnom za otkup ili za prijeboj ugovora, ili u iznosu plaćene premije. 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 169 Po dogovoru se smatra da za izdavatelja financijskog derivata nastaje protustavka u pasivi. Zajmovi (AF. 4) 7. 51. Vrijednosti koje se moraju bilježiti u bilancama stanja vjerovnika i dužnika su iznosi glavnice koju su dužnici po ugovoru obvezni otplatiti vjerovnicima, čak i u slučajevima kada je zajam odobren uz diskont ili premiju. Dionice i drugi vlasnički udjeli (AF. 5) 7. 52. Dionice i drugi vlasnički udjeli trebaju se vrednovati po tekućim cijenama. Ista tekuća cijena usvojena je i za aktivu i za pasivu, iako dionice i drugi vlasnički udjeli nisu, pravno, obveza izdavatelja, nego je to pravo vlasništva nad vrijednošću likvidacije poduzeća, čiji iznos nije poznat unaprijed. 7. 53. Dionice koje kotiraju na burzi (AF. 511) trebaju se vrednovati po reprezentativnoj srednjoj tržišnoj cijeni na burzi ili drugim organiziranim financijskim tržištima. 7. 54. 7. 55. Vrijednosti dionica bez burzovne kotacije (AF. 512) kojima se ne trguje redovito na organiziranim tržištima treba procijeniti pomoću vrijednosti dionica koje kotiraju na burzi. Međutim, u tim procjenama treba uzeti u obzir razlike između ove dvije vrste dionica, posebno njihove likvidnosti, a treba uzeti u obzir i pričuve akumulirane tijekom postojanja društava i njegovih djelatnosti. Primijenjena metoda procjene ovisi u velikoj mjeri o raspoloživim osnovnim statističkim podacima. Kod te metode se mogu uzeti u obzir, primjerice, podaci o aktivnostima spajanja društava koje uključuju dionice bez burzovne kotacije. Nadalje, u slučajevima kada se pričuve društava koja emitiraju dionice bez burzovne kotacije razlikuju u prosjeku i razmjerno njihovom nominalnom kapitalu od pričuva društava koja emitiraju dionice bez burzovne kotacije, bilo bi primjereno izračunati tekuću vrijednost dionica bez burzovne kotacije u odnosu na podatke koje uključuju pričuve, poput neto vrijednosti koja se navodi u bilanci stanja društva ili poput podataka o vlastitim sredstvima prikupljenim prema načelima ESA-e: tekuća cijena dionica bez burzovne kotacije ¼ tekuća cijena dionica koje kotiraju na burzi × vlastita sredstva ðdruštva bez burzovne kotacijeÞ vlastita sredstva ðdruštva koja kotiraju na burziÞ Omjer tekuće cijene i vlastitih sredstava može varirati ovisno o djelatnosti. Stoga je preporučljivo izračunati tekuću cijenu dionica bez burzovne kotacije za svaku djelatnost posebno. Moguće su i druge razlike između društava koja kotiraju na burzi i onih bez burzovne kotacije, a koje mogu utjecati na metodu procjene. 7. 56. Ostali vlasnički udjeli (AF. 513) su vrlo često obveza određenih institucionalnih jedinica (kvazi-društava, državnih društava, međunarodnih organizacija, fiktivnih jedinica itd. ). Oni se općenito trebaju vrednovati prema posebnim metodama, poput metode vlastitih sredstava ili metode nominalne vrijednosti. Metoda vlastitih sredstava se naročito treba sustavno upotrebljavati za kvazi-društva, budući da je njihova neto vrijednost obično jednaka nuli. 7. 57. Dionice u uzajamnim fondovima (AF. 52) trebaju se vrednovati po tekućoj burzovnoj cijeni ako kotiraju na burzi ili po tekućoj otkupnoj vrijednosti ako ih može otkupiti sam fond. Tehničke pričuve osiguranja (AF. 6) 7. 58. U slučaju neto vlasničkih udjela kućanstava u pričuvama životnog osiguranja (AF. 611), moguće je utvrditi sadašnju vrijednost aktuarski određenih privatnih tražbina isplata kapitala ili dohotka. Ta vrijednost uključuje obvezu osiguravajućih društava da povećavaju drže sudjelovanjem u neprotekle osiguranje pričuve pričuve dobiti, rizike koje za za sa i 170 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 vrijednost po isteku polica mješovitog životnog osiguranja ili sličnih polica. U slučaju osiguranja sa sudjelovanjem u dobiti, te pričuve uključuju vlasničke dobitke. 7. 59. U slučaju neto vlasničkih udjela kućanstava u pričuvama mirovinskih fondova (AF. 612), priroda obveze fondova – i financijska aktiva kućanstava – ovisi o vrsti mirovinskog plana. Programi definiranih mirovinskih naknada su programi kod kojih je zajamčena visina mirovinskih naknada obećanih zaposleni cima koji u njima sudjeluju. Obveza programa definiranih mirovinskih naknada jednaka je sadašnjoj vrijednosti obećanih naknada. Budući da se ovaj program može privremeno financirati iznad ili ispod potreba, program definiranih mirovinskih naknada može imati pozitivnu ili negativnu neto vrijednost. Mirovinski programi kupovine novca su programi kod kojih naknade izravno ovise o aktivi fonda. Obveza mirovinskog programa kupovine novca je tekuća tržišna vrijednost sredstava fondova. Neto vrijednost fondova uvijek je nula. 7. 60. Vrijednost prijenosnih premija, koje su dio kategorije AF. 62, određuje se na temelju veličine postojećih rizika u odnosu na vrijeme koje je preostalo do isteka ugovora o osiguranju. Vrijednost pričuva za nenamirene tražbine, koje su također dio kate gorije AF. 62, sadašnja je vrijednost očekivanih iznosa isplata tražbina, uključujući sporna potraživanja Ostali računi potraživanja/obveza (AF. 7) 7. 61. Trgovački krediti i predujmovi (AF. 71) ili druge stavke računa potraživanja/dugovanja (AF. 79) trebaju se i za vjerovnika i za dužnika vrednovati po iznosu koji su dužnici po ugovoru obvezni platiti vjerovnicima kada je obveza otplaćena. MEMORANDUMSKE STAVKE 7. 62. Da bi se iskazale stavke koje su od posebnog analitičkog interesa za određene sektore, u bilance stanja treba uključiti dvije podsjetne stavke: (a) trajna potrošačka dobra (AN. m); (b) izravno strano ulaganje (AF. m). Trajna potrošačka dobra (AN. m) 7. 63. Trajna potrošačka dobra su trajna dobra koja kućanstva upotrebljavaju više puta tijekom razdoblja dužeg od jedne godine, za krajnju potrošnju. Ona se uključuju u bilance stanja samo kao memorandumske (podsjetne) stavke. Njihovo bi uključenje u svojstvu elementa bilance stanja bilo primjereno kada bi sustav zahtijevao da trajna potrošna dobra budu postupno iskorištena u proizvodnim procesima čiji se proizvodi sastoje od usluga. Međutim, trajna potrošačka dobra se ne tretiraju na ovaj način. 7. 64. Zalihe trajnih potrošačkih dobara koje drže kućanstva – opremu za prijevoz i druge strojeve i opremu – treba vrednovati po tekućim cijenama, bruto i neto u odnosu na akumulirane troškove koji su jednaki potrošnji fiksnog kapitala. Podaci iskazani u bilanci stanja kao podsjetne stavke trebaju biti neto, tj. bez tih akumuliranih troškova. 7. 65. Trajna dobra u vlasništvu vlasnika neinkorporiranih poduzeća mogu djelomično upotrebljavati poduzeća za proizvodnju, a djelomično članovi kućanstava za krajnju potrošnju. Vrijednosti iskazane u bilanci stanja za poduzeće trebaju odražavati dio uporabe koji se može pripisati poduzeću. Izravno strano ulaganje (AF. m) 7. 66. Izravno ulaganje sastoji se od financijske aktive, a ne fizičkog kapitala, zbog toga što je poduzeće koje vrši izravno ulaganje društvo ili kvazi-društvo sa sjedištem u drugoj državi. Financijska aktiva i pasiva koji čine izravno ulaganje trebaju se 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 171 bilježiti prema vrsti financijskih sredstava pod kategorijama dionice i drugi vlasnički udjeli, zajmovi te ostali računi naplativi/ plativi. Iznosi izravnog ulaganja koji su uključeni u svaku od tih kategorija trebaju se posebno bilježiti kao memorandumska stavka. FINANCIJSKA BILANCA STANJA 7. 67. 7. 68. 7. 69. Financijska bilanca stanja (sektora ili inozemstva) prikazuje na svojoj lijevoj strani financijsku aktivu, a na desnoj strani pasivu. Izravnavajuća stavka financijske bilance stanja je neto financijska aktiva (BF. 90). Financijska bilanca stanja sektora može biti konsolidirana ili nekonsolidirana. Nekonsolidirana financijska bilanca stanja poka zuje financijsku aktivu i pasivu institucionalnih jedinica razvrstanih u sektor. U usporedbi s nekonsolidiranom financijskom bilancom stanja, ta financijska aktiva i pasiva isključeni su iz konsolidirane financijske bilance stanja, čije su protustavke pasiva, odnosno financijska aktiva institucionalnih jedinica razvrstanih u isti sektor. Vanjski račun aktive i pasive, to jest financijska bilanca stanja ostatka svijeta (vidjeti stavak 8. 77. ), po definiciji je konsolidiran. Financijska bilanca stanja po dužnicima/vjerovnicima (sektora ili ostatka svijeta) je proširenje financijske bilance stanja kojim se dodatno daje pregled financijske aktive po sektorima dužnika i pregled pasive po sektorima vjerovnika. Stoga ona pruža podatke o odnosima dužnika i vjerovnika i u skladu je s financijskim računom po dužnicima/vjerovnicima (vidjeti stavak 5. 13. ). 172 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 Prilog 7. 1. Definicije pojedinih kategorija aktive Klasifikacija aktive Definicija NEFINANCIJSKA AKTIVA (AN. ) Dobra na koja institucionalne jedinice imaju prava vlasništva, pojedinačna ili kolektivna, te iz kojih ekonomsku korist mogu izvlačiti njihovi vlasnici držanjem ili korištenjem tijekom određenog vremenskog razdoblja, a sastoje se od opipljive aktive, proizvedene i neproizvedene te većine neopipljive aktive za koju se ne bilježe odgovarajuće obveze. Proizvedena aktiva (AN. 1) Nefinancijska aktiva koja je nastala kao rezultat proizvodnih procesa. Proiz vedena aktiva sastoji se od fiksne aktive, zaliha i dragocjenosti, kako je utvrđeno u daljnjem tekstu. Fiksna aktiva (AN. 11) Proizvedena aktiva koja se koristi više puta ili kontinuirano u proizvodnim procesima duže od jedne godine. Fiksna aktiva se sastoji od opipljive i neopipljive fiksne aktive, kako je utvrđeno dalje u tekstu. Opipljiva fiksna aktiva (AN. 111) Fiksna aktiva koja se sastoje od stambenih objekata, ostalih zgrada i građe vinskih objekata, strojeva i opreme te kultiviranih aktive, kako je utvrđeno dalje u tekstu. Stambeni objekti (AN. 1111) Zgrade koje se u cijelosti ili primarno upotrebljavaju kao objekti za stano vanje, uključujući sve pridružene objekte kao što su garaže i sve stalne instalacije postavljene u stambenim objektima. Također su uključene splav kućice, teglenice, stambene prikolice i kamp-kućice koje se koriste kao glavno mjesto stanovanja kućanstava, kao i povijesni spomenici za koje je utvrđeno da se koriste primarno kao stambeni objekti. Troškovi raščišća vanja i pripreme gradilišta također su uključeni. Primjeri uključuju stambene zgrade poput zgrade s jednim ili dva stana te ostale stambene zgrade namijenjene za dugotrajno stanovanje. Nedovršeni stambeni objekti uključeni su u onoj mjeri u kojoj se smatra da je krajnji korisnik preuzeo vlasništvo, zbog toga što ga je gradio za vlastiti račun ili se vlasništvo dokazuje postojanjem kupoprodajnog ugovora. Stambeni objekti stečeni za vojno osoblje uključeni su zbog toga što se koriste, kao i stambeni objekti koje stječu civilne jedinice, za proizvodnju stambenih usluga. Ostale zgrade i građevinski objekti (AN. 1112) Nestambene zgrade i ostali građevinski objekti, kako je utvrđeno u dalj njem tekstu. Nestambene zgrade (AN. 11121) Nedovršene zgrade i građevinski objekti uključeni su u onoj mjeri u kojoj se smatra da je krajnji korisnik preuzeo vlasništvo, zbog toga što ga je gradio za vlastiti račun ili se vlasništvo dokazuje postojanjem kupopro dajnog ugovora. Zgrade i građevinski objekti stečeni za vojne svrhe uklju čeni su u onoj mjeri u kojoj su slični civilnim zgradama stečenim u svrhu proizvodnje i koriste se na isti način. Zgrade koje nisu stambeni objekti, uključujući instalacije, uređaje i opremu koji čine sastavni dio objekata te troškovi čišćenja i pripreme gradilišta. Povijesni spomenici za koje je utvrđeno da se koriste primarno kao nestambene zgrade također su uključeni. Primjeri uključuju skladišta i industrijske objekte, poslovne zgrade, zgrade za javnu razonodu, hotele, restorane, obrazovne zgrade, zdravstvene objekte itd. Ostale građevine(AN. 11122) Građevinski objekti osim zgrada, uključujući troškove čišćenja i pripreme ulica, kanalizacije i gradilišta, osim onih za stambene i nestambene zgrade. 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 173 Klasifikacija aktive Definicija Strojevi i oprema (AN. 1113) Također su uključeni povijesni spomenici koje nije moguće označiti kao stambene ili nestambene objekte, kao i okna u rudnicima, tuneli i ostali objekti u vezi s rudarskim iskopom imovine ispod površine zemlje. (Veća poboljšanja zemljišta, poput brana i nasipa za zaštitu od poplave, uključena su u vrijednost zemljišta. ) Primjeri uključuju autoceste, ulice, puteve, željezničke pruge i piste na zrakoplovnim uzletištima, mostove, ceste na stupovima, tunele i pothod nike, plovne kanale, luke, brane i ostale vodene objekte, magistralne cjevo vode, komunikacijske i energetske vodove, lokalne cjevovode i kablove, pomoćne radove, građevine za rudarenje i proizvodnju te građevine za sport i rekreaciju. Oprema za prijevoz te ostali strojevi i oprema, kako je pobliže definirano dalje u tekstu, osim onih koje su kućanstva stekla za krajnju potrošnju. Alat koji je relativno jeftin i kupljen je po relativno stabilnoj cijeni, poput ručnog alata, može se isključiti. Također su isključeni strojevi i oprema koji su sastavni dio zgrada, a uključeni su u stambene objekte i nestambene zgrade. Nedovršeni strojevi i oprema su isključeni, osim kada su proizvedeni za vlastitu uporabu, zbog toga što se smatra da je krajnji korisnik preuzeo vlasništvo tek po isporuci sredstva. Strojevi i oprema stečeni u vojne svrhe uključeni su u onoj mjeri u kojoj su slični dobrima koja su stekle civilne jedinice u svrhu proizvodnje i u kojoj ih vojska upotrebljava na isti način. Strojevi i oprema koje su stekla kućanstva u svrhu finalne potrošnje ne tretira se kao sredstvo. Umjesto toga uključeni su u memorandumsku stavku „trajna potrošačka dobra” u bilanci stanja za kućanstva. Splav kućice, teglenice, stambene prikolice i kamp-kućice koje koriste kućanstva kao glavno mjesto stanovanja uključeni su u stambene objekte. Oprema za prijevoz (AN. 11131) Oprema za prijevoz ljudi i objekata. Primjeri uključuju proizvode, osim dijelova, koji su uključeni u podsekciju DM, oprema za prijevoz, klasifika cije CPA (1), poput motornih vozila, prikolica i poluprikolica, brodova, željezničkih i tramvajskih lokomotiva i vagona, zrakoplova i svemirskih brodova te motocikala, bicikala itd. Ostali strojevi i oprema (AN. 11132) Strojevi i oprema koji nisu drugdje klasificirani. Primjeri obuhvaćaju proiz vode osim dijelova, instalacija, usluga popravka i održavanja, koji su uklju čeni u sljedeće CPA skupine: 29. 1, postrojenja za proizvodnju i uporabu mehaničke snage, osim motora za zrakoplove, vozila i motocikle; 29. 2, ostali strojevi za opću upotrebu; 29. 3, poljoprivredni i šumarski strojevi; 29. 4, alatni strojevi; 29. 5, ostali strojevi za posebne namjene; u sljedeće CPA odsjeke: 30, uredski strojevi i računala; 31, električni strojevi i aparati koji nisu razvrstani u neku drugu kategoriju; 32, radijska, televizijska i komunikacijska oprema i aparati; te 33, medicinski, precizni i optički instrumenti, zidni i ručni satovi. Ostali primjeri su proizvodi osim dijelova, instalacija, usluga popravka i održavanja, koji su uključeni u CPA kategoriju 23. 30. 2, elementi goriva (patrone), neozračene, za nuklearne reaktore; u CPA skupine po djelatnostima: 36. 1, namještaj; 36. 3, glazbeni instrumenti; 36. 4, sportska roba; te uređaje za proizvodnju pare, osim kotlova vruće vode za centralno grijanje. Kultivirana aktiva(AN. 1114) Životinje za uzgoj, mljekarstvo, vuču itd. te vinogradi, voćnjaci i drugi nasadi drveća koje daje povratne plodove, a koji su pod izravnim nadzorom, odgovornošću i upravom institucionalnih jedinica, kako je utvr đeno dalje u tekstu. Nezrela kultivirana sredstva su isključena, osim ako se ne proizvode za vlastitu uporabu. (1) Statistička klasifikacija proizvoda po djelatnostima (CPA), 1993. 174 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 Klasifikacija aktive Definicija Životinje za uzgoj, mljekarstvo, vuču itd. (AN. 11141) Vinogradi, voćnjaci i drugi nasadi drveća koji nose povratne plodove (AN. 11142) Neopiljiva fiksna aktiva (AN. 112) Istraživanje ruda (AN. 1121) Računalni programi (AN. 1122) Zabavni, književni ili umjetnički originali (AN. 1123) Ostala neopipljiva fiksna aktiva (AN. 1129) Zalihe (AN. 12) Životinje koje se drže zbog proizvoda koje daju svake godine. One uklju čuju rasplodne životinje (uključujući ribu i perad), mliječnu stoku, tegleće životinje, ovce ili druge životinje koje se koriste za proizvodnju vune te životinje koje se koriste za prijevoz, utrke ili razonodu. Stabla (uključujući vinovu lozu i grmlje) koje se uzgaja radi plodova koje daju svake godine, uključujući i ona koja su kultivirana radi uzgoja voća i orašastih plodova, radi biljnih sokova i smole te radi kore drveta i lisnatih plodova. Fiksna aktiva koja se sastoje od istraživanja ruda, računalnih programa, zabavnih, književnih i umjetničkih izvornika te ostale neopipljive fiksne aktive, kako je utvrđeno dalje u tekstu, koja se namjerava upotrebljavati duže od jedne godine. Vrijednost troškova istraživanja nafte i prirodnog plina te nenaftnih ležišta. Ti troškovi uključuju troškove dobivanja preliminarnih dozvola, troškove dozvola i pribavljanja dozvola, troškove stvarnog probnog bušenja, kao i troškove zračnih i drugih geodetskih mjerenja, troškove prijevoza itd. nastalih u svrhu omogućavanja provedbe tih ispiti vanja. troškove procjene i Računalni programi, opisi programa i pomoćni materijali za računalne sustave i aplikacijski programi. Uključeni su kupljeni računalni programi i računalni programi koji su razvijeni za vlastite potrebe ako su troškovi veliki. Veliki troškovi kupovine, razvoja ili proširenja računalnih baza podataka za koje se očekuje da će se upotrebljavati duže od jedne godine, bilo da se one prodaju ili ne, također su uključeni. Originalni filmovi, zvučni zapisi, rukopisi, vrpce, uzorci itd. na kojima su snimljene ili sadržane dramske izvedbe, radijski i televizijski programi, glaz bene priredbe, sportski događaji, književna i umjetnička djela itd. Uključeni su radovi koji se proizvode za vlastite potrebe. U nekim slučajevima, kao što su filmovi, može postojati više originala. Novi podaci, specijalističke spoznaje itd. , koji nisu drugdje klasificirani, a čija je uporaba u proizvodnji ograničena na jedinice koje su uspostavile prava vlasništva u odnosu na njih, ili na druge jedinice koje su one ovla stile. Proizvedena aktiva koja se sastoje od robe i usluga koji su nastali u tekućem razdoblju ili u ranijem razdoblju, a drži se u svrhu prodaje, uporabe u proizvodnji ili neke druge kasnije uporabe. Ona se sastoji od materijala i sirovina, nedovršene proizvodnje, gotove robe i robe namije njene preprodaji, kako je utvrđeno u daljnjem tekstu. Uključene su sve zalihe koje se nalaze u posjedu države, uključujući, ali ne isključivo, zalihe strateškog materijala, žita i druge robe od posebne važnosti za državu. Materijal i inventar (AN. 121) Roba koju njezini vlasnici namjeravaju upotrijebiti kao intermedijarnu potrošnju u vlastitim proizvodnim procesima, a ne za preprodaju. Nedovršena proizvodnja/radovi (AN. 122) Nedovršena proizvodnja/radovi na kultivi ranim sredstvima (AN. 1221) Roba i usluge koji su djelomično dovršeni, ali obično još nisu predani drugim jedinicama bez dodatne obrade ili koje nisu zrele i čiji će proiz vodni proces nastaviti isti proizvođač u kasnijem razdoblju. Isključeni su djelomično dovršeni građevinski objekti za čijeg se krajnjeg vlasnika smatra da je preuzeo vlasništvo, zbog toga što je proizvodnja za vlastitu uporabu ili zbog toga što se vlasništvo može dokazati postojanjem kupoprodajnog ugovora. Oni se sastoje od nedovršene proizvodnje, odnosno radova na kultiviranoj imovini i od druge nedovršene proizvodnje, odnosno radova, kako je utvrđeno dalje u tekstu. Životinje koje se uzgajaju u svrhu proizvoda koji se dobivaju samo klanjem, poput ptica i riba koje se uzgajaju u trgovinske svrhe, drveće i ostalo raslinje koje daje plodove samo jedanput pri uništenju i nezrela kultivirana sredstva koja daju višegodišnje plodove. Ostala nedovršena proizvodnja/radovi (AN. 1222) Roba osim kultiviranih aktive i usluga, koju je djelomično obradio, izradio ili sastavio proizvođač, ali koja se obično ne prodaje, otprema ili predaje drugima, a da se dodatno ne preradi. 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 175 Klasifikacija aktive Definicija Gotova roba (AN. 123) Roba koja je spremna za prodaju ili otpremu od strane proizvođača. Roba za preprodaju (AN. 124) Roba koju je steklo poduzeće, poput trgovačkih kuća na veliko i malo, u svrhu preprodaje bez dodatne prerade (to jest, ne daje joj se drugi oblik, osim što se predstavlja na način koji je privlačan za kupca). Dragocjenosti (AN. 13) Proizvedena aktiva koja se ne upotrebljava primarno za proizvodnju ili potrošnju, kod koje se očekuje povećanje vrijednosti ili se barem ne očekuje pad realne vrijednosti ili da pod normalnim okolnostima neće izgubiti na kakvoći i koja je stečena i drži se ponajprije kao pričuva vrijed nosti. Dragocjenosti se sastoje od plemenitih metala i dragog kamenja, starina i drugih umjetničkih predmeta te ostalih dragocjenosti, kako je utvrđeno dalje u tekstu. Plemeniti metali i drago kamenje (AN. 131) Plemeniti metali svojstvu sirovine u proizvodnim procesima. i drago kamenje koje poduzeća ne drže za uporabu u Antikviteti i drugi umjetnički predmeti (AN. 132) Ostale dragocjenosti (AN. 139) Neproizvedena sredstva (AN. 2) Opipljiva neproizvedena aktiva (AN. 21) Zemljište (AN. 211) Zemljište na kojem leže zgrade i građevinski objekti (AN. 2111) Slike, skulpture itd. priznate kao umjetnička djela i antikviteti. Dragocjenosti koje nisu klasificirane u neku drugu kategoriju, poput zbirki i nakita znatne vrijednosti koji je oblikovan od dragog kamenja ili pleme nitih kovina. Nefinancijska aktiva koja nastaje na neki drugi način, a ne proizvodnjom. Neproizvedena aktiva sastoji se od opipljive i neopipljive aktive, kako je utvrđeno dalje u tekstu. Također su uključeni troškovi prijenosa vlasništva i većih poboljšanja te aktive. Neproizvedena aktiva koja nastaje u prirodi i na kojoj se može ostvarivati i prenositi vlasništvo. Prirodna aktiva koja nije ili ne može biti predmetom vlasničkih prava, poput otvorenog mora ili zraka, isključena je. Opipljiva neproizvedena aktiva sastoje se od zemljišta, podzemne aktive, nekultivi ranih bioloških resursa i vodenih resursa, kako je utvrđeno dalje u tekstu. Zemljište, uključujući zemlju koja ga prekriva i sve pridružene površinske vode na kojima se ostvaruju prava vlasništva. Također su uključena veća ulaganja u zemljište koja se ne mogu fizički odvojiti od samog zemljišta. Isključene su sve zgrade ili drugi građevinski objekti koji su smješteni na njemu ili prolaze kroz njega; kultivirani usjevi, drveće i životinje; podzemna aktiva; nekultivirani biološki resursi i vodeni resursi ispod povr šine zemlje. Zemljište se sastoji od tla na kojem leže zgrade i drugi građe vinski objekti, obradivog zemljišta, rekreativnog zemljišta te pridružene površinske vode te drugog zemljišta i pridružene površinske vode, kako je utvrđeno dalje u tekstu. Zemljište na kojem su izgrađeni stambeni objekti, nestambene zgrade i građevinski objekti ili u kojem su ukopani njihovi temelji, uključujući dvorišta i vrtove koji se smatraju sastavnim dijelom stambenih objekata seoskih i neseoskih gospodarstava i prilazne ceste prema seoskim gospo darstvima. Obradivo zemljište (AN. 2112) Zemljište na kojemu se obavlja poljoprivredna ili vrtlarska proizvodnja u trgovinske svrhe ili za potrebe prehranjivanja, uključujući, u načelu, zemljište pod plantažama, voćnjacima i vinogradima. Zemljište za rekreaciju i pripadajuće povr šinske vode (AN. 2113) Zemljište koje se koristi kao zemljište za rekreaciju, parkove i razonodu u privatnom vlasništvu te parkovi i područja za rekreaciju u javnom vlasni štvu zajedno s pripadajućim površinskim vodama. Ostala zemljišta i pripadajuće površinske vode (AN. 2119) Zemljište koje nije klasificirano u neku drugu kategoriju, uključujući privatne vrtove i parcele, koje se ne obrađuju radi prehranjivanja ili u trgo vinske svrhe, komunalni pašnjaci, zemljište oko stambenih objekata izvan dvorišta i vrtova koji se smatraju sastavnim dijelom stambenih objekata na seoskim gospodarstvima i drugih stambenih objekata te pripadajuće povr šinske vode. 176 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 Klasifikacija aktive Definicija Podzemna aktiva (AN. 212) Dokazane rezerve rudnih naslaga smještenih na površini zemlje ili ispod nje, koje se mogu ekonomski iskorištavati s obzirom na postojeću tehnolo giju i relativne cijene. Prava vlasništva na podzemnu aktivu obično se mogu odvojiti od prava vlasništva na samo zemljište. Podzemna aktiva sastoji se od rezervi ugljena, nafte i prirodnog plina, rezervi kovinskih ruda i rezervi nekovinskih ruda, kako je utvrđeno dalje u tekstu. Rezerve ugljena, nafte i prirodnog plina (AN. 2121) Naslage antracita, bitumenskog i smeđeg ugljena, rezerve i polja nafte i prirodnog plina. Rezerve kovinskih ruda (AN. 2122) Naslage crnih, obojenih i plemenitih metala. Rezerve nekovinskih ruda (AN. 2123) i naslage gnojiva; Kamenolomi te iskopi gline i pijeska; kemijski talozi naslage soli; naslage kremena, prirodne sadre, prirodnog poludragog kamenja, asfalta i smole, treseta i drugih nekovinskih ruda osim ugljena i nafte. Nekultivirani biološki resursi (AN. 213) Životinje i biljke koje daju jednogodišnje i višegodišnje plodove i na kojima se ostvaruju prava vlasništva, ali čiji prirodni rast i/ili obnova nije pod izravnim nadzorom, nadležnošću ili upravom institucionalnih jedinica. Primjeri su prašume i ribarska lovišta unutar državnog područja. Treba uključiti samo one resurse koji se mogu iskorištavati u gospodarske svrhe sada ili će to vjerojatno biti moguće uskoro. Vodeni resursi (AN. 214) Vodonosni slojevi i ostali resursi podzemnih voda u onoj mjeri u kojoj njihova oskudnost dovodi do ostvarivanja prava vlasništva i/ili uporabe, tržišnog vrednovanja i neke mjere gospodarskog nadzora. Neopipljiva neproizvedena aktiva (AN. 22) Patenti (AN. 221) Ugovori o zakupu i drugi prenosivi ugovori (AN. 222) Kupljeni goodwill (AN. 223) Neproizvedena aktiva koju je stvorilo društvo. Ona se evidentira pravnim ili računovodstvenim radnjama, poput dodjele patenta ili prijenosa neke ekonomske koristi na treću osobu. Neke vrste takvih sredstava daju svojim vlasnicima pravo na sudjelovanje u određenim aktivnostima i isključivanje drugih institucionalnih jedinica iz takvih aktivnosti, osim uz dozvolu vlas nika. Neopipljiva neproizvedena aktiva sastoji se od patenata, ugovora o zakupu i drugih prenosivih ugovora, kupljenog goodwilla i druge neopip ljive neproizvedene aktive. Izumi u kategorijama tehničkih inovacija kojima se, prema zakonu ili sudskoj odluci, može dodijeliti patentna zaštita. Primjeri uključuju sastave tvari, procesa, mehanizama, električnih i elektroničkih krugova i uređaja, farmaceutskih formulacija i novih vrsta suvremenih stvari proizvedenih pomoću domišljatosti. Zakupi ili ugovori kod kojih zakupnik ima pravo prenijeti zakup na treću osobu neovisno o zakupodavcu. Primjeri uključuju zakupe zemljišta, zgrada i drugih građevinskih objekata, koncesije ili isključiva prava iskori štavanja rudnih naslaga ili ribolovnih terena, prenosive ugovore sa sporta šima i ugovore o autorskom djelu te opcije za kupnju materijalnih sred stava koja još nisu proizvedena. Ugovori o zakupu strojeva isključeni su iz nefinancijskih nematerijalnih sredstava. Razlika između vrijednosti plaćene za poduzeće po načelu kontinuiranog poslovanja i iznosa njegove aktive umanjeno za iznos njegove pasive, čija se svaka stavka posebno iskazuje i vrednuje. Vrijednost goodwilla, stoga, uključuje sve što daje dugoročnu korist za poslovanje, što nije posebno iskazano kao aktiva, kao i vrijednost činjenice da se skupina sredstava koristi zajednički, a nije samo zbirka pojedinih sredstava. 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 177 Klasifikacija aktive Definicija Ostala neopipljiva neproizvedena aktiva (AN. 229) Neopipljiva neproizvedena aktiva nigdje drugdje klasificirana. FINANCIJSKA AKTIVA I PASIVA (AF. ) Financijska aktiva je ekonomska aktiva koja se sastoji od sredstava plaćanja, financijskih potraživanja i ekonomske aktive koja je po prirodi srodna financijskim potraživanjima. Sredstva plaćanja sastoje se od monetarnog zlata, posebnih prava vučenja, valute i prenosivih depozita. Financijske tražbine daju njihovim vlasnicima, vjerovnicima, pravo da bez ikakve protuusluge primaju plaćanja ili serije plaćanja, od drugih institucio nalnih jedinica, dužnika, kojima su nastale protustavke u pasivi. Primjeri ekonomske aktive koja je po prirodi srodna financijskim tražbi nama su financijski derivati te dionice i drugi vlasnički udjeli. Monetarno zlato i PPV (AF. 1) Financijska aktiva razvrstana u ovu kategoriju jedina je financijska aktiva za koju u sustavu nema protustavaka u pasivi. Monetarno zlato (AF. 11) Zlato koje monetarne vlasti ili drugi subjekti pod njihovim djelotvornim nadzorom drže kao sastavni dio deviznih pričuva. Posebna prava vučenja (PPV) (AF. 12) Imovina međunarodnih pričuva koje stvara Međunarodni monetarni fond (MMF) i raspodjeljuje na svoje članove kako bi dopunili aktivu postojećih pričuva. Valuta i depoziti (AF. 2) Valuta u optjecaju i sve vrste depozita u nacionalnoj i stranoj valuti. Valuta (AF. 21) Novčanice i kovanice u optjecaju koje se obično upotrebljavaju za plaćanje. Prenosivi depoziti (AF. 22) Ostali depoziti (AF. 29) (u nacionalnoj Depoziti ili u stranoj valuti) koji se mogu neposredno pretvoriti u valutu ili koji su prenosivi pomoću čeka, bankovnog naloga, dugovne stavke ili sličnog, bez ikakvih značajnih ograničenja ili kazni. (u nacionalnoj Depoziti ili u stranoj valuti) osim prenosivih depozita. Ostali depoziti ne mogu se koristiti za plaćanje u svakom trenutku i ne mogu se pretvarati u valutu ili prenosive depozite bez ikakvih značajnih ograničenja ili kazni. Vrijednosnice osim dionica (AF. 3) i Financijska sredstva, koja predstavljaju instrumente kojima se može trgo instrumente koji glase na donositelja, obično se trguje na sekun vati darnim tržištima, a ne daju vlasniku nikakvo pravo vlasništva u institucio nalnoj jedinici koja ju izdaje. Vrijednosnice osim dionica, isključujući financijske izvedenice (AF. 33) Vrijednosnice osim dionica koji vlasniku daju bezuvjetno pravo na fiksni ili ugovorom određeni varijabilni novčani prihod u obliku isplata kupona (kuponske kamate) i/ili navedenog fiksnog iznosa na određeni dan ili dane počevši od dana utvrđenog u vrijeme izdavanja. Kratkoročne vrijednosnice osim dionica, isključujući financijske izvedenice (AF. 331) je prvobitni rok dospijeća obično jedna Vrijednosnice osim dionica čiji godina ili manje, a u izuzetnim slučajevima najviše dvije godine, izuzevši financijske izvedenice. Dugoročne vrijednosnice osim dionica, isključujući financijske izvedenice (AF. 332) Vrijednosnice osim dionica čiji je prvobitni rok dospijeća obično duži od jedne godine, a u izuzetnim slučajevima najmanje preko dvije godine, izuzevši financijske izvedenice. Financijski derivati (AF. 34) Financijska aktiva temeljena na različitim osnovnim instrumentima ili izve dena iz njih. Osnovni instrument su obično druga financijska aktiva, ali može biti i roba i indeks. 178 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 Klasifikacija aktive Definicija Zajmovi (AF. 4) Financijska aktiva koja se stvara kada vjerovnici pozajmljuju sredstva dužnicima, izravno ili preko posrednika, a dokazuje se neprenosivim ispra vama ili se ne dokazuje ispravama. Kratkoročni zajmovi (AF. 41) Zajmovi čiji je prvobitni rok dospijeća obično jedna godina ili manje, a u izuzetnim slučajevima najviše dvije godine te zajmovi koji se otplaćuju na zahtjev. Dugoročni zajmovi (AF. 42) Zajmovi čiji je prvobitni rok dospijeća obično duži od jedne godine, a u izuzetnim slučajevima najmanje više od dvije godine. Dionice i drugi vlasnički udjeli (AF. 5) Financijska aktiva koja predstavlja vlasnička prava na poduzeća ili kvazi društva. Ta financijska aktiva uglavnom daje pravo vlasnicima da sudjeluju u raspodjeli dobiti društva ili kvazi-društva i da sudjeluju u raspodjeli njihove neto aktive u slučaju likvidacije. Dionice i ostali vlasnički udjeli, isključujući dionice u uzajamnim fondovima (AF. 51) Financijska aktiva osim dionica uzajamnih fondova koja predstavlja prava vlasništva nad društvima aktiva uglavnom daje pravo vlasnicima da sudjeluju u raspodjeli dobiti društva ili kvazi-društva i da sudjeluju u raspodjeli neto aktive u slučaju likvidacije. ili kvazi-društvima. Ta financijska Dionice koje kotiraju na burzi, isključujući dionice u uzajamnim fondovima (AF. 511) Dionice obuhvaćaju pravo na udio u kapitalu društva u obliku vrijednos nica koje su u načelu utržive. Dionice koje kotiraju na burzi obuhvaćaju dionice s cijenama koje kotiraju na priznatoj burzi ili drugom obliku sekundarnog tržišta. Dionice bez burzovne kotacije, isključujući dionice u uzajamnim fondovima (AF. 512) Dionice bez burzovne kotacije obuhvaćaju dionice koje ne kotiraju na burzi. Ostali vlasnički udjeli (AF. 513) Svi oblici vlasničkih udjela osim onih koji su klasificirani u podstavkama AF. 511 i 512 te u podkategoriji AF. 52. Dionice u uzajamnim fondovima (AF. 52) Dionice koje emitiraju određene vrste financijskih društava čija je isključiva svrha ulaganje prikupljenih sredstava na tržištu novca, tržištu kapitala i/ili u nekretnine. Tehničke pričuve osiguranja (AF. 6) Tehničke pričuve osiguravajućih društava i (samostalnih i nesamostalnih) mirovinskih fondova za osiguranike ili korisnike, kako je utvrđeno u Direk tivi Vijeća 91/674/EEZ od 19. prosinca 1991. o godišnjim financijskim izvještajima i konsolidiranim izvještajima osiguravajućih društava. Neto vlasnički udjeli kućanstava u priču vama životnog osiguranja i pričuvama miro vinskih fondova (AF. 61) Pričuve izdvojene u navedenim društvima u svrhu dobivanja odštete i pred viđenih naknada čim se ispune utvrđeni uvjeti. Neto vlasnički udjeli kućanstava u priču vama životnog osiguranja (AF. 611) Pričuve za neprotekle rizike i pričuve za osiguranje sa sudjelovanjem u dobiti, koje povećavaju vrijednost po isteku polica životnog osiguranja sa sudjelovanjem u dobiti ili sličnih polica. Neto vlasnički udjeli kućanstava u priču vama mirovinskih fondova (AF. 612) Pričuve koje drže samostalni osnovali poslodavci i/ili zaposlenici, osiguranja mirovina za zaposlenike ili samozaposlene. i nesamostalni mirovinski fondovi koje su ili skupine samozaposlenih u svrhu Pretplate premija i pričuve za nepodmirena potraživanja (AF. 62) Pričuve koje utvrđuju osiguravajuća društva i (samostalni i nesamostalni) mirovinski fondovi za — iznos koji predstavlja onaj dio bruto upisanih premija koje će se raspo rediti na sljedeće obračunsko razdoblje (predujmovi za premije osigu ranja), 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 179 Klasifikacija aktive Definicija Ostali računi potraživanja/obveza (AF. 7) Trgovački krediti i predujmovi (AF. 71) Ostali računi potraživanja/obveza, isključu jući trgovačke kredite i predujmove (AF. 79) Memorandumske stavke Trajna potrošačka dobra (AN. m) Izravno strano ulaganje (AF. m) — ukupne procijenjene konačne troškove namirenja potraživanja koja proizlaze iz događaja koji su nastali do kraja računovodstvenog razdoblja, bilo da su prijavljeni ili ne, umanjeno za već isplaćene iznose na ime tih potraživanja (izdvajanja za postojeća potraživanja). Financijska aktiva koja je kreirana kao protustavka financijskoj ili nefinan cijskoj transakciji u slučajevima kada postoji vremenska razlika između transakcije i odgovarajućeg plaćanja. Financijska aktiva koja proizlazi iz direktnog povećanja kredita od strane dobavljača i kupaca za transakcije s robom i uslugama te predujmovi za proizvodnju, odnosno radove koji su u tijeku ili se trebaju započeti u vezi s tim transakcijama. Financijska aktiva koja se pojavljuje zbog vremenske razlike između tran sakcija raspodjele ili financijskih transakcija na sekundarnom tržištu i odgovarajućeg plaćanja. Ona također uključuje financijska potraživanja nastala uslijed obračunavanja dohotka tijekom vremena. Sustav zahtijeva upotrebu nekoliko memorandumskih stavki kako bi se prikazala aktiva koja nije identificirana odvojeno u središnjem okviru, a koja je od posebnog analitičkog interesa. Trajna potrošačka dobra koja koriste kućanstva za finalnu potrošnju (tj. ona dobra koja se ne upotrebljavaju od strane kućanstava kao mjera vrijed nosti ili od strane neinkorporiranih poduzeća u vlasništvu kućanstava za proizvodne svrhe). Izravno strano ulaganje uključuje dugoročni odnos koji odražava trajni interes rezidentne institucionalne jedinice u jednom gospodarstvu (izravni ulagač) u institucionalnoj jedinici koja je rezidentna u gospodarstvu koje nije gospodarstvo ulagača (tvrtka u koju se izravno ulaže). Svrha izravnog ulagača je postizanje značajnog utjecaja na upravljanje poduzećem koje je rezidentno u drugom gospodarstvu. 180 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 Prilog 7. 2. Bilježenje stavki od početne do završne bilance stanja Klasifikacija aktive, pasive i neto vrijednosti IV. 1 Početna bilanca stanja III. 1 i III. 2 Transakcije III. 3. 1 Ostale promjene obujma Nefinancijska aktiva AN. P. 5, K. 1, K. 2 Proizvedena aktiva AN. 1 P. 5, K. 1 Fiksna aktiva (1) AN. 11 P. 51, K. 1 Opipljiva fiksna aktiva AN. 111 P. 511, K. 1 Stambeni objekti AN. 1111 P. 511, K. 1 Ostale zgrade i građevinski objekti AN. 1112 P. 511, K. 1 Strojevi i oprema AN. 1113 P. 511, K. 1 Kultivirana sred stva Neopipljiva fiksna aktiva AN. 1114 P. 511, K. 1 AN. 112 P. 512, K. 1 Zalihe AN. 12 Dragocjenosti AN. 13 P. 52 P. 53 Neproizvedena aktiva AN. 2 K. 2, P. 513, K. 1 Opipljiva neproi zvedena aktiva AN. 21 K. 21, P. 513, K. 1 Zemljište AN. 211 K. 21, P. 513, K. 1 (1) Memorandumska stavka: AN. m: Trajna potrošačka dobra. K. 3, K. 4, K. 5, K. 6, K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 4, K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 4, K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 4, K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 4, K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 4, K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 4, K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 3, K. 5, K. 61, K. 62, K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 3, K. 5, K. 61, K. 62, K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 3, K. 62, K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 III. 3. 2. Vlasnički dobici III. 3. 2. 1. Neutralni vlasnički dobici i gubici III. 3. 2. 2. Realni vlasnički dobici i gubici IV. 3 Završna bilanca stanja K. 11. 1 K. 11. 2 AN. K. 11. 1 K. 11. 2 AN. 1 K. 11. 1 K. 11. 2 AN. 11 K. 11. 1 K. 11. 2 AN. 111 K. 11. 1 K. 11. 2 AN. 1111 K. 11. 1 K. 11. 2 AN. 1112 K. 11. 1 K. 11. 2 AN. 1113 K. 11. 1 K. 11. 2 AN. 1114 K. 11. 1 K. 11. 2 AN. 112 K. 11. 1 K. 11. 2 AN. 12 K. 11. 1 K. 11. 2 AN. 13 K. 11. 1 K. 11. 2 AN. 2 K. 11. 1 K. 11. 2 AN. 21 K. 11. 1 K. 11. 2 AN. 211 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 181 Klasifikacija aktive, pasive i neto vrijednosti IV. 1 Početna bilanca stanja III. 1 i III. 2 Transakcije III. 3. 1 Ostale promjene obujma Podzemna aktiva AN. 212 K. 21, P. 513 Nekultivirani biološki resursi AN. 213 K. 21, P. 513 Vodeni resursi AN. 214 K. 21, P. 513 Neopipljiva neproizvedena aktiva AN. 22 K. 22, P. 513 Financijska aktiva/ pasiva (2) AF. F. AF. 1 F. 1 Monetarno zlato i posebna prava vučenja (samo aktiva) Valuta i depoziti AF. 2 Vrijednosnice osim dionica AF. 3 Zajmovi AF. 4 Dionice i ostali vlasnički udjeli AF. 5 Tehničke pričuve osiguranja AF. 6 Ostali računi potraživanja/ obveze AF. 7 F. 2 F. 3 F. 4 F. 5 F. 6 F. 7 K. 3, K. 61, K. 62, K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 3, K. 5, K. 61, K. 62, K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 3, K. 61, K. 62, K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 3, K. 62, K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 7, K. 8, K. 10, K. 12. 1, K. 12. 21, K. 12. 22 K. 7, K. 8, K. 10, K. 12. 1, K. 12. 21, K. 12. 22 K. 7, K. 8, K. 10, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 7, K. 8, K. 10, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 7, K. 8, K. 10, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 7, K. 8, K. 10, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 7, K. 8, K. 10, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 7, K. 8, K. 10, K. 12. 1, K. 12. 22 III. 3. 2. Vlasnički dobici III. 3. 2. 1. Neutralni vlasnički dobici i gubici III. 3. 2. 2. Realni vlasnički dobici i gubici IV. 3 Završna bilanca stanja K. 11. 1 K. 11. 2 AN. 212 K. 11. 1 K. 11. 2 AN. 213 K. 11. 1 K. 11. 2 AN. 214 K. 11. 1 K. 11. 2 AN. 22 K. 11. 1 K. 11. 2 AF. K. 11. 1 K. 11. 2 AF. 1 K. 11. 1 K. 11. 2 AF. 2 K. 11. 1 K. 11. 2 AF. 3 K. 11. 1 K. 11. 2 AF. 4 K. 11. 1 K. 11. 2 AF. 5 K. 11. 1 K. 11. 2 AF. 6 K. 11. 1 K. 11. 2 AF. 7 Neto vrijednost B. 90 B. 10. 1 B. 10. 2 B. 10. 31 B. 10. 32 B. 90 (2) Memorandumska stavka: AF. m: Izravno strano ulaganje. AN. … AF … su iz klasifikacije sredstava 182 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 Izravnavajuće stavke B. 10. 1 B. 10. 2 B. 10. 31 B. 10. 32 B. 90 Promjene neto vrijednosti uslijed štednje i kapitalnih transfera Promjene neto vrijednosti uslijed ostalih promjena obujma aktive Promjene neto vrijednosti uslijed neutralnih vlasničkih dobitaka/gubitaka Promjene neto vrijednosti uslijed realnih vlasničkih dobitaka/gubitaka Neto vrijednost Transakcije u financijskoj aktivi i pasivi F. F. 1 F. 2 F. 3 F. 4 F. 5 F. 6 F. 7 Transakcije u financijskoj aktivi i obvezama Monetarno zlato i posebna prava vučenja Valuta i depoziti Vrijednosnice osim dionica Zajmovi Dionice i ostali vlasnički udjeli Tehničke pričuve osiguranja Ostali računi potraživanja/obveze Transakcije robom i uslugama P. 5 P. 51 P. 511 P. 512 P. 513 P. 52 P. 53 Bruto investicije Bruto investicije u fiksni kapital Stjecanje umanjeno za otuđenje dugotrajnih materijalnih sredstava Stjecanje umanjeno za otuđenje dugotrajnih nematerijalnih sredstava Povećanja vrijednosti neproizvedenih nefinancijskih sredstava Promjene inventara Stjecanje umanjeno za otuđenje dragocjenosti Ostale stavke akumulacije K. 1 K. 2 K. 3 K. 4 K. 5 K. 61 K. 62 K. 7 K. 8 K. 9 K. 10 K. 11 K. 11. 1 K. 11. 2 K. 12 K. 12. 1 K. 12. 21 K. 12. 22 Potrošnja fiksnog kapitala Stjecanje umanjeno za otuđenje nefinancijskih neproizvedenih sredstava Ekonomsko nastajanje neproizvedene aktive Ekonomsko nastajanje proizvedene aktive Prirodni rast nekultiviranih bioloških resursa Iscrpljivanje prirodnih sredstava Ostalo ekonomsko nestajanje neproizvedene aktive Gubici zbog nepogoda Nenadoknađene zapljene Ostale promjene obujma nefinancijskih sredstava d. n. Ostale promjene obujma financijske aktive i pasive d. n. Nominalni vlasnički dobici/gubici Neutralni vlasnički dobici/gubici Realni vlasnički dobici/gubici Promjene klasifikacija i strukture Promjene klasifikacije i strukture sektora Monetizacija/demonetizacija zlata Promjene klasifikacija aktive i pasive, osim monetizacije/demonetizacije zlata, 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 183 POGLAVLJE 8. SLIJED RAČUNA I IZRAVNAVAJUĆE STAVKE 8. 01. 8. 02. 8. 03. ESA prikazuje tokove i stanja u uređenom skupu računa, koji opisuju kružni tok ekonomske aktivnosti od stvaranja dohotka, preko njegove raspodjele i preraspodjele te, konačno, do njegove akumulacije u obliku aktive. Svaki od računa prikazuje transakcije koje se izravnavaju, bilo zbog definicija koje se koriste, bilo zbog toga što se veliki saldo prenosi u sljedeći račun. Strukturirano bilježenje transakcija prema logičkoj analizi ekonomskog života daje agregate koji su potrebni za proučavanje određene djelatnosti, institucionalnog sektora ili podsektora, ili ukupnog gospodarstva. Raščlamba računa osmišljena je tako da se prikažu najznačajniji ekonomski pokazatelji. 8. 04. Računi su grupirani u tri kategorije: (a) tekući računi; (b) računi akumulacije; (c) bilance stanja. Tekući računi se odnose na stvaranje, raspodjelu i preraspodjelu dohotka te njegovu uporabu u obliku finalne potrošnje. Na kraju, oni omogućavaju izračun štednje koja je bitan dio akumulacije. Računi akumulacije analiziraju različite elemente promjena aktive i pasive različitih jedinica i omogućavaju bilježenje promjena neto vrijednosti (razlika između aktive i pasive). Bilance stanja prikazuju ukupnu aktivu i pasivu različitih jedinica na početku i na kraju računovodstvenog razdoblja, zajedno s njihovom neto vrijednošću. Tokovi za svaku stavku aktive i pasive koja se bilježi u računima akumulacije ponovno se vide u računu promjena u bilancama stanja. 8. 05. 8. 06. Slijed računa primjenjuje se, u cijelosti ili djelomično, na institucionalne jedinice, institucionalne sektore i podsektore, djelat nosti i ukupno gospodarstvo. Izravnavajuće stavke iskazuju se i u bruto i u neto iznosu. Bruto izraz nastaje kad se od izravnavajućih stavki ne oduzme potrošnja fiksnog kapitala, a neto kad se od izravnavajućih stavki oduzme potrošnja fiksnog kapitala. Izravnavajuće stavke dohotka je bitnije iskazati na neto osnovi. 8. 07. Računi se prikazuju na nekoliko načina: (a) u obliku integriranih ekonomskih računa koji pokazuju račune za sve institucionalne sektore, ukupno gospodarstvo i sektor inozemstva u jednoj tablici; (b) u obliku slijeda računa koji pružaju iscrpnije podatke. Tablice koje prikazuju svaki račun dane su u dijelu ovoga poglavlja pod naslovom „Slijed računa”; (c) u obliku matrica u kojima je svaki račun predstavljen jednim parom retka i stupca. 8. 08. Sinoptički prikaz računa, izravnavajućih stavki i glavnih agregata: Računi Izravnavajuće stavke Glavni agregati Tablica 8. 1 – Sinoptički prikaz računa, izravnavajućih stavki i glavnih agregata Tekući računi I. II. Račun proizvodnje I. Račun proizvodnje Računi uporabe dohotka raspodjele i II. 1. Računi raspodjele dohotka primarne II. 1. 1. Račun stvaranja dohotka Potpuni slijed računa za institucionalne sektore II. 1. 2. Račun alokacije II. 1. 2. 1. Račun poduzet primarnog dohotka ničkog dohotka II. 1. 2. 2. Račun ostalog dohotka alokacije primarnog II. 2. II. 3. II. 4. II. 4. 1. II. 4. 2. uporabe sekundarne Račun raspodjele dohotka Račun preraspodjele dohotka u naturi Račun dohotka Račun uporabe raspoloživog dohotka Račun uporabe prila raspolo gođenog živog dohotka Računi akumulacije III. Računi akumulacije III. 1. Kapitalni račun III. 1. 1. Račun promjene neto uslijed transfera vrijednosti i štednje kapitala III. 1. 2. Račun stjecanja nefi nancijske aktive III. 2. III. 3. Financijski račun Računi promjena u aktivi ostalih III. 3. 1. Račun ostalih promjena u obujmu aktive III. 3. 2. Računi revalorizacije III. 3. 2. 1. Neutralni vlasnički dobici/gubici III. 3. 2. 2. Realni vlasnički dobici/gubici B. 1 B. 2 B. 3 B. 4 B. 5 B. 6 B. 7 B. 8 Dodana vrijednost Poslovni višak Mješoviti dohodak Poduzetnički dohodak Saldo dohodaka Raspoloživi dohodak Prilagođeni raspolo živi dohodak Štednja primarnih Domaći proizvod (BDP/NDP) Nacionalni dohodak (BNP, NNP) Raspoloživi nacionalni dohodak Nacionalna štednja neto B. 10. 1 Promjene vrijednosti uslijed štednje i prijenosa kapitala B. 9 B. 9 Neto uzajmljivanje/ Neto pozajmljivanje Neto uzajmljivanje/ Neto pozajmljivanje B. 10. 2 Promjene vrijednosti ostalih obujma aktive neto uslijed promjena neto uslijed vlas dobitaka/ B. 10. 3 Promjene vrijednosti nominalnih ničkih gubitaka B. 10. 31 Promjene vrijednosti neutralnih ničkih gubitaka B. 10. 32 Promjene vrijednosti realnih dobitaka/gubitaka neto uslijed vlas dobitaka/ neto uslijed vlasničkih 1 8 4 H R S l u ž b e n i l i s t E u r o p s k e u n i j e 1 0 / S v. 0 4 Računi Izravnavajuće stavke Glavni agregati Potpuni slijed računa za institucionalne sektore Bilance stanje IV. Bilance stanja IV. 1. Početna bilanca stanja IV. 2. Promjene stanja u bilanci IV. 3. Završna bilanca stanja 0. Račun robe i Računi transakcija usluga 0. Račun roba i usluga Račun sektora inozemstva (račun vanjskih transakcija) Tekući računi V. Račun sektora inozemstva V. I. Vanjski usluga V. II. Vanjski račun roba i primarnog tekućih transfera dohotka račun i Računi akumulacije V. III. Računi vanjske akumu V. III. 1. Kapitalni račun lacije V. III. 1. 1. Račun promjena vrijednosti neto i štednje uslijed transfera kapitala V. III. 1. 2. Račun stjecanja nefinancijske aktive V. III. 2. Financijski račun V. III. 3. Račun ostalih V. III. 3. 1 Ostale promjene u promjena aktive obujmu aktive V. III. 3. 2. Računi revaloriza cije Bilance stanja V. IV. Račun vanjske aktive i pasive V. IV. 1. Početna bilanca stanja V. IV. 2. Promjene u bilanci stanja V. IV. 3. Završna bilanca stanja B. 90 Neto vrijednost B. 10 Promjene neto vrijed nosti, ukupne B. 90 Neto vrijednost Nacionalna vrijednost Promjene u nacionalnoj vrijed nosti Nacionalna vrijednost B. 12 B. 11 zbog Saldo računa inozem stva za robe i usluge vanjskog Saldo tekućeg računa B. 10. 1 Promjene neto vrijed salda tekućeg i kapitalnih nosti vanjskog računa transfera Neto Neto pozajmljivanje Neto Neto pozajmljivanje uzajmljivanje/ uzajmljivanje/ B. 9 B. 9 B. 10. 2 Promjene neto vrijed nosti uslijed ostalih promjena u obujmu aktive B. 10. 3 Promjene neto vrijed nosti uslijed nomi nalnih vlasničkih dobitaka/gubitaka neutralnih vlasničkih dobitaka/gubitaka realnih dobitaka/gubitaka vlasničkih B. 90 Neto vrijednost B. 10 Promjene neto vrijed nosti B. 90 Neto vrijednost Saldo vanjskog računa za robu i usluge Saldo vanjskog tekućeg računa Neto pozajmljivanje uzajmljivanje/Neto Neto vanjska financijska pozi cija Neto vanjska financijska pozi cija 1 0 / S v. 0 4 H R S l u ž b e n i l i s t E u r o p s k e u n i j e 1 8 5 186 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 SLIJED RAČUNA 8. 09. Slijed računa sastoji se od tri glavne kategorije računa: (a) tekući računi: 1. račun proizvodnje (I. ); 2. računi raspodjele i uporabe dohotka (II. ); (b) računi akumulacije (III. ); (c) bilance stanja (IV. ). TEKUĆI RAČUNI Račun proizvodnje (I. ) (1) 8. 10. 8. 11. 8. 12. 8. 13. 8. 14. Račun proizvodnje (I. ) prikazuje transakcije koje se odnose na proces proizvodnje. On se sastavlja za institucionalne sektore i za djelatnosti. Izvori na tom računu uključuju output, a uporabe uključuju intermedijarnu potrošnju. Račun proizvodnje može se koristiti za dobivanje jedne od najvažnijih izravnavajućih stavki u sustavu – dodane vrijednosti, ili vrijednosti koju stvori jedinica koja je uključena u proizvodnu aktivnost – i bitnog agregata: bruto domaćeg proizvoda. Dodana vrijednost je s gospodarskog stajališta značajan agregat i za institucionalne sektore i za djelatnosti. Kao što je to slučaj sa izravnavajućim stavkama sljedećih računa, dodana vrijednost (izravnavajuća stavka ovog računa) može se izračunati prije ili nakon odbitka potrošnje fiksnog kapitala, tj. bruto ili neto. S obzirom da se output vrednuje po osnovnim cijenama, a intermedijarna potrošnja po kupovnim cijenama, dodana vrijednost ne uključuje poreze umanjene za subvencije na proizvode. Račun proizvodnje na razini ukupnoga gospodarstva uključuje na strani izvora, pored outputa roba i usluga, poreze umanjene za subvencije na proizvode. Tako on omogućava dobivanje bruto domaćeg proizvoda (po tržišnim cijenama) kao izravnava juće stavke. Kako se usluge financijskog posredovanja indirektno mjerene (UFPIM) ne raspoređuju na sektore korisnika, ukupna vrijednost outputa UFPIM-a tretira se kao intermedijarna potrošnja nominalnog sektora s nultim outputom i negativnom dodanom vrijednošću koja je jednaka intermedijarnoj potrošnji, ali sa suprotnim predznakom. Na ovaj se način dodana vrijednost svih sektora i grana gospodarstva zajedno, smanjuje za ovaj iznos. Da bi se olakšao prikaz računa, može se izostaviti dodatni stupac za isti (nominalni) sektor, i umjesto toga uzeti u obzir odgovarajući podatak u stupcu ukupnoga gospodarstva. Računi raspodjele i uporabe dohotka (II. ) 8. 15. Raspodjela i uporaba dohotka analizira se u četiri faze: primarna raspodjela, sekundarna raspodjela, preraspodjela u naturi i uporaba dohotka. Prva faza se odnosi na stvaranje dohotka koji proizlazi izravno iz procesa proizvodnje i njegovu raspodjelu između proiz vodnih čimbenika (rad, kapital) i ukupne države (putem poreza na proizvodnju i uvoz, i subvencija). Prva faza omogućava utvrđivanje poslovnog viška (ili mješovitog dohotka u slučaju kućanstava) i primarnog dohotka. Druga faza prati preraspodjelu dohotka putem transfera, osim socijalnih transfera u naturi. To daje raspoloživi dohodak. Treća faza prikazuje preraspodjelu putem socijalnih transfera u naturi, dajući prilagođeni raspoloživi dohodak. Četvrta faza prikazuje kako se dohodak troši i štedi, dajući štednju. (1) Vidjeti poglavlje 3. : „Transakcije proizvodima”. Uporabe Odgovarajuće stavke Tablica 8. 2. – Račun I. : Račun proizvodnje Izvori 1 0 / S v. 0 4 S. 1 S. 15 S. 14 S. 13 S. 12 S. 11 S. 11 S. 12 S. 13 S. 14 S. 15 S. 1 Odgovarajuće stavke Ukupno Račun robe i usluga Račun sektora inozem stva Ukupno gospod arstvo Neprof itne ustano ve koje služe kućans tvima Kućans tva Ukupna država Financi jska društva Nefina ncijska društva Transakcije i izravnavajuće stavke Nefina ncijska društva Financi jska društva Ukupna država Kućans tva Neprof itne ustano ve koje služe kućans tvima Ukupno gospod arstvo Račun sektora inozem stva Račun robe i usluga Ukupno H R 3 595 3 595 3 048 3 048 171 171 376 376 P. 1 P. 11 P. 12 P. 13 1 904 1 904 6 694 246 29 881 P. 2 Output 1 753 102 434 1 269 37 3 595 1 722 102 74 1 129 21 3 048 31 0 0 140 0 171 360 16 376 3 595 3 048 171 376 1 904 1 904 133 133 133 133 D. 21 – D. 31 Porezi minus subvencije na proizvode 1 824 1 824 31 575 188 73 872 B. 1g/B. 1*g Tržišni output/ UFPIM Output za vlastitu finalnu uporabu Ostali netržišni output Intermedijarna potrošnja/UFPIM Dodana vrijednost, bruto/bruto domaći proizvod Potrošnja fiksnog kapitala 222 1 602 222 3 42 30 10 137 K. 1 1 602 28 533 158 63 735 B. 1n/B. 1*n Dodana vrijednost, neto/neto domaći proizvod P. 11 Financijska društva: 102 uključujući 48 za UFPIM (P. 119). P. 2 Ukupno gospodarstvo: 1904, odgovara zbroju institucionalnih sektora (1856) i UFPIM-a (48). B. 1g Ukupno gospodarstvo: 1824, odgovara zbroju institucionalnih sektora (1739) i porezi minus subvencije na proizvode (133), minus UFPIM (48). S l u ž b e n i l i s t E u r o p s k e u n i j e 1 8 7 188 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 Računi primarne raspodjele dohotka (II. 1. ) Račun stvaranja dohotka (II. 1. 1. ) Prikaz računa stvaranja dohotka po institucionalnom sektoru dan je u tablici 8. 3. 8. 16. Račun stvaranja dohotka također je prikazan po djelatnostima u stupcima tablica ponude i uporaba. 8. 17. Račun stvaranja dohotka prikazuje sektore, podsektore i grane gospodarstva koji su izvor, a ne odredište primarnog dohotka. 8. 18. Njime se analizira opseg u kojem dodana vrijednost može pokriti naknade zaposlenicima i ostale poreze umanjene za subvencije na proizvodnju. Njime se mjeri poslovni višak, koji je višak (ili manjak) od proizvodnih djelatnosti prije nego što se uračunaju kamate, najamnina ili troškovi koje proizvodna jedinica: (a) mora platiti na financijsku aktivu ili opipljivu neproizvedenu aktivu koju je uzajmila ili unajmila; (b) mora primiti na financijsku aktivu ili opipljivu neproizvedenu aktivu čiji je vlasnik. Poslovni višak odgovara dohotku koji proizvodne jedinice ostvaruju uporabom svojih proizvodnih pogona. To je posljednja izravnavajuća stavka koja se može izračunati i za grane gospodarstva i za institucionalne sektore i podsektore. 8. 19. U slučaju neinkorporiranih poduzeća u sektoru kućanstava, izravnavajuća stavka računa stvaranja dohotka implicitno sadrži element koji odgovara naknadi za rad koji obavlja vlasnik ili članovi njegove obitelji, a koji se ne može izdvojiti iz njegove dobiti kao poduzetnika. Ovo se naziva „mješoviti dohodak”. 8. 20. U slučaju proizvodnje usluga smještaja za vlastite potrebe kućanstava kod kojih je stanar vlasnik, izravnavajuća stavka računa stvaranja dohotka je poslovni višak. Račun alokacije primarnog dohotka (II. 1. 2. ) 8. 21. Za razliku od računa stvaranja dohotka, račun alokacije primarnog dohotka promatra rezidentne jedinice i institucionalne sektore kao primatelje, a ne kao proizvođače primarnog dohotka. 8. 22. 8. 23. 8. 24. „Primarni dohodak” je dohodak koji rezidentne jedinice primaju na temelju njihovog izravnog sudjelovanja u procesu proiz vodnje, te dohodak koji potražuje vlasnik financijske aktive ili opipljive neproizvedene aktive koju prima u zamjenu za posudbu financijske aktive ili stavljanje opipljive neproizvedene aktive na raspolaganje drugoj institucionalnoj jedinici. Račun alokacije primarnog dohotka (II. 1. 2. ) može se izračunati samo za institucionalne sektore i podsektore zbog toga što je, u slučaju djelatnosti, nemoguće raščlaniti određene tokove povezane s financiranjem (pozajmljivanjem i uzajmljivanjem kapi tala) i aktivom. Budući da se usluge financijskog posredovanja indirektno mjerene (UFPIM) ne raspoređuju sektorima korisnicima, stavke kamata pokazuju kamate koje se stvarno duguju i potražuju. Prilagodba se radi na strani izvora u stupcu „financijska usta nova” (s negativnim predznakom) i u stupcu odnosnog (nominalnog) sektora (s pozitivnim predznakom). Radi pojednostavlji vanja prikaza računa, moguće je izostaviti dodatni stupac za nominalni sektor, a prikazati odgovarajući podatak u stupcu „ukupno gospodarstvo”. 8. 25. Račun alokacije primarnog dohotka raščlanjen je na račun poduzetničkog dohotka (II. 1. 2. 1) i na račun alokacije ostalog primarnog dohotka (II. 1. 2. 2). Račun poduzetničkog dohotka (II. 1. 2. 1) 8. 26. Svrha računa poduzetničkog dohotka je odrediti izravnavajuću stavku koja odgovara pojmu tekuće dobiti prije raspodjele i poreza na dohodak, kako se obično koristi u poslovnom računovodstvu. Uporabe Odgovarajuće stavke Tablica 8. 3. – Račun II. 1. 1. : Račun stvaranja dohotka Izvori 1 0 / S v. 0 4 S. 1 S. 15 S. 14 S. 13 S. 12 S. 11 S. 11 S. 12 S. 13 S. 14 S. 15 S. 1 Odgovarajuće stavke Ukupno Račun robe i usluga Račun sektora inozem stva Ukupno gospod arstvo Neprof itne ustano ve koje služe kućans tvima Kućans tva Ukupna država Financi jska društva Nefina ncijska društva Transakcije i izravnavajuće stavke Nefina ncijska društva Financi jska društva Ukupna država Kućans tva Neprof itne ustano ve koje služe kućans tvima Ukupno gospod arstvo Račun sektora inozem stva Račun robe i usluga Ukupno H R B. 1g/B. 1*g Dodana vrijednost, bruto/bruto domaći proizvod B. 1n/B. 1*n Dodana vrijednost, neto/neto domaći proizvod 872 73 188 575 31 1 824 735 63 158 533 28 1 602 1 824 1 602 762 569 193 174 19 235 141 121 17 762 23 39 140 15 545 D. 1 Naknade zaposleni cima 569 193 12 11 174 10 1 0 19 235 141 121 17 0 0 0 0 39 0 0 0 3 87 53 48 5 2 10 421 D. 11 Nadnice i plaće 5 4 1 3 124 D. 12 Socijalni doprinosi poslodavaca 112 D. 121 12 D. 122 Stvarni socijalni doprinosi posloda vaca Imputirani socijalni doprinosi posloda vaca 86 D. 2 Porezi na proiz vodnju i uvoz D. 21 Porezi na proizvode D. 211 D. 212 Porezi tipa poreza na dodanu vrijed nost (PDV) Porezi i carine na uvoz isključuju ćiPDV S l u ž b e n i l i s t E u r o p s k e u n i j e 1 8 9 0 0 0 0 Uporabe Odgovarajuće stavke S. 1 S. 15 S. 14 S. 13 S. 12 S. 11 S. 11 S. 12 S. 13 S. 14 S. 15 S. 1 Odgovarajuće stavke Izvori Ukupno Račun robe i usluga Račun sektora inozem stva Ukupno gospod arstvo Neprof itne ustano ve koje služe kućans tvima Kućans tva Ukupna država Financi jska društva Nefina ncijska društva Transakcije i izravnavajuće stavke Nefina ncijska društva Financi jska društva Ukupna država Kućans tva Neprof itne ustano ve koje služe kućans tvima Ukupno gospod arstvo Račun sektora inozem stva Račun robe i usluga Ukupno 17 0 3 94 -44 -8 0 -8 -36 429 442 217 432 0 0 0 0 0 0 0 0 0 17 0 3 94 -44 -8 0 -8 -36 429 442 217 432 D. 2121 Uvozne carine D. 2122 Porezi na uvoz, bez PDV-a i carina D. 214 Porezi na proizvode, osim PDV-a i poreza na uvoz 0 0 0 8 3 -1 2 0 3 0 86 D. 29 Ostali porezi na proizvodnju -35 D. 3 Subvencije D. 31 Subvencije na proiz vode D. 311 Uvozne subvencije D. 319 Ostale subvencije na proizvode -1 0 0 -35 D. 39 92 46 55 276 B. 2g Ostale subvencije na proizvodnju Poslovni višak, bruto 442 B. 3g Mješoviti dohodak, bruto 5 60 16 45 139 B. 2n Poslovni višak, neto 432 B. 3n Mješoviti dohodak, neto 0 0 0 0 0 0 0 0 0 1 9 0 H R S l u ž b e n i l i s t E u r o p s k e u n i j e 1 0 / S v. 0 4 Uporabe Odgovarajuće stavke Tablica 8. 4. – Račun II. 1. 2. : Račun alokacije primarnog dohotka Izvori 1 0 / S v. 0 4 S. 1 S. 15 S. 14 S. 13 S. 12 S. 11 S. 11 S. 12 S. 13 S. 14 S. 15 S. 1 Odgovarajuće stavke Ukupno Račun robe i usluga Račun sektora inozem stva Ukupno gospod arstvo Neprof itne ustano ve koje služe kućans tvima Kućans tva Ukupna država Financi jska društva Nefina ncijska društva Transakcije i izravnavajuće stavke Nefina ncijska društva Financi jska društva Ukupna država Kućans tva Neprof itne ustano ve koje služe kućans tvima Ukupno gospod arstvo Račun sektora inozem stva Račun robe i usluga Ukupno H R 6 6 6 6 0 0 0 0 276 55 46 92 8 429 B. 2g B. 3g B. 2n B. 3n D. 1 D. 11 D. 12 D. 121 D. 122 Poslovni višak, bruto Mješoviti dohodak, bruto Poslovni višak, neto 139 45 16 Mješoviti dohodak, neto Naknade zaposleni cima Nadnice i plaće Socijalni doprinosi poslodavaca Stvarni socijalni doprinosi posloda vaca Imputirani socijalni doprinosi posloda vaca D. 2 Porezi na proiz vodnju i uvoz D. 21 Porezi na proizvode D. 211 D. 212 Porezi tipa poreza na dodanu vrijed nost (PDV) Porezi i carine na uvoz isključujući PDV 235 141 121 17 5 442 60 432 766 573 193 174 19 442 217 432 766 573 193 174 19 235 141 121 17 2 2 0 0 0 0 0 0 0 429 442 217 432 768 575 193 174 19 235 141 121 17 S l u ž b e n i l i s t E u r o p s k e u n i j e 1 9 1 Uporabe Odgovarajuće stavke S. 1 S. 15 S. 14 S. 13 S. 12 S. 11 S. 11 S. 12 S. 13 S. 14 S. 15 S. 1 Odgovarajuće stavke Izvori Ukupno Račun robe i usluga Račun sektora inozem stva Ukupno gospod arstvo Neprof itne ustano ve koje služe kućans tvima Kućans tva Ukupna država Financi jska društva Nefina ncijska društva Transakcije i izravnavajuće stavke Nefina ncijska društva Financi jska društva Ukupna država Kućans tva Neprof itne ustano ve koje služe kućans tvima Ukupno gospod arstvo Račun sektora inozem stva Račun robe i usluga Ukupno 0 0 0 0 0 0 0 66 16 36 0 36 446 222 0 120 60 60 D. 2121 Uvozne carine D. 2122 Porezi na uvoz bez PDV-a i carina D. 214 Porezi na proizvode, osim PDV-a i poreza na uvoz D. 29 Ostali porezi na proizvodnju D. 3 Subvencije D. 31 Subvencije na proiz vode D. 311 Uvozne subvencije D. 319 D. 39 Ostale subvencije na proizvode Ostale subvencije na proizvodnju 7 7 0 380 206 0 84 60 24 44 17 46 39 138 145 D. 4 Vlasnički dohodak 77 66 D. 41 Kamate P. 119 Prilagodba UFPIM-a 0 36 48 D. 42 Podijeljeni dohodak društava 36 0 24 D. 421 Dividende 24 D. 422 Isplate iz dohotka kvazidruštava 78 25 3 3 160 125 -48 25 25 17 0 3 94 -44 -8 0 -8 -36 30 12 18 5 13 134 33 57 13 44 5 5 0 0 0 17 0 3 94 -44 -8 0 -8 -36 407 200 0 103 46 57 0 0 0 0 0 0 0 0 0 39 22 17 14 3 17 0 3 94 -44 -8 0 -8 -36 446 222 0 120 60 60 1 9 2 H R S l u ž b e n i l i s t E u r o p s k e u n i j e 1 0 / S v. 0 4 Uporabe Odgovarajuće stavke S. 1 S. 15 S. 14 S. 13 S. 12 S. 11 S. 11 S. 12 S. 13 S. 14 S. 15 S. 1 Odgovarajuće stavke Izvori Ukupno Račun robe i usluga Račun sektora inozem stva Ukupno gospod arstvo Neprof itne ustano ve koje služe kućans tvima Kućans tva Ukupna država Financi jska društva Nefina ncijska društva Transakcije i izravnavajuće stavke Nefina ncijska društva Financi jska društva Ukupna država Kućans tva 14 0 0 0 0 0 D. 43 14 25 65 1 855 25 65 1 855 0 6 27 7 1 390 221 25 0 29 D. 44 Reinvestirana zarada od izravnih stranih ulaganja Vlasnički dohodak koji se pripisuje vlasnicima polica osiguranja 4 5 31 D. 45 Zakupnine 41 209 B. 5g/B. 5*g Saldo primarnih dohodaka, bruto/ nacionalni dohodak, bruto Neprof itne ustano ve koje služe kućans tvima 0 0 0 Ukupno gospod arstvo Račun sektora inozem stva Račun robe i usluga Ukupno 0 0 14 25 65 14 25 65 7 0 3 0 0 0 3 20 21 1 633 1 633 3 1 348 191 19 72 B. 5n/B. 5*n Saldo primarnih dohodaka, neto/ nacionalni dohodak, neto Prilagodba usluga financijskog posredovanja indirektno mjerenih (UFPIM) za ukupno gospodarstvo (0) je zbroj sektora financijskih društava (+ 48) i nominalnog sektora (+ 48). 1 0 / S v. 0 4 H R S l u ž b e n i l i s t E u r o p s k e u n i j e 1 9 3 194 8. 27. HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 U slučaju ukupne države i neprofitnih ustanova koje služe kućanstvima, ovaj se račun odnosi samo na njihove tržišne aktiv nosti. 8. 28. Poduzetnički dohodak odgovara poslovnom višku ili mješovitom dohotku (na strani izvora): plus vlasnički dohodak od vlasništva koji se potražuje na osnovu financijske i druge aktive koja pripada poduzeću (na strani izvora); minus kamate na dugovanja koje plaća poduzeće i zakupnine koje se plaćaju na zemljište i ostalu neproizvedenu opip ljivu aktivu koje unajmljuje poduzeće (na strani uporaba). Vlasnički dohodak koji se plaća u obliku dividendi ili reinvestirane zarade od izravnog stranog ulaganja ne odbija se od podu zetničkog dohotka. Račun alokacije ostalog primarnog dohotka (II. 1. 2. 2. ) 8. 29. Svrha računa alokacije ostalog primarnog dohotka je vratiti ga iz koncepta poduzetničkog dohotka u koncept primarnog dohotka. Stoga on sadrži elemente primarnog dohotka koji nisu uključeni u račun poduzetničkog dohotka: (a) u slučaju društava, podijeljene dividende i reinvestirane zarade od izravnog stranog ulaganja (na strani uporaba); (b) u slučaju kućanstava: 1. vlasnički dohodak koji treba platiti, isključujući najamnine i kamate plaćene u vezi s poduzetničkom djelatnošću (na strani uporaba); 2. naknade zaposlenicima (na strani izvora); 3. vlasnički dohodak koji se potražuje, isključujući onaj dohodak koji se potražuje u vezi s djelatnošću poduzeća (na strani izvora); (c) u slučaju ukupne države: 1. vlasnički dohodak koji treba platiti, isključujući onaj koji treba platiti zbog tržišnih aktivnosti (na strani uporaba); 2. porezi na proizvodnju i uvoz umanjeni za subvencije (na strani izvora); 3. vlasnički dohodak koji se potražuje, isključujući vlasnički dohodak koji se potražuje zbog tržišnih aktivnosti (na strani izvora); Račun sekundarne raspodjele dohotka (II. 2. ) 8. 30. 8. 31. 8. 32. Račun sekundarne raspodjele dohotka pokazuje kako se saldo primarnog dohotka jednog institucionalnog sektora alocira putem preraspodjele: tekućih poreza na dohodak, bogatstva itd. , socijalnih doprinosa i naknada (isključujući socijalne transfere u naturi) i ostalih tekućih transfera. Izravnavajuća stavka ovog računa je raspoloživi dohodak koji odražava tekuće transakcije i eksplicitno isključuje kapitalne transfere, realne vlasničke dobitke i gubitke te posljedice događaja kao što su prirodne nepogode. Socijalni doprinosi bilježe se (2) na strani uporaba u računu sekundarne raspodjele dohotka kućanstava i na strani izvora u računu sekundarne raspodjele dohotka institucionalnih sektora koji upravljaju socijalnim osiguranjem. Kada ih uplaćuju poslodavci za svoje zaposlenike, oni se prvo uključuju u kategoriju naknada zaposlenicima, na strani uporaba u računu stva ranja dohotka poslodavca, budući da oni čine dio troškova nadnica; oni se također bilježe, kao naknade zaposlenicima, na strani izvora u računu raspodjele primarnog dohotka kućanstava, budući da odgovaraju naknadama kućanstvima. (2) Socijalni doprinosi prikazani na strani uporaba u računu sekundarne raspodjele dohotka kućanstava iskazani su bez troškova usluga mirovinskih fondova i ostalih osiguravajućih društava, čiji se ukupni izvori, ili dio njih, sastoje od stvarnih socijalnih doprinosa. Uporabe Odgovarajuće stavke Tablica 8. 5. – Računi II. 1. 2. 1: Poduzetnički dohodak i II. 1. 2. 2: Alokacija ostalog primarnog dohotka Izvori S. 1 S. 15 S. 14 S. 13 S. 12 S. 11 S. 11 S. 12 S. 13 S. 14 S. 15 S. 1 Odgovarajuće stavke Kućan stva Ukup na država Financ ijska društva Nefina ncijska društva Transakcije i izravnavajuće stavke Nefina ncijska društva Financ ijska društva Ukup na država Kućan stva Nepro fitne ustan ove koje služe kućan stvima Ukup no gospo darstvo Račun sektora inoze mstva Računa robe i usluga Ukup no Ukup no Račun robe i usluga Račun sektora inoze mstva Ukup no gospo darstvo Nepro fitne ustan ove koje služe kućan stvima II. 1. 2. 1 Poduzet nički dohodak Mješoviti dohodak, neto 2 2 7 0 9 2 102 97 D. 4 Vlasnički dohodak 77 66 D. 41 Kamate Poslovni višak, bruto 276 55 46 92 8 429 Mješoviti dohodak, bruto 442 442 Poslovni višak, neto 139 45 16 60 5 217 B. 2g B. 3g B. 2n B. 3n 78 25 3 3 0 4 5 21 16 5 5 0 432 5 0 5 5 0 0 4 0 4 4 0 0 0 0 0 0 0 0 0 432 247 150 0 37 37 0 11 5 44 160 125 -48 25 25 0 7 0 3 P. 119 Prilagođeni UFPIM D. 42 Raspodijeljeni dohodak društava D. 421 Dividende D. 422 D. 43 D. 44 Isplate iz dohotka kvazi-društava Reinvestirana zarada od izravnih stranih ulaganja Vlasnički dohodak koji se pripisuje vlasnicima polica osiguranja II. 1. 2. 1 Poduzet nički dohodak 429 442 217 432 268 166 0 42 42 0 11 5 44 25 0 65 7 532 7 41 0 6 3 31 D. 45 Zakupnine 41 257 B. 4g Poduzetnički dohodak, bruto 490 11 55 120 B. 4n Poduzetnički dohodak, neto 244 160 0 14 25 45 901 679 27 13 14 217 147 0 25 45 901 679 1 0 / S v. 0 4 H R S l u ž b e n i l i s t E u r o p s k e u n i j e 1 9 5 Uporabe Odgovarajuće stavke S. 1 S. 15 S. 14 S. 13 S. 12 S. 11 S. 11 S. 12 S. 13 S. 14 S. 15 S. 1 Odgovarajuće stavke Izvori Ukup no Račun robe i usluga Račun sektora inoze mstva Ukup no gospo darstvo Nepro fitne ustan ove koje služe kućan stvima II. 1. 2. 2 Alokacija ostalog primarno g dohotka 6 6 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 6 6 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 Kućan stva Ukup na država Financ ijska društva Nefina ncijska društva Transakcije i izravnavajuće stavke Nefina ncijska društva Financ ijska društva Ukup na država Kućan stva B. 4g B. 4n D. 1 D. 11 D. 12 D. 121 D. 122 D. 2 Poduzetnički dohodak, bruto Poduzetnički dohodak, neto Naknade zaposleni cima Nadnice i plaće Socijalni doprinosi poslodavaca Stvarni socijalni dopri nosi poslodavaca Imputirani socijalni doprinosi poslodavaca Porezi na proizvodnju i uvoz D. 21 Porezi na proizvode D. 211 Porezi tipa poreza na dodanu vrijednost (PDV) D. 212 Porezi i carine na uvoz, isključujući PDV D. 2121 Uvozne carine D. 2122 D. 214 D. 29 D. 3 D. 31 Porezi na uvoz isklju čujući PDV i carina Porezi na proizvode, osim PDV-a i poreza na uvoz Ostali porezi na proiz vodnju Subvencije Subvencije na proiz vode 257 120 65 55 41 532 11 490 766 573 193 174 19 235 141 121 17 17 0 3 94 -44 -8 Nepro fitne ustan ove koje služe kućan stvima 6 3 Ukup no gospo darstvo Račun sektora inoze mstva Računa robe i usluga Ukup no 901 679 766 573 193 174 19 235 141 121 17 17 0 3 94 -44 -8 2 2 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 901 II. 1. 2. 2. Alokacija ostalog 679 primarnog dohotka 768 575 193 174 19 235 141 121 17 17 0 3 94 -44 -8 1 9 6 H R S l u ž b e n i l i s t E u r o p s k e u n i j e 1 0 / S v. 0 4 Uporabe Odgovarajuće stavke S. 1 S. 15 S. 14 S. 13 S. 12 S. 11 S. 11 S. 12 S. 13 S. 14 S. 15 S. 1 Odgovarajuće stavke Izvori Ukup no Račun robe i usluga Račun sektora inoze mstva Ukup no gospo darstvo Nepro fitne ustan ove koje služe kućan stvima Kućan stva Ukup na država Financ ijska društva Nefina ncijska društva Transakcije i izravnavajuće stavke Nefina ncijska društva Financ ijska društva Ukup na država Kućan stva Nepro fitne ustan ove koje služe kućan stvima Ukup no gospo darstvo Račun sektora inoze mstva Računa robe i usluga Ukup no 0 0 0 202 62 120 60 60 0 20 1 855 1 633 0 0 0 39 3 36 0 36 163 59 84 60 24 0 5 5 37 17 37 37 36 36 36 0 0 20 1 855 0 6 20 1 390 221 29 D. 311 D. 319 D. 39 48 D. 4 D. 41 48 D. 42 24 D. 421 24 D. 422 0 D. 43 D. 44 D. 45 Uvozne subvencije Ostale subvencije na proizvode Ostale subvencije na proizvodnju Vlasnički dohodak Kamate Raspodijeljeni dohodak društava Dividende Isplate iz dohotka kvazi-društava Reinvestirana zarada od izravnih stranih ulaganja Vlasnički dohodak koji se pripisuje vlasnicima polica osiguranja Zakupnine 209 B. 5g/B. 5*g Saldo primarnih doho daka, bruto/nacionalni dohodak, bruto 1 633 3 1 348 191 19 72 B. 5n/B. 5*n Saldo primarnih doho daka, neto/nacionalni dohodak, neto 0 0 0 18 6 12 9 3 0 -8 -36 26 12 14 1 13 129 33 52 8 44 3 20 21 20 0 -8 -36 160 50 66 9 57 3 20 21 20 5 5 0 0 0 0 0 0 0 0 -8 -36 178 56 78 18 60 3 20 21 20 1 0 / S v. 0 4 H R S l u ž b e n i l i s t E u r o p s k e u n i j e 1 9 7 Uporabe Odgovarajuće stavke Tablica 8. 6. – Račun II. 2: Račun sekundarne raspodjele dohotka Izvori 1 9 8 S. 1 S. 15 S. 14 S. 13 S. 12 S. 11 S. 11 S. 12 S. 13 S. 14 S. 15 S. 1 Odgovarajuće stavke Ukupno Račun robe i usluga Račun sektora inozem stva Ukupno gospod arstvo Neprof itne ustano ve koje služe kućans tvima Kućans tva Ukupna država Financi jska društva Nefina ncijska društva Transakcije i izravnavajuće stavke Nefina ncijska društva Financi jska društva Ukupna država Kućans tva Neprof itne ustano ve koje služe kućans tvima Ukupno gospod arstvo Račun sektora inozem stva Račun robe i usluga Ukupno H R 209 29 221 1 390 6 1 855 1 855 72 19 191 1 348 3 1 633 1 633 B. 5g/B. 5*g Saldo primarnih dohodaka, bruto/ nacionalni dohodak, bruto B. 5n/B. 5*n Saldo primarnih dohodaka, neto/ nacionalni dohodak, neto 10 24 D. 5 Tekući porezi na dohodak, bogatstvo itd. 7 3 20 D. 51 Porezi na dohodak 4 D. 59 Ostali tekući porezi 213 204 9 268 263 39 38 18 155 15 144 3 11 D. 61 Socijalni doprinosi 14 2 1 1 D. 611 Stvarni socijalni doprinosi D. 6111 Stvarni socijalni doprinosi posloda vaca D. 61111 Obvezni stvarni socijalni doprinosi poslodavaca D. 61112 Dobrovoljni stvarni socijalni doprinosi poslodavaca D. 6112 Socijalni doprinosi zaposlenika 1 20 76 213 204 9 1 322 303 174 160 14 97 S l u ž b e n i l i s t E u r o p s k e u n i j e 1 0 / S v. 0 4 213 204 9 322 303 174 160 14 97 213 204 9 322 303 174 160 14 97 1 1 212 203 9 322 303 174 160 14 97 178 176 2 322 303 174 160 14 97 Uporabe Odgovarajuće stavke S. 1 S. 15 S. 14 S. 13 S. 12 S. 11 S. 11 S. 12 S. 13 S. 14 S. 15 S. 1 Odgovarajuće stavke Izvori Ukupno Račun robe i usluga Račun sektora inozem stva Ukupno gospod arstvo Neprof itne ustano ve koje služe kućans tvima Kućans tva Ukupna država Financi jska društva Nefina ncijska društva Transakcije i izravnavajuće stavke Nefina ncijska društva Financi jska društva Ukupna država Kućans tva Neprof itne ustano ve koje služe kućans tvima Ukupno gospod arstvo Račun sektora inozem stva Račun robe i usluga Ukupno 85 12 32 22 10 19 332 232 29 85 12 32 22 10 19 85 12 32 22 10 19 D. 61121 Obvezni socijalni doprinosi zaposle nika 1 15 69 D. 61122 Dobrovoljni soci 5 7 jalni doprinosi zaposlenika D. 6113 Socijalni doprinosi samozaposlenih i nezaposlenih osoba D. 61131 Obvezni socijalni doprinosi samoza poslenih i nezapo slenih osoba D. 61132 Dobrovoljni soci jalni doprinosi samozaposlenih i nezaposlenih osoba D. 612 Imputirani socijalni doprinosi 85 12 32 22 10 32 22 10 332 1 289 29 13 D. 62 Socijalne naknade osim socijalnih transfera u naturi 232 29 232 D. 621 Socijalne naknade u novcu 28 1 D. 622 Socijalne naknade iz privatno financi ranih programa 12 1 5 1 19 332 332 232 29 232 29 1 0 / S v. 0 4 H R S l u ž b e n i l i s t E u r o p s k e u n i j e 1 9 9 85 12 32 22 10 19 332 232 29 Uporabe Odgovarajuće stavke S. 1 S. 15 S. 14 S. 13 S. 12 S. 11 S. 11 S. 12 S. 13 S. 14 S. 15 S. 1 Odgovarajuće stavke Izvori Ukupno Račun robe i usluga Račun sektora inozem stva Ukupno gospod arstvo Neprof itne ustano ve koje služe kućans tvima Kućans tva Ukupna država Financi jska društva Nefina ncijska društva Transakcije i izravnavajuće stavke Nefina ncijska društva Financi jska društva Ukupna država Kućans tva Neprof itne ustano ve koje služe kućans tvima Ukupno gospod arstvo Račun sektora inozem stva Račun robe i usluga Ukupno 19 52 278 45 45 96 32 56 1 826 1 604 19 1 5 1 12 D. 623 Socijalne naknade zaposlenicima bez izdvajanja 52 52 D. 624 Naknade socijalne pomoći u novcu 9 2 1 2 269 2 71 139 46 11 D. 7 43 45 96 31 54 31 4 8 D. 71 45 D. 72 96 31 8 D. 73 D. 74 1 3 D. 75 2 40 1 826 40 1 187 382 32 185 B. 6g 1 604 37 1 145 352 22 48 B. 6n Ostali tekući trans feri Neto premije neži votnog osiguranja Potraživanja od neživotnog osigu ranja Tekući transferi u okviru ukupne države Tekuća međuna rodna suradnja Razni tekući trans feri Raspoloživi dohodak, bruto Raspoloživi dohodak, neto 19 52 36 19 52 36 239 39 10 49 108 45 6 1 35 96 1 45 42 96 3 1 31 4 4 10 1 36 55 1 19 52 278 45 45 96 32 56 2 0 0 H R S l u ž b e n i l i s t E u r o p s k e u n i j e 1 0 / S v. 0 4 Uporabe Odgovarajuće stavke Tablica 8. 7. – Račun preraspodjele dohotka u naturi Izvori 1 0 / S v. 0 4 S. 1 S. 15 S. 14 S. 13 S. 12 S. 11 S. 11 S. 12 S. 13 S. 14 S. 15 S. 1 Odgovarajuće stavke Ukupno Račun robe i usluga Račun sektora inozem stva Ukupno gospod arstvo Neprof itne ustano ve koje služe kućans tvima Kućans tva Ukupna država Financi jska društva Nefina ncijska društva Transakcije i izravnavajuće stavke Nefina ncijska društva Financi jska društva Ukupna država Kućans tva Neprof itne ustano ve koje služe kućans tvima Ukupno gospod arstvo Račun sektora inozem stva Račun robe i usluga Ukupno H R 219 13 162 0 78 65 19 0 57 13 206 162 78 65 19 44 B. 6g B. 6n D. 63 Raspoloživi dohodak, bruto Raspoloživi dohodak, neto Socijalni transferi u naturi D. 631 Socijalne naknade u naturi D. 6311 Naknade socijalne sigurnosti, refunda cije D. 6312 Ostale naknade soci jalne sigurnosti u naturi D. 6313 Naknade socijalne pomoći u naturi D. 632 Transferi pojedi načnih netržišnih roba i usluga 185 32 382 1 187 40 1 826 48 22 352 1 145 37 1 604 219 162 78 65 19 57 219 162 78 65 19 57 1 826 27 1 406 176 32 185 B. 7g 1 604 24 1 364 146 22 48 B. 7n Prilagođeni raspolo živi dohodak, bruto Prilagođeni raspolo živi dohodak, neto 219 162 78 65 19 57 1 826 1 604 1 826 1 604 219 162 78 65 19 57 S l u ž b e n i l i s t E u r o p s k e u n i j e 2 0 1 202 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 Račun preraspodjele dohotka u naravi (II. 3. ) 8. 33. Račun preraspodjele dohotka u naturi daje širu sliku dohotka kućanstava uključivanjem tokova koji odgovaraju uporabi poje dinačne robe i usluga koju ta kućanstva dobivaju besplatno, tj. socijalnih naknada u naturi i transfera pojedinačne netržišne robe i usluga, s tim da se te dvije kategorije objedinjuju u okviru koncepta socijalnih transfera u naturi. To olakšava usporedbe tijekom vremena kada postoje razlike ili nastanu promjene ekonomskih i društvenih uvjeta te upotpunjuje analizu uloge ukupne države u preraspodjeli dohotka. 8. 34. Socijalni transferi u naturi bilježe se na strani izvora računa preraspodjele dohotka u naturi za kućanstava, a na strani uporaba u slučaju ukupne države i neprofitnih ustanova koje služe kućanstvima. 8. 35. Izravnavajuća stavka računa preraspodjele dohotka u naturi jest prilagođeni raspoloživi dohodak. Račun uporabe dohotka (II. 4. ) 8. 36. Za institucionalne sektore s finalnom potrošnjom, račun uporabe dohotka pokazuje kako se raspoloživi dohodak (ili prilago đeni raspoloživi dohodak) dijeli na izdatke za finalnu potrošnju (ili stvarnu finalnu potrošnje) i štednju. 8. 37. U sustavu, finalnu potrošnju imaju samo ukupna država, neprofitne ustanove koje služe kućanstvima i kućanstva. Osim toga, račun uporabe dohotka uključuje kod kućanstva i mirovinskih fondova stavku prilagodbe (D. 8 prilagodba za promjenu neto vlasničkih udjela kućanstava u pričuvama mirovinskih fondova), koja se odnosi na način na koji se bilježe transakcije između kućanstava i mirovinskih fondova (3). Račun uporabe raspoloživog dohotka (II. 4. 1. ) 8. 38. Račun uporabe raspoloživog dohotka uključuje izdatke za finalnu potrošnju koji financiraju različiti sektori: kućanstva, država i neprofitne ustanove koje služe kućanstvima. 8. 39. Izravnavajuća stavka računa uporabe raspoloživog dohotka je štednja. Račun uporabe prilagođenog raspoloživog dohotka (II. 4. 2. ) 8. 40. Račun uporabe prilagođenog raspoloživog dohotka uključuje stvarnu finalnu potrošnju, koja odgovara vrijednosti roba i usluga koje su stvarno na raspolaganju kućanstvima u svrhu finalne potrošnje, čak i ako njihovo stjecanje financiraju država ili neprofitne ustanove koje služe kućanstvima. Dakle, stvarna finalna potrošnja ukupne države odgovara samo zajedničkoj finalnoj potrošnji. Budući da se izdaci za finalnu potrošnju neprofitnih ustanova koje služe kućanstvima smatraju u cijelosti individualnom potrošnjom, njihova stvarna finalna potrošnja je nula. 8. 41. Na razini ukupnog gospodarstva, izdaci za finalnu potrošnju i stvarna finalna potrošnja su jednaki; jedino se razlikuje raspo djela po institucionalnim sektorima. Isto vrijedi za raspoloživi dohodak i prilagođeni raspoloživi dohodak. 8. 42. Štednja je izravnavajuća stavka u obje verzije računa uporabe dohotka. Njezina vrijednost istovjetna je za sve sektore, bez obzira na to dobiva li se oduzimanjem izdataka za finalnu potrošnju od raspoloživog dohotka ili oduzimanjem stvarne finalne potrošnje od prilagođenog raspoloživog dohotka. (3) Vidi poglavlje 4. : „Transakcije raspodjele”. Uporabe Odgovarajuće stavke Tablica 8. 8. – Račun II. 4. 1. : Račun uporabe raspoloživog dohotka Izvori S. 1 S. 15 S. 14 S. 13 S. 12 S. 11 S. 11 S. 12 S. 13 S. 14 S. 15 S. 1 Odgovarajuće stavke Ukupno Račun robe i usluga Račun sektora inozem stva Ukupno gospod arstvo Neprof itne ustano ve koje služe kućans tvima Kućans tva Ukupna država Financi jska društva Nefina ncijska društva Transakcije i izravnavajuće stavke Nefina ncijska društva Financi jska društva Ukupna država Kućans tva Neprof itne ustano ve koje služe kućans tvima Ukupno gospod arstvo Račun sektora inozem stva Račun robe i usluga Ukupno 1 371 13 996 362 1 215 13 996 206 156 156 B. 6g B. 6n P. 3 P. 31 P. 32 0 11 0 0 11 0 D. 8 Raspoloživi dohodak, bruto Raspoloživi dohodak, neto Izdaci za finalnu potrošnju Izdaci za indivi dualnu potrošnju Izdaci za zajedničku potrošnju Prilagodba za promjenu vlas ničkog udjela kućan stava u pričuvama mirovinskih fondova 455 233 27 24 202 160 20 -10 21 11 185 B. 8g Štednja, bruto 48 B. 8n Štednja, neto -41 B. 12 Saldo vanjskog tekućeg računa 1 371 1 215 156 11 455 233 -41 185 32 382 1 187 40 1 826 48 22 352 1 145 37 1 604 1 826 1 604 1 371 1 371 1 215 1 215 156 156 11 11 0 11 1 0 / S v. 0 4 H R S l u ž b e n i l i s t E u r o p s k e u n i j e 2 0 3 204 8. 43. HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 Štednja je (pozitivan ili negativan) iznos koji proizlazi iz tekućih transakcija, a koji uspostavlja vezu s akumulacijom. Ako je štednja pozitivna, nepotrošeni dohodak koristi se za pribavljanje aktive ili za otplaćivanje obveza. Ako je štednja negativna, određena aktiva se likvidira ili se neke obveze povećavaju. RAČUNI AKUMULACIJE (III. ) (4) 8. 44. 8. 45. Računi akumulacije su računi tokova. Oni bilježe različite uzroke promjena aktive i pasive jedinica te promjene njihovih neto vrijednosti. Promjene aktive bilježe se na lijevoj strani računa (plus ili minus), promjene pasive i neto vrijednosti na desnoj strani (plus ili minus). Kapitalni račun (III. 1. ) 8. 46. 8. 47. Kapitalni račun bilježi neto stjecanje (povećanja manje smanjenja) nefinancijske aktive rezidentnih jedinica i mjeri promjene neto vrijednosti zbog štednje (posljednja izravnavajuća stavka u tekućim računima) i kapitalnih transfera. Kapitalni račun omogućava utvrđivanje u kojoj je mjeri neto stjecanje (povećanje manje smanjenje) nefinancijske aktive finan cirano iz štednje i kapitalnih transfera. Kapitalni račun prikazuje neto pozajmljivanje koje odgovara iznosu koji je na raspola ganju jednoj jedinici ili sektoru u svrhu financiranja, izravno ili neizravno, drugih jedinica ili sektora, ili neto uzajmljivanje koje odgovara iznosu koji jedna jedinica ili sektor mora uzajmiti od drugih jedinica ili sektora. Račun promjene neto vrijednosti uslijed štednje i kapitalnih transfera (III. 1. 1. ) 8. 48. Ovaj račun omogućava utvrđivanje promjene neto vrijednosti zbog štednje i kapitalnih transfera, koji odgovara neto štednji uvećanoj za primljene kapitalne transfere i umanjenoj za dane kapitalne transfere. Račun povećanja nefinancijske aktive (III. 1. 2. ) 8. 49. Ovaj račun bilježi neto stjecanje (povećanja manje smanjenja) nefinancijske aktive kako bi se one vratile iz koncepta promjene neto vrijednosti zbog štednje i kapitalnih transfera na neto uzajmljivanje ili pozajmljivanje. Financijski račun (III. 2. ) 8. 50. Financijski račun bilježi, po vrsti financijskog instrumenta, promjene financijske aktive i pasive koje čine neto uzajmljivanje ili pozajmljivanje. 8. 51. Klasifikacija aktive i pasive koja se koristi u financijskom računu istovjetna je onoj koja se koristi u bilancama stanja. Račun ostalih promjena obujma aktive (III. 3. ) 8. 52. Račun ostalih promjena obujma aktive bilježi promjene aktive i pasive jedinica, osim promjena u vezi sa štednjom i dobro voljnim transferima bogatstva, koji se bilježe u kapitalnim i financijskim računima. Dijeli se na dva računa: račun ostalih promjena obujma aktive (III. 3. 1. ) i račun revalorizacije (III. 3. 2. ). (4) Vidjeti poglavlje 5. : „Financijske transakcije” i poglavlje 6. : „Ostali tokovi”. Uporabe Odgovarajuće stavke Tablica 8. 9. – Račun II. 4. 2: Račun uporabe prilagođenog raspoloživog dohotka Izvori S. 1 S. 15 S. 14 S. 13 S. 12 S. 11 S. 11 S. 12 S. 13 S. 14 S. 15 S. 1 Odgovarajuće stavke Ukupno Račun robe i usluga Račun sektora inozem stva Ukupno gospod arstvo Neprof itne ustano ve koje služe kućans tvima Kućans tva Ukupna država Financi jska društva Nefina ncijska društva Transakcije i izravnavajuće stavke Nefina ncijska društva Financi jska društva Ukupna država Kućans tva Neprof itne ustano ve koje služe kućans tvima Ukupno gospod arstvo Račun sektora inozem stva Račun robe i usluga Ukupno 1 371 1 215 156 1 215 1 215 156 156 B. 7g B. 7n P. 4 P. 41 P. 42 0 11 0 0 11 0 D. 8 Prilagođeni raspolo živi dohodak, bruto Prilagođeni raspolo živi dohodak, neto Stvarna finalna potrošnja Stvarna individualna finalna potrošnja Stvarna zajednička finalna potrošnja Prilagodba za promjenu neto vlas ničkog udjela kućan stava u pričuvama mirovinskih fondova 455 233 27 24 202 160 20 -10 21 11 185 B. 8g Štednja, bruto 48 B. 8n Štednja, neto -41 B. 12 Saldo vanjskog tekućeg računa 1 371 1 215 156 11 455 233 -41 185 32 176 1 406 27 1 826 48 22 146 1 364 24 1 604 1 826 1 604 1 371 1 371 1 215 1 215 156 156 11 11 0 11 1 0 / S v. 0 4 H R S l u ž b e n i l i s t E u r o p s k e u n i j e 2 0 5 Promjene u aktivi Odgovarajuće stavke Tablica 8. 10. – Račun III. 1. 1. : Račun promjene neto vrijednosti zbog štednje i transfera kapitala Promjene u pasivi i neto vrijednosti S. 1 S. 15 S. 14 S. 13 S. 12 S. 11 S. 11 S. 12 S. 13 S. 14 S. 15 S. 1 Odgovarajuće stavke Ukupno Račun robe i usluga Račun sektora inozem stva Ukupno gospod arstvo Neprof itne ustano ve koje služe kućans tvima Kućans tva Ukupna država Financi jska društva Nefina ncijska društva Transakcije i izravnavajuće stavke Nefina ncijska društva Financi jska društva Ukupna država Kućans tva Neprof itne ustano ve koje služe kućans tvima Ukupno gospod arstvo Račun sektora inozem stva Račun robe i usluga Ukupno B. 8n B. 12 D. 9 D. 91 D. 92 D. 99 D. 9 D. 91 D. 92 D. 99 192 -38 230 21 178 -38 4 65 B. 10. 1 Štednja, neto 48 11 -10 160 24 233 33 23 10 23 6 2 4 23 -41 4 4 62 2 23 37 -16 -7 -34 -5 -2 -27 -3 -65 -1 -2 -27 -16 -7 -7 -3 -3 -36 -1 Saldo vanjskog tekućeg računa Kapitalni transferi, primljeni Porezi na kapital, primljeni Investicijske potpore, primljene Ostali kapitalni transferi, primljeni Kapitalni transferi, dani Porezi na kapital, dani Investicijske potpore, dane Ostali kapitalni transferi, dani Promjene neto vrijednosti zbog štednje i kapitalnih transfera 233 -41 66 2 27 37 -66 -2 -27 -37 2 0 6 H R S l u ž b e n i l i s t E u r o p s k e u n i j e 1 0 / S v. 0 4 Promjene u aktivi Odgovarajuće stavke Tablica 8. 11. – Račun III. 1. 2. : Račun stjecanja nefinancijske aktive Promjene u pasivi i neto vrijednosti S. 1 S. 15 S. 14 S. 13 S. 12 S. 11 S. 11 S. 12 S. 13 S. 14 S. 15 S. 1 Odgovarajuće stavke Ukupno Račun robe i usluga Račun sektora inoze mstva Ukupno gospod arstvo Neprof itne ustano ve koje služe kućans tvima Kućans tva Ukupna država Financi jska društva Nefina ncijska društva Transakcije i izravnavajuće stavke Nefina ncijska društva Financi jska društva Ukupna država Kućans tva Neprof itne ustano ve koje služe kućans tvima Ukupno gospod arstvo Račun sektora inoze mstva Račun robe i usluga Ukupno 376 303 305 11 -13 51 53 6 -8 22 5 17 376 303 19 14 61 49 37 23 305 13 50 24 11 -13 51 1 4 -5 1 -2 5 12 12 9 3 12 2 -2 2 2 53 10 -5 6 -8 22 5 17 9 8 7 1 1 1 B. 10. 1 Promjene neto vrijednosti zbog štednje i kapitalnih transfera 250 P. 51 Bruto investicije u fiksni kapital 209 P. 511 Neto povećanja (povećanja manje smanjenja) opipljive fiksne aktive 211 P. 5111 Povećanja nove opipljive fiksne aktive 4 P. 5112 Povećanja postojeće opip ljive fiksne aktive -6 P. 5113 Smanjenja postojeće opip ljive fiksne aktive 21 P. 512 Neto stjecanja (povećanja manje smanjenja) neopip ljive fiksne aktive 21 P. 5121 Povećanja nove neopipljive fiksne aktive 1 P. 5122 Povećanja postojeće neopip ljive fiksne aktive -1 P. 5123 Smanjenja postojeće neopipljive fiksne aktive 20 P. 513 Dodatak vrijednosti neproi zvedene nefinancijske aktive 3 P. 5131 Značajna poboljšanja neproizvedene nefinancijske aktive 17 P. 5132 Troškovi prijenosa vlasni štva nad neproizvedenom nefinancijskom aktivom 65 4 -38 178 21 230 -38 192 376 376 303 303 305 305 11 11 -13 -13 51 51 53 6 -8 22 5 53 6 -8 22 5 17 17 2 0 7 1 0 / S v. 0 4 H R S l u ž b e n i l i s t E u r o p s k e u n i j e Promjene u aktivi Odgovarajuće stavke S. 1 S. 15 S. 14 S. 13 S. 12 S. 11 S. 11 S. 12 S. 13 S. 14 S. 15 S. 1 Odgovarajuće stavke Promjene u pasivi i neto vrijednosti Ukupno Račun robe i usluga Račun sektora inoze mstva Ukupno gospod arstvo Neprof itne ustano ve koje služe kućans tvima Kućans tva Ukupna država Financi jska društva Nefina ncijska društva Transakcije i izravnavajuće stavke Nefina ncijska društva Financi jska društva Ukupna država Kućans tva -222 28 10 -222 -3 -42 -30 -10 -137 K. 1 Potrošnja fiksnog kapitala 26 P. 52 Promjene zaliha Neprof itne ustano ve koje služe kućans tvima Ukupno gospod arstvo Račun sektora inoze mstva Račun robe i usluga Ukupno 28 10 28 10 28 10 1 1 3 2 2 2 5 4 3 1 2 P. 53 -7 K. 2 -6 K. 21 -1 K. 22 Neto povećanja (povećanja manje smanjenja) dragocje nosti Neto povećanja (povećanja manje smanjenja) neproi zvedene nefinancijske aktive Neto povećanja (povećanja manje smanjenja) zemljišta i ostale opipljive neproizve dene aktive Neto povećanja (povećanja manje smanjenja) neopip ljive neproizvedene aktive Neto uzajmljivanje (+) neto pozajmljivanje (-) -38 38 4 148 -50 5 -69 B. 9 2 0 8 H R S l u ž b e n i l i s t E u r o p s k e u n i j e 1 0 / S v. 0 4 Promjene u aktivi Odgovarajuće stavke Tablica 8. 12. – Račun III. 2. : Financijski račun Promjene u pasivi i neto vrijednosti 1 0 / S v. 0 4 S. 1 S. 15 S. 14 S. 13 S. 12 S. 11 S. 11 S. 12 S. 13 S. 14 S. 15 S. 1 Odgovarajuće stavke Ukupno Račun robe i usluga Račun sektora inozem stva Ukupno gospod arstvo Neprof itne ustano ve koje služe kućans tvima Kućans tva Ukupna država Financi jska društva Nefina ncijska društva Transakcije i izravnavajuće stavke Nefina ncijska društva Financi jska društva Ukupna država Kućans tva Neprof itne ustano ve koje služe kućans tvima Ukupno gospod arstvo Račun sektora inozem stva Račun robe i usluga Ukupno H R B. 9 Neto uzajmljivanje (+)/neto pozajmlji vanje (-) -69 5 -50 148 4 38 -38 0 691 50 641 32 181 120 237 71 F Neto povećanje financijske aktive Neto povećanje pasive Monetarno zlato i posebna prava vučenja 140 232 170 33 28 603 88 691 F F. 1 1 -1 11 119 12 3 2 6 5 34 62 23 2 7 3 138 12 10 244 3 7 2 83 161 44 68 10 41 17 29 5 3 2 3 130 37 64 29 143 254 86 168 46 -1 15 15 7 2 4 1 17 F. 2 Gotovina i depoziti 130 5 F. 21 Gotovina 10 F. 22 Prenosivi depoziti 2 F. 29 Ostali depoziti 26 53 18 F. 3 Vrijednosnice, osim dionica 45 167 27 F. 4 Zajmovi 1 44 36 63 16 F. 41 Kratkoročni 104 11 F. 42 Dugoročni 3 2 F. 5 Dionice i drugi vlas nički udjeli 6 71 16 55 26 2 2 64 94 32 62 132 35 65 32 -2 2 -1 -3 123 20 28 11 17 24 17 7 4 217 76 141 43 37 10 27 3 130 37 64 29 143 254 86 168 46 35 63 32 53 13 S l u ž b e n i l i s t E u r o p s k e u n i j e 2 0 9 Promjene u aktivi Odgovarajuće stavke S. 1 S. 15 S. 14 S. 13 S. 12 S. 11 S. 11 S. 12 S. 13 S. 14 S. 15 S. 1 Odgovarajuće stavke Promjene u pasivi i neto vrijednosti Ukupno Račun robe i usluga Račun sektora inozem stva Ukupno gospod arstvo Neprof itne ustano ve koje služe kućans tvima Kućans tva Ukupna država Financi jska društva Nefina ncijska društva Transakcije i izravnavajuće stavke Nefina ncijska društva Financi jska društva Ukupna država Kućans tva Neprof itne ustano ve koje služe kućans tvima Ukupno gospod arstvo Račun sektora inozem stva Račun robe i usluga Ukupno 36 33 22 11 3 82 36 46 36 33 22 11 3 61 18 43 36 33 22 11 3 40 11 29 8 8 21 18 3 F. 6 F. 61 F. 611 F. 612 F. 62 6 1 5 7 F. 7 6 F. 71 1 F. 79 Tehničke pričuve osiguranja Neto vlasnički udjeli kućanstava u priču vama životnog osiguranja i u priču vama mirovinskih fondova Neto vlasnički udjeli kućanstava u priču vama životnog osiguranja Neto vlasnički udjeli kućanstava u priču vama mirovinskih fondova Pretplate premija osiguranja i pričuve za postojeća potra živanja Ostali računi potra živanja/obveza Trgovački krediti i predujmovi Ostali računi potra živanja/obveza, isključujući trgo vačke kredite i pred ujmove 36 33 22 11 3 37 8 29 10 6 4 5 4 1 36 33 22 11 3 52 18 34 30 18 12 36 33 22 11 3 82 36 46 2 1 0 H R S l u ž b e n i l i s t E u r o p s k e u n i j e 1 0 / S v. 0 4 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 211 Račun ostalih promjena obujma aktive (III. 3. 1. ) 8. 53. Promjene koje se bilježe u računu ostalih promjena obujma aktive utječu na neto vrijednost bilanca stanja predmetnih jedi nica, sektora i podsektora. Ova promjena, koja se naziva promjenom neto vrijednosti zbog ostalih promjena obujma aktive, je izravnavajuća stavka u ovom računu. Račun revalorizacije (III. 3. 2. ) 8. 54. U računu revalorizacije bilježe se promjene vrijednosti aktive i pasive uslijed promjena njihovih cijena. Za određenu stavku aktive ili pasive, ova se promjena mjeri kao: (a) razlika između njezine vrijednosti na kraju računovodstvenog razdoblja i njezine vrijednosti na početku računovod stvenog razdoblja ili na dan kada je prvi put unesena u bilancu stanja; (b) ili razlika između njezine vrijednosti na dan kada je otpisana iz bilance stanja i njezine vrijednosti na početku računovod stvenog razdoblja ili od dana kada je prvi put unesena u bilancu stanja. Ova se razlika naziva „nominalni vlasnički dobitak (ili gubitak)”. Nominalni vlasnički dobitak odgovara pozitivnoj revalorizaciji aktive ili negativnoj revalorizaciji (financijske) pasive. Nominalni vlasnički gubitak odgovara negativnoj revalorizaciji aktive ili pozitivnoj revalorizaciji (financijske) pasive. 8. 55. Tokovi koji se bilježe u računu revalorizacije mijenjaju neto vrijednost bilancama stanja dotičnih jedinica. Ova promjena, koja se naziva „promjena neto vrijednosti zbog nominalnih vlasničkih dobitaka i gubitaka”, je izravnavajuća stavka u ovom računu. Ona se bilježi na strani promjena u pasivi i neto vrijednosti. 8. 56. Račun revalorizacije dijeli se na dva podračuna: račun neutralnih vlasničkih dobitaka i gubitaka (III. 3. 2. 1. ) i račun realnih vlas ničkih dobitaka i gubitaka (III. 3. 2. 2. ). Račun neutralnih vlasničkih dobitaka i gubitaka (III. 3. 2. 1. ) 8. 57. U računu neutralnih vlasničkih dobitaka i gubitaka bilježe se promjene vrijednosti aktive i pasive razmjerno promjenama opće razine cijena. Te promjene odgovaraju revalorizaciji koja je potrebna za održavanje opće kupovne moći aktive i pasive. Opći isključujući promjene zaliha. indeks cijena koji se treba primijeniti za ovaj izračun je indeks cijena za finalnu nacionalnu uporabu, Račun stvarnih vlasničkih dobitaka i gubitaka (III. 3. 2. 2. ) 8. 58. Stvarnim vlasničkim dobicima i gubicima mjeri se razlika između nominalnih vlasničkih dobitaka i gubitaka i neutralnih vlas ničkih dobitaka i gubitaka. 8. 59. Ako su nominalni vlasnički dobici umanjeni za nominalne vlasničke gubitke za neku aktivu veći od neutralnih vlasničkih dobitaka umanjenih za neutralne vlasničke gubitke, tada postoji stvarni vlasnički dobitak na aktivi za jedinice koja ga drži. Ovaj dobitak odražava činjenicu da je stvarna cijena aktive, u prosjeku, rasla brže od opće razine cijena. Obrnuto, pad rela tivne cijene aktive stvara stvarni vlasnički gubitak za jedinicu koja je drži. Na isti način, rast relativne cijene pasive proizvodi stvarni vlasnički gubitak pasive, dok pad relativne cijene pasive stvara stvarni vlasnički dobitak pasive. Tablica 8. 13. – Račun III. 3. 1. : Račun ostalih promjena obujma aktive 2 1 2 Promjene u aktivi Odgovarajuće stavke S. 1 S. 15 S. 14 S. 13 S. 12 S. 11 S. 11 S. 12 S. 13 S. 14 S. 15 S. 1 Odgovarajuće stavke Promjene u pasivi i neto vrijednosti Ukupno Račun robe i usluga Račun sektora inoze mstva Ukupno gospod arstvo Neprof itne ustano ve koje služe kućans tvima Kućans tva Ukupna država Financi jska društva Nefina ncijska društva Transakcije i izravnavajuće stavke Nefina ncijska društva Financi jska društva Ukupna država Kućans tva Neprof itne ustano ve koje služe kućans tvima Ukupno gospod arstvo Račun sektora inoze mstva Račun robe i usluga Ukupno H R 10 -7 3 -9 1 -2 -2 -2 -4 -1 10 -7 3 -9 1 -2 -2 -2 -4 -1 -3 3 -4 1 -3 -3 -2 -2 12 AN Nefinancijska aktiva -2 AN. 1 Proizvedena aktiva K. 4 Ekonomsko pojavljivanje proizvedene aktive -5 K. 7 Gubici zbog nepogoda -1 K. 8 Nenadoknađene zapljene 1 K. 9 Ostale promjene u obujmu nefinancijske aktive n. d. k. -2 3 K. 12 Promjene u klasifikaciji i strukturi -2 -2 3 K. 12. 1 Promjene u sektorskoj klasi fikaciji i strukturi K. 12. 2 Promjene u klasifikaciji aktive i pasive K. 12. 21 Monetizacija/demonetizacija zlata K. 12. 22 Promjene u klasifikaciji aktive i pasive, osim mone tizacije/demonetizacije zlata od čega: -3 -1 AN. 11 Fiksna aktiva -1 AN. 12 Zalihe S l u ž b e n i l i s t E u r o p s k e u n i j e 1 0 / S v. 0 4 Promjene u aktivi Odgovarajuće stavke S. 1 S. 15 S. 14 S. 13 S. 12 S. 11 S. 11 S. 12 S. 13 S. 14 S. 15 S. 1 Odgovarajuće stavke Promjene u pasivi i neto vrijednosti Ukupno Račun robe i usluga Račun sektora inoze mstva Ukupno gospod arstvo Neprof itne ustano ve koje služe kućans tvima Kućans tva Ukupna država Financi jska društva Nefina ncijska društva Transakcije i izravnavajuće stavke Nefina ncijska društva Financi jska društva Ukupna država Kućans tva Neprof itne ustano ve koje služe kućans tvima Ukupno gospod arstvo Račun sektora inoze mstva Račun robe i usluga Ukupno -2 17 24 4 -9 -8 -1 -2 -2 17 24 4 -9 -8 -1 -2 3 4 -2 -2 -2 4 -1 -1 -2 AN. 13 Dragocjenosti 14 AN. 2 Neproizvedena aktiva 24 K. 3 Ekonomsko pojavljivanje neproizvedene aktive K. 5 Prirodni rast nekultiviranih bioloških resursa -7 K. 6 Ekonomsko nestajanje neproizvedene aktive -6 K. 61 -1 K. 62 Iscrpljivanje prirodnih sred stava Ostalo ekonomsko nesta janje neproizvedene aktive K. 7 Gubici zbog nepogoda -4 K. 8 Nenadoknađene zapljene K. 9 Ostale promjene u obujmu nefinancijske aktive n. d. k. 1 K. 12 Promjene u klasifikaciji i strukturi 1 K. 12. 1 Promjene u sektorskoj klasi fikaciji i strukturi K. 12. 2 Promjene u klasifikaciji aktive i pasive K. 12. 22 Promjene u klasifikaciji aktive ili pasive, osim monetizacije/demonetizacije zlata 1 0 / S v. 0 4 H R S l u ž b e n i l i s t E u r o p s k e u n i j e 2 1 3 Promjene u aktivi Odgovarajuće stavke S. 1 S. 15 S. 14 S. 13 S. 12 S. 11 S. 11 S. 12 S. 13 S. 14 S. 15 S. 1 Odgovarajuće stavke Promjene u pasivi i neto vrijednosti Ukupno Račun robe i usluga Račun sektora inoze mstva Ukupno gospod arstvo Neprof itne ustano ve koje služe kućans tvima 17 17 5 3 2 2 2 7 5 3 2 2 2 7 Kućans tva Ukupna država Financi jska društva Nefina ncijska društva Transakcije i izravnavajuće stavke Nefina ncijska društva Financi jska društva Ukupna država Kućans tva Neprof itne ustano ve koje služe kućans tvima Ukupno gospod arstvo Račun sektora inoze mstva Račun robe i usluga Ukupno -2 -2 2 2 3 1 3 -2 -2 od čega: 14 AN. 21 Opipljiva neproizvedena aktiva AN. 22 Neopipljiva neproizvedena aktiva 2 AF Financijska aktiva/pasiva -3 2 -1 -4 2 1 1 -1 -1 -3 1 K. 7 K. 8 K. 10 Gubici zbog nepogoda Nenadoknađene zapljene Ostale promjene u obujmu financijske aktive i pasive n. d. k. 2 2 K. 12 Promjene u klasifikaciji i strukturi 2 K. 12. 1 Promjene u sektorskoj klasi fikaciji i strukturi 2 2 7 K. 12. 2 Promjene u klasifikaciji aktive i pasive K. 12. 21 Monetizacija/demonetizacija zlata K. 12. 22 Promjene u klasifikaciji aktive ili pasive, osim monetizacije/demonetizacije zlata od čega: AF. 1 Monetarno zlato i posebna prava vučenja AF. 2 Gotovina i depoziti 2 1 4 H R S l u ž b e n i l i s t E u r o p s k e u n i j e 1 0 / S v. 0 4 Promjene u aktivi Odgovarajuće stavke S. 1 S. 15 S. 14 S. 13 S. 12 S. 11 S. 11 S. 12 S. 13 S. 14 S. 15 S. 1 Odgovarajuće stavke Promjene u pasivi i neto vrijednosti Ukupno Račun robe i usluga Račun sektora inoze mstva Ukupno gospod arstvo Neprof itne ustano ve koje služe kućans tvima Kućans tva Ukupna država Financi jska društva Nefina ncijska društva Transakcije i izravnavajuće stavke Nefina ncijska društva Financi jska društva Ukupna država Kućans tva Neprof itne ustano ve koje služe kućans tvima Ukupno gospod arstvo Račun sektora inoze mstva Račun robe i usluga Ukupno -4 2 -4 2 -3 -4 3 -2 AF. 3 Vrijednosnice osim dionica AF. 4 Zajmovi -3 -1 2 AF. 5 Dionice i ostali vlasnički udjeli 2 AF. 6 Tehničke pričuve osiguranja 2 -4 2 AF. 7 Ostali računi potraživanja/ obveza B. 10. 2 Promjene neto vrijednosti uslijed ostalih promjena obujma aktive 17 -4 2 2 17 1 0 / S v. 0 4 H R S l u ž b e n i l i s t E u r o p s k e u n i j e 2 1 5 Promjene u aktivi Odgovarajuće stavke Tablica 8. 14. – Račun III. 3. 2. : Račun revalorizacije 2 1 6 Promjene u pasivi i neto vrijednosti S. 1 S. 15 S. 14 S. 13 S. 12 S. 11 S. 11 S. 12 S. 13 S. 14 S. 15 S. 1 Odgovarajuće stavke Računi Ukup no Račun roba i usluga Račun sektora inoze mstva Ukup no gospo darstvo Nepro fitne ustan ove koje služe kućan stvima Kućan stva Ukup na država Financ ijska društva Nefina ncijska društva Transakcije, ostali tokovi, zalihe i izravnavajuće stavke Nefina ncijska društva Financ ijska društva Ukup na država Kućan stva Nepro fitne ustan ove koje služe kućan stvima Ukup no gospo darstvo Račun sektor inoze mstva Račun roba i usluga Ukup no Računi H R III. 3. 2 Račun revaloriza cije K. 11 Nominalni vlasnički dobici/gubici 144 AN Nefinancijska aktiva 63 AN. 1 Proizvedena aktiva 58 AN. 11 Fiksna aktiva 4 AN. 12 Zalihe 1 AN. 13 Dragocjenosti 81 AN. 2 Neproizvedena aktiva 80 AN. 21 Opipljiva neproizvedena aktiva 1 AN. 22 Neopipljiva neproizve dena aktiva 280 126 111 7 8 154 152 2 84 12 7 8 5 5 3 3 80 35 28 2 5 45 45 1 16 44 20 18 1 1 23 23 2 1 4 2 2 2 1 57 11 III. 3. 2 Račun revalori zacije 280 126 111 7 8 154 152 2 91 12 44 34 8 AF Financijska aktiva/pasiva 18 51 7 76 3 78 AF. 1 Monetarno zlato i posebna prava vučenja AF. 2 Gotovina i depoziti 4 40 1 6 30 3 AF. 3 Vrijednosnice osim dionica 1 34 7 42 2 3 31 1 10 16 5 AF. 5 Dionice i ostali vlasnički udjeli 16 17 34 AF. 4 Zajmovi 44 34 AF. 6 Tehničke pričuve osigu ranja S l u ž b e n i l i s t E u r o p s k e u n i j e 1 0 / S v. 0 4 Promjene u aktivi Odgovarajuće stavke S. 1 S. 15 S. 14 S. 13 S. 12 S. 11 S. 11 S. 12 S. 13 S. 14 S. 15 S. 1 Odgovarajuće stavke Promjene u pasivi i neto vrijednosti Računi Ukup no Račun roba i usluga Račun sektora inoze mstva Ukup no gospo darstvo Nepro fitne ustan ove koje služe kućan stvima Kućan stva Ukup na država Financ ijska društva Nefina ncijska društva Transakcije, ostali tokovi, zalihe i izravnavajuće stavke Nefina ncijska društva Financ ijska društva Ukup na država Kućan stva Nepro fitne ustan ove koje služe kućan stvima Ukup no gospo darstvo Račun sektor inoze mstva Račun roba i usluga Ukup no Računi III. 3. 2. 1 Račun neutralnih vlasničkih dobitaka 198 121 111 5 5 78 76 1 147 15 32 6 5 5 2 2 56 34 28 2 4 22 22 198 121 111 5 5 78 76 1 11 136 3 36 15 2 30 2 17 3 2 2 1 1 70 14 32 20 18 1 1 12 12 8 2 3 134 10 38 96 10 288 4 292 III. 3. 2. 1 Račun neutralnih vlasničkih dobitaka AF. 7 Ostali računi potraži vanja/dugovanja B. 10. 3 Promjene neto vrijednosti zbog nominalnih vlas ničkih dobitaka/gubitaka K. 11. 1 Neutralni vlasnički dobici/gubici 101 AN Nefinancijska aktiva 60 AN. 1 Proizvedena aktiva 58 AN. 11 Fiksna aktiva 2 AN. 12 Zalihe 1 AN. 13 Dragocjenosti 41 AN. 2 Neproizvedena aktiva 40 AN. 21 Opipljiva neproizvedena aktiva 1 AN. 22 Neopipljiva neproizve dena aktiva 18 AF Financijska aktiva/pasiva 36 68 14 6 2 126 6 132 AF. 1 Monetarno zlato i posebna prava vučenja 8 AF. 2 Gotovina i depoziti 1 26 2 1 29 2 32 1 0 / S v. 0 4 H R S l u ž b e n i l i s t E u r o p s k e u n i j e 2 1 7 Promjene u aktivi Odgovarajuće stavke S. 1 S. 15 S. 14 S. 13 S. 12 S. 11 S. 11 S. 12 S. 13 S. 14 S. 15 S. 1 Odgovarajuće stavke Promjene u pasivi i neto vrijednosti Računi Ukup no Račun roba i usluga Račun sektora inoze mstva Ukup no gospo darstvo Kućan stva Ukup na država Financ ijska društva Nefina ncijska društva Transakcije, ostali tokovi, zalihe i izravnavajuće stavke Nefina ncijska društva Financ ijska društva Ukup na država Kućan stva Nepro fitne ustan ove koje služe kućan stvima Ukup no gospo darstvo Račun sektor inoze mstva Račun roba i usluga Ukup no Računi Nepro fitne ustan ove koje služe kućan stvima 1 3 1 2 1 3 25 28 26 7 5 81 2 5 3 2 77 76 1 2 2 4 8 6 1 24 1 1 22 22 28 29 28 8 7 81 5 3 2 77 76 1 III. 3. 2. 2. Račun realnih vlasničkih dobitaka 4 7 3 1 2 1 8 26 29 28 7 6 208 2 1 1 6 28 29 28 8 7 214 III. 3. 2. 2. Račun realnih vlasničkih dobitaka 19 24 13 2 2 AF. 3 Vrijednosnice osim dionica 1 21 1 AF. 4 Zajmovi 4 AF. 5 Dionice i ostali vlasnički udjeli 1 1 AF. 6 Tehničke pričuve osigu ranja 3 AF. 7 Ostali računi potraži vanja/dugovanja 18 14 3 14 7 B. 10. 31 Promjene neto vrijednosti 82 5 26 87 zbog neutralnih vlas ničkih dobitaka/gubitaka K. 11. 2 Realni vlasnički dobici/ gubici 12 1 43 AN Nefinancijska aktiva 3 AN. 1 Proizvedena aktiva AN. 11 Fiksna aktiva 3 AN. 12 Zalihe AN. 13 Dragocjenosti 12 12 1 1 40 AN. 2 Neproizvedena aktiva 40 AN. 21 Opipljiva neproizvedena aktiva AN. 22 Neopipljiva neproizve dena aktiva 2 1 8 H R S l u ž b e n i l i s t E u r o p s k e u n i j e 1 0 / S v. 0 4 Promjene u aktivi Odgovarajuće stavke S. 1 S. 15 S. 14 S. 13 S. 12 S. 11 S. 11 S. 12 S. 13 S. 14 S. 15 S. 1 Odgovarajuće stavke Promjene u pasivi i neto vrijednosti Računi Ukup no Račun roba i usluga Račun sektora inoze mstva Ukup no gospo darstvo Nepro fitne ustan ove koje služe kućan stvima Kućan stva Ukup na država Financ ijska društva Nefina ncijska društva Transakcije, ostali tokovi, zalihe i izravnavajuće stavke Nefina ncijska društva Financ ijska društva Ukup na država Kućan stva Nepro fitne ustan ove koje služe kućan stvima Ukup no gospo darstvo Račun sektor inoze mstva Račun roba i usluga Ukup no Računi -57 -3 -32 17 -29 6 -8 -7 -5 -2 1 -1 -1 -3 -52 -3 -30 15 -28 5 -7 -5 -2 -20 -2 -17 2 2 -6 -1 -6 -3 -2 -13 -3 11 -24 3 -1 -10 AF -8 AF. 2 1 AF. 3 AF. 1 Financijska aktiva/pasiva Monetarno zlato i posebna prava vučenja Gotovina i depoziti Vrijednosnice osim dionica Zajmovi Dionice i ostali vlasnički udjeli Tehničke pričuve osigu ranja Ostali računi potraži vanja/dugovanja B. 10. 32 Promjene neto vrijednosti -1 AF. 4 1 AF. 5 -1 AF. 6 -3 AF. 7 zbog realnih vlasničkih dobitaka/gubitaka -18 -17 -26 13 3 -7 -1 1 -18 3 -3 51 -7 -2 3 -7 -6 -2 -50 -1 -1 -1 2 -29 16 -29 6 -7 -6 80 -3 -2 9 -3 -2 1 -1 -1 -1 -54 -32 17 -29 6 -8 -7 78 5 12 1 0 / S v. 0 4 H R S l u ž b e n i l i s t E u r o p s k e u n i j e 2 1 9 220 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 BILANCE STANJA (IV. ) (5) 8. 60. Cilj bilanci stanja je dati sliku aktive, pasive i neto vrijednosti jedinica na početku i na kraju računovodstvenog razdoblja, kao i promjena između bilanci stanja. Redoslijed je sljedeći: (a) početna bilanca stanja (IV. 1); (b) promjene u bilanci stanja (IV. 2); (c) završna bilanca stanja (IV. 3). Početna bilanca stanja (IV. 1) 8. 61. Početna bilanca stanja bilježi vrijednost aktive i pasive koje jedinice imaju na početku računovodstvenog razdoblja. Te se stavke kategoriziraju na temelju klasifikacije aktive i pasive. One se vrednuju po tekućim cijenama na početku računovodstvenog razdoblja. Razlika između aktive i pasive – izravnavajuća stavka u računu – je neto vrijednost na početku računovodstvenog razdoblja. Promjene u bilanci stanja (IV. 2) 8. 62. Račun promjena u bilanci stanja bilježi promjene vrijednosti aktive i pasive u tijeku računovodstvenog razdoblja i kumulira iznose koji se bilježe u različitim računima akumulacije, tj. promjene neto vrijednosti zbog štednje i transfera kapitala, promjene neto vrijednosti zbog ostalih promjena obujma aktive i promjene neto vrijednosti zbog nominalnih vlasničkih dobi taka i gubitaka. Završna bilanca stanja (IV. 3) 8. 63. Završna bilanca stanja bilježi vrijednost aktive i pasive koje jedinice imaju na kraju računovodstvenog razdoblja. Te se stavke kategoriziraju na temelju iste klasifikacije koja se koristi u početnoj bilanci stanja, a vrednuju se po tekućim cijenama na kraju obračunskog razdoblja. Razlika između aktive i pasive je neto vrijednost na kraju računovodstvenog razdoblja. 8. 64. Vrijednost aktive ili pasive u završnim bilancama stanja jednaka je zbroju njezine vrijednosti u početnim bilancama stanja i iznosa koji je knjižen za navedenu stavku u računu promjena u bilanci stanja. RAČUNI SEKTORA INOZEMSTVA (V. ) 8. 65. Računi sektora inozemstva bilježe transakcije između rezidentnih i nerezidentnih jedinica. Sektor inozemstva ne predstavlja institucionalni sektor kao takav, ali u strukturi sustava on ima sličnu ulogu. 8. 66. Redoslijed računa sektora inozemstva prati isti opći obrazac kao i računi institucionalnih sektora, tj. : (a) tekući računi; (b) računi akumulacije; (c) bilance stanja. 8. 67. Ti se računi sastavljaju sa stajališta inozemstva. Naime, ono što je izvor sektora inozemstva, to je uporaba za ukupno gospo darstvo i obrnuto. Na isti način je financijska aktiva koju drži sektor inozemstva, pasiva za ukupno gospodarstvo i obrnuto (osim monetarnog zlata i posebnih prava vučenja). (5) Vidjeti poglavlje 7. : „Bilance stanja”. Aktiva Odgovarajuće stavke Tablica 8. 15. – Račun IV. : Bilance stanja Pasiva i neto vrijednost S. 1 S. 15 S. 14 S. 13 S. 12 S. 11 S. 11 S. 12 S. 13 S. 14 S. 15 S. 1 Odgovarajuće stavke Računi Ukup no Račun roba i usluga Račun sektora inozem stva Ukupno gospod arstvo Neprof itne ustano ve koje služe kućans tvima Kućans tva Ukupna država Financi jska društva Nefina ncijska društva Transakcije, ostali tokovi, zalihe i izravnavajuće stavke Nefina ncijska društva Financi jska društva Ukupna država Kućans tva Neprof itne ustano ve koje služe kućans tvima Ukupno gospod arstvo Račun sektor inozem stva Račun roba i usluga Ukup no Računi 9 922 9 922 324 2 822 1 591 144 5 041 AN Nefinancijska aktiva IV. 1. Početna bilanca stanja 6 047 5 544 231 272 3 875 3 809 66 6 047 243 1 698 1 001 104 3 001 AN. 1 Proizvedena aktiva 5 544 231 1 423 913 99 2 878 AN. 11 Fiksna aktiva 231 272 2 10 97 178 47 41 85 AN. 12 Zalihe 5 38 AN. 13 Dragocjenosti 3 875 81 1 124 590 40 2 040 AN. 2 Neproizvedena aktiva 3 809 81 1 124 578 37 1 989 AN. 21 Opipljiva neproizvedena aktiva 66 12 3 51 AN. 22 Neopipljiva neproizvedena aktiva 7 365 573 6 792 172 1 819 396 3 508 897 AF Financijska aktiva/pasiva 1 817 3 384 687 289 121 6 298 297 6 595 IV. 1. 770 1 587 1 388 1 454 1 409 770 80 690 AF. 1 Monetarno zlato i posebna prava vučenja 105 1 482 110 840 150 382 AF. 2 Gotovina i depoziti 40 1 281 102 125 1 263 70 1 384 113 1 296 25 8 22 198 950 90 AF. 3 Vrijednosnice osim dionica 44 1 053 212 1 311 24 115 1 187 50 AF. 4 Zajmovi 897 328 169 43 1 437 411 12 651 200 AF. 5 Dionice i 396 26 370 4 291 20 30 25 AF. 6 ostali vlasnički udjeli 687 715 Tehničke pričuve osigu ranja 12 335 4 19 1 406 5 371 38 1 471 116 10 2 77 17 3 25 Početna bilanca stanja 1 587 1 388 1 454 1 409 396 1 0 / S v. 0 4 H R S l u ž b e n i l i s t E u r o p s k e u n i j e 2 2 1 Aktiva Odgovarajuće stavke S. 1 S. 15 S. 14 S. 13 S. 12 S. 11 S. 11 S. 12 S. 13 S. 14 S. 15 S. 1 Odgovarajuće stavke Pasiva i neto vrijednost Računi Ukup no Račun roba i usluga Račun sektora inozem stva Ukupno gospod arstvo Neprof itne ustano ve koje služe kućans tvima Kućans tva Ukupna država Financi jska društva Nefina ncijska društva Transakcije, ostali tokovi, zalihe i izravnavajuće stavke Nefina ncijska društva Financi jska društva Ukupna država Kućans tva Neprof itne ustano ve koje služe kućans tvima Ukupno gospod arstvo Račun sektor inozem stva Račun roba i usluga Ukup no Računi 361 134 227 3 55 19 150 AF. 7 Ostali računi potraživanja/ dugovanja 137 22 108 35 302 59 361 B. 90 Neto vrijednost 4 121 268 1 300 4 352 375 10 416 276 10 692 IV. 2. Promjene u bilanci stanja Ukupne promjene aktive/ pasive 482 289 239 34 16 193 191 2 787 19 130 187 482 289 239 34 16 193 191 2 25 21 21 4 4 110 61 47 4 10 49 48 1 56 25 20 1 4 30 30 1 -1 1 -2 2 1 290 AN Nefinancijska aktiva 182 AN. 1 Proizvedena aktiva 150 AN. 11 Fiksna aktiva 29 AN. 12 Zalihe 3 AN. 13 Dragocjenosti 108 AN. 2 Neproizvedena aktiva 108 AN. 21 Opipljiva neproizvedena aktiva AN. 22 Neopipljiva neproizvedena aktiva 57 730 33 199 123 294 81 AF Financijska aktiva/pasiva 155 285 176 33 28 677 91 767 IV. 2. Promjene u bilanci stanja 1 18 11 119 9 178 12 13 68 35 1 7 29 17 15 80 AF. 1 Monetarno zlato i posebna prava vučenja 17 AF. 2 Gotovina i depoziti 130 21 AF. 3 Vrijednosnice osim dionica 7 87 2 71 132 165 -2 22 130 187 2 2 2 H R S l u ž b e n i l i s t E u r o p s k e u n i j e 1 0 / S v. 0 4 Aktiva Odgovarajuće stavke S. 1 S. 15 S. 14 S. 13 S. 12 S. 11 S. 11 S. 12 S. 13 S. 14 S. 15 S. 1 Pasiva i neto vrijednost Računi Ukup no Račun roba i usluga Račun sektora inozem stva Ukupno gospod arstvo Neprof itne ustano ve koje služe kućans tvima Kućans Ukupna država tva Financi Nefina ncijska društva jska društva Transakcije, ostali tokovi, zalihe i izravnavajuće stavke Nefina ncijska društva Financi jska društva Ukupna Kućans država tva Neprof itne ustano Ukupno gospod ve koje arstvo služe kućans tvima Odgovarajuće stavke Račun sektor inozem stva Račun roba i usluga Ukup no Računi 250 10 240 5 45 163 27 AF. 4 Zajmovi 68 93 28 24 213 37 250 80 38 82 5 75 1 13 34 19 9 AF. 5 Dionice i ostali vlasnički udjeli 42 30 4 77 3 38 38 AF. 6 Tehničke pričuve osigu ranja 38 38 21 61 8 40 6 7 AF. 7 Ostali računi potraživanja/ dugovanja 37 10 5 52 30 80 38 82 B. 10 Promjene neto vrijednosti, ukupno, uslijed: 216 10 2 276 31 535 -34 501 B. 10. 1 Štednje i kapitalnih trans fera 65 4 -38 178 21 230 -38 192 B. 10. 2 Ostalih promjena u 17 -4 2 2 17 obujmu aktive B. 10. 3 Nominalnih vlasničkih 134 10 38 96 10 288 dobitaka/gubitaka B. 10. 31 Neutralnih vlasničkih dobi 82 5 26 87 8 208 taka/gubitaka 17 292 214 4 6 1 0 / S v. 0 4 H R S l u ž b e n i l i s t E u r o p s k e u n i j e 2 2 3 Aktiva Odgovarajuće stavke S. 1 S. 15 S. 14 S. 13 S. 12 S. 11 S. 11 S. 12 S. 13 S. 14 S. 15 S. 1 Odgovarajuće stavke Pasiva i neto vrijednost Računi Ukup no Račun roba i usluga Račun sektora inozem stva Ukupno gospod arstvo Neprof itne ustano ve koje služe kućans tvima Kućans tva Ukupna država Financi jska društva Nefina ncijska društva Transakcije, ostali tokovi, zalihe i izravnavajuće stavke Nefina ncijska društva Financi jska društva Ukupna država Kućans tva Neprof itne ustano ve koje služe kućans tvima Ukupno gospod arstvo Račun sektor inozem stva Račun roba i usluga Ukup no Računi 10 404 10 404 349 2 932 1 647 145 5 331 AN Nefinancijska aktiva IV. 3. Završna bilanca stanja 6 336 5 783 265 288 4 068 4 000 68 6 336 264 1 759 1 026 103 3 183 AN. 1 Proizvedena aktiva 5 783 252 1 470 933 100 3 028 AN. 11 Fiksna aktiva 265 288 2 10 101 188 4 068 85 1 173 4 000 85 1 172 48 45 620 608 114 AN. 12 Zalihe 3 41 AN. 13 Dragocjenosti 42 2 148 AN. 2 Neproizvedena aktiva 38 2 097 AN. 21 Opipljiva neproizvedena aktiva 68 1 12 3 51 AN. 22 Neopipljiva neproizvedena aktiva 8 152 630 7 522 205 2 018 519 3 802 978 AF Financijska aktiva/pasiva 1 972 3 669 863 322 149 6 975 388 7 362 IV. 3. 788 1 717 1 575 1 704 1 489 434 443 788 81 707 AF. 1 Monetarno zlato i posebna prava vučenja 116 1 601 122 134 1 441 80 1 624 118 1 371 38 8 23 908 233 157 15 399 AF. 2 Gotovina i depoziti 40 1 411 29 1 030 111 AF. 3 Vrijednosnice osim dionica 51 1 140 10 2 38 1 603 114 1 476 29 160 1 350 77 AF. 4 Zajmovi 197 67 1 650 424 46 670 209 AF. 5 745 4 4 1 483 104 283 421 965 729 30 25 AF. 6 12 373 19 5 409 Dionice i ostali vlasnički udjeli Tehničke pričuve osigu ranja 26 408 4 329 155 288 11 95 20 25 157 AF. 7 Ostali računi potraživanja/ dugovanja 174 32 113 35 354 B. 90 Neto vrijednost 4 337 278 1 302 4 628 406 10 951 242 11 193 Završna bilanca stanja 1 717 1 575 1 704 1 489 434 443 99 54 6 25 89 2 2 4 H R S l u ž b e n i l i s t E u r o p s k e u n i j e 1 0 / S v. 0 4 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 225 TEKUĆI RAČUNI Vanjski račun roba i usluga (V. I. ) 8. 68. Uvozi roba i usluga bilježe se na strani izvora u računu, a izvozi roba i usluga na strani uporaba. Razlika između izvora i uporaba je izravnavajuća stavka računa, koja se naziva „vanjski saldo računa za robe i usluge”. Ako je ona pozitivna, postoji višak za inozemstvo, a manjak za ukupno gospodarstvo, a obrnuto vrijedi ako je razlika negativna. 8. 69. Kako bi račun bio u skladu s mjerenjem outputa rezidentnih jedinica, uvoz se vrednuje u iznosu istovjetnom osnovnoj cijeni, tj. bez poreza na uvoz, ali uključujući uvozne subvencije. Uvozi robe, koji se bilježe u vanjskom računu roba i usluga vrednuju se FOB, tj. na granici države izvoza. Izvozi robe također se vrednuju FOB. Kada rezidentne jedinice pružaju usluge prijevoza i osiguranja, koje su uključene u FOB vrijednost uvoza robe (tj. između tvornice i granice države izvoza), one se moraju uključiti u vrijednost izvoza usluga gospodarstva koje uvozi robu. U obrnutom slučaju, kada nerezidentne jedinice pružaju usluge prijevoza i osiguranja, koje su uključene u FOB vrijednost izvoza robe, one se moraju uključiti u vrijednost uvoza usluga gospodarstva koje izvozi robu. Vanjski račun primarnih dohodaka i tekućih transfera (V. II. ) 8. 70. 8. 71. Svrha vanjskog računa primarnih dohodaka i tekućih transfera je utvrđivanje salda vanjskog tekućeg računa, koji u strukturi sustava odgovara štednji institucionalnih sektora. Ovaj je račun sažeta verzija slijeda računa za institucionalni sektor, od računa alokacije primarnog dohotka do računa uporabe dohotka. Na strani izvora, vanjski račun primarnih dohodaka i tekućih transfera pokazuje saldo vanjskog računa za robe i usluge. Ovaj račun također bilježi, na strani izvora ili uporaba, sve transakcije raspodjele koje uključuju sektor inozemstva, osim kapitalnih transfera. VANJSKI RAČUNI AKUMULACIJE (V. III. ) Kapitalni račun (V. III. 1. ) 8. 72. 8. 73. Kapitalni račun sektora inozemstva bilježi neto stjecanja (povećanje manje smanjenje) neproizvedene nefinancijske aktive nerezidentnih jedinica i mjeri promjene neto vrijednosti zbog štednje i kapitalnih transfera. Izravnavajuća stavka kapitalnog računa je neto uzajmljivanje ili pozajmljivanje sektora inozemstva. Ona je jednaka, ali sa suprotnim predznakom, zbroju neto uzajmljivanja ili pozajmljivanja rezidentnih institucionalnih sektora. Financijski račun (V. III. 2. ) 8. 74. Izgled financijskog računa sektora inozemstva identičan je financijskom računu institucionalnih sektora. Račun ostalih promjena aktive (V. III. 3) 8. 75. 8. 76. Kao i kod institucionalnih sektora, promjene neto vrijednosti zbog ostalih promjena obujma aktive i zbog nominalnih vlas ničkih dobitaka i gubitaka utvrđuju se sukcesivno, s tim da se vlasnički dobici i gubici raščlanjuju na neutralne i realne vlas ničke dobitke i gubitke. Odsutnost proizvedene aktive u računima akumulacije i bilancama stanja sektora inozemstva posljedica je uobičajene prakse, po kojoj se stvara fiktivna institucionalna jedinica i smatra se da je sektor inozemstva stekao financijsku aktivu u vrijednosti proizvedene aktive, a obratno vrijedi za aktivu koju rezidentne jedinice drže u ostalim gospodarstvima. 226 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 BILANCE STANJA (V. IV. ) 8. 77. Bilance stanja sektora inozemstva sadrže financijsku aktivu i pasivu. Na strani aktive, bilježe se ukupna neto stjecanja (pove ćanja manje smanjenja) monetarnog zlata i posebnih prava vučenja između nerezidentnih i rezidentnih jedinica. Tablica 8. 16. – Potpuni slijed računa sektora inozemstva (račun vanjskih transakcija) V. I. : Vanjski račun roba i usluga Uporabe P. 6 P. 61 P. 62 Izvori Izvozi roba i usluga 536 P. 7 Uvozi roba i usluga Izvozi roba Izvozi usluga 462 P. 71 Uvozi roba 74 P. 72 Uvozi usluga 497 392 105 B. 11 Saldo vanjskog računa za robe i usluge -39 V. II. : Vanjski račun primarnih dohodaka i tekućih transfera Uporabe Izvori Naknada zaposlenicima Nadnice i plaće 6 6 B. 11 Saldo vanjskog računa za robe i usluge -39 Porezi na proizvodnju i uvoz 0 D. 11 Nadnice i plaće Porezi na proizvode 0 D. 12 Socijalni doprinosi poslodavaca D. 1 Naknada zaposlenicima D. 1 D. 11 D. 2 D. 21 D. 211 D. 212 Porezi tipa poreza na dodanu vrijednost (PDV) i carine na uvoz, isključujući Porezi PDV D. 121 Stvarni socijalni doprinosi poslodavaca D. 122 Imputirani socijalni doprinosi posloda vaca 0 0 0 D. 2121 Pristojbe na uvoz D. 2122 Porezi na uvoz isključujući PDV i carine D. 2 Porezi na proizvodnju i uvoz D. 21 Porezi na proizvode D. 214 Porezi na proizvode, osim PDV-a i poreza na uvoz D. 211 Porezi tipa poreza na dodanu vrijednost (PDV) D. 29 Ostali porezi na proizvodnju 0 D. 212 Porezi i carine na uvoz isključujući PDV D. 3 Subvencije D. 31 Subvencije na proizvode D. 311 Subvencije na uvoz D. 319 Ostale subvencije na proizvode D. 2121 Uvozne carine D. 2122 Porezi na uvoze isključujući PDV i carine D. 214 Porezi na proizvode, osim PDV-a i uvoznih poreza D. 29 Ostali porezi na proizvodnju 0 0 0 0 D. 39 Ostale subvencije na proizvodnju 0 D. 3 Subvencije D. 31 Subvencije na proizvode D. 4 D. 41 D. 42 Vlasnički dohodak 66 D. 311 Uvozne subvencije Kamate 16 Raspodijeljeni dohodak društava 36 D. 319 Ostale subvencije na proizvode 2 2 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 227 Uporabe Izvori D. 421 Dividende 0 D. 39 Ostale subvencije na proizvodnju D. 422 Isplate iz dohotka kvazi-društava Reinvestirana zarada od izravnih stranih ulaganja Tekući porezi na dohodak, bogatstvo itd. 36 14 1 D. 4 Vlasnički dohodak D. 41 D. 42 Kamate Raspodijeljeni dohodak društava Porezi na dohodak Ostali tekući porezi 1 D. 421 Dividende 0 D. 422 Isplate iz dohotka kvazi-društava D. 43 D. 5 D. 51 D. 59 D. 61 Socijalni doprinosi D. 611 Stvarni socijalni doprinosi D. 6111 Stvarni socijalni doprinosi poslodavaca D. 61111 Obvezni poslodavaca stvarni socijalni doprinosi D. 61112 Dobrovoljni stvarni socijalni doprinosi poslodavaca D. 6112 Socijalni doprinosi zaposlenika 0 0 0 0 0 0 D. 43 D. 44 Reinvestirana zarada o izravnih stranih ulaganja Vlasnički dohodak pripisan vlasnicima polica osiguranja D. 5 Tekući porezi na dohodak, bogatstvo itd. D. 51 Porezi na dohodak D. 59 Ostali tekući porezi D. 61121 Obvezni socijalni doprinosi zaposlenika 0 D. 61 Socijalni doprinosi D. 61122 Dobrovoljni socijalni doprinosi zaposle nika 0 D. 611 Stvarni socijalni doprinosi D. 612 Imputirani socijalni doprinosi 0 D. 6111 Stvarni socijalni doprinosi poslodavaca D. 61111 Obvezni stvarni socijalni doprinosi poslodavaca osim socijalnih D. 61112 Dobrovoljni stvarni socijalni doprinosi D. 62 D. 622 D. 623 Socijalne transfera u naturi naknade, Socijalne naknade iz privatno financi ranih programa Socijalne naknade zaposlenicima, bez izdvajanja D. 7 Ostali tekući transferi 0 0 0 9 poslodavaca D. 6112 Socijalni doprinosi zaposlenika D. 61121 Obvezni socijalni doprinosi zaposlenika D. 61122 Dobrovoljni socijalni doprinosi zaposle nika D. 71 D. 74 Neto premije neživotnog osiguranja 2 D. 612 Imputirani socijalni doprinosi Tekuća međunarodna suradnja D. 62 1 Socijalne transfera u naturi naknade, osim socijalnih D. 75 Razni tekući transferi 2 D. 621 Naknade socijalnog osiguranja u novcu D. 8 Prilagodba za promjene neto vlasničkog udjela kućanstava u pričuvama mirovin skih fondova 0 D. 622 Socijalne naknade iz privatno financi ranih programa D. 624 Naknade socijalne pomoći u novcu 0 39 22 17 14 3 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 D. 7 Ostali tekući transferi 39 228 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 Uporabe Izvori D. 72 D. 74 D. 75 D. 8 Potraživanja neživotnog osiguranja Tekuća međunarodna suradnja Razni tekući transferi Prilagodba za promjene neto vlasničkog udjela kućanstava u pričuvama mirovin skih fondova B. 12 Saldo vanjskog tekućeg računa -41 V. III. : Računi akumulacije V. III. 1: Kapitalni računi V. III. 1. 1: R ačun promjene neto vr ijednosti zbog štednje i transfera kapitala Uporabe B. 10. 1 Promjene neto vrijednosti zbog štednje i kapitalnih transfera -38 B. 12 Saldo vanjskog tekućeg računa Izvori D. 9 D. 91 D. 92 D. 99 D. 9 D. 91 D. 92 D. 99 Kapitalni transferi, primljeni Porezi na kapital, primljeni Investicijske potpore, primljene Ostali kapitalni transferi, primljeni Kapitalni transferi, dani Porezi na kapital, dani Investicijske potpore, dane Ostali kapitalni transferi, dani V. III. 1. 2: R ačun stjecanja nefi nancijske aktive Promjene u aktivi Promjene u pasivi i neto vrijednosti B. 10. 1 Promjene neto vrijednosti zbog štednje i kapitalnih transfera K. 2 K. 21 K. 22 B. 9 povećanja Neto (povećanja manje smanjenja) neproizvedene nefinancijske aktive Neto povećanja zemljišta i ostale opip ljive neproizvedene aktive Neto povećanja neopipljive neproizve dene aktive 0 0 0 Neto uzajmljivanja (+)/neto pozajmlji vanja (-) -38 3 31 1 0 -41 4 0 4 0 -1 0 0 -1 -38 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 229 V. III. 2: Financijski račun Promjene u aktivi Promjene u pasivi i neto vrijednosti F Neto povećanje financijske aktive 50 F Neto povećanje obveza 88 F. 1 Monetarno zlato i posebna prava vučenja 1 F. 2 F. 21 F. 22 F. 29 Gotovina i depoziti 11 F. 2 Gotovina i depoziti Gotovina Prenosivi depoziti Ostali depoziti 3 2 6 F. 21 Gotovina F. 22 F. 29 Prenosivi depoziti Ostali depoziti F. 3 Vrijednosnice osim dionica 5 F. 3 Vrijednosnice osim dionica F. 4 F. 41 F. 42 Zajmovi Kratkoročni Dugoročni 10 F. 4 Zajmovi 3 7 F. 41 F. 42 Kratkoročni Dugoročni F. 5 Dionice i ostali vlasnički udjeli 2 F. 5 Dionice i ostali vlasnički udjeli F. 6 F. 61 F. 611 F. 62 F. 7 F. 71 F. 79 Tehničke pričuve osiguranja 0 F. 6 Tehničke pričuve osiguranja Neto vlasnički udjeli kućanstava u pričuvama životnog osiguranja i u pričuvama mirovinskih fondova Neto vlasnički udjeli kućanstava u pričuvama životnog osiguranja Pretplate premija osiguranja i pričuve za nenamirena potraživanja 0 0 0 F. 61 Neto vlasnički udjeli kućanstava u pričuvama životnog osiguranja i u pričuvama mirovinskih fondova F. 612 Neto vlasnički udjeli kućanstava u pričuvama mirovinskih fondova F. 7 Ostali računi dugovanja Ostali računi potraživanja 21 F. 71 Trgovački krediti i predujmovi Trgovački krediti i predujmovi F. 79 Ostali računi potraživanja osim trgo vačkih kredita i predujmova 18 3 Ostale obveze, osim trgovačkih kredita i predujmova -2 2 -1 -3 20 37 10 27 3 0 0 0 30 18 12 B. 9 Neto uzajmljivanje (+)/neto pozajmlji vanje (-) -38 230 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 V. III. 3: Račun ostalih promjena u aktivi V. III. 3. 1: R ačun ostalih promjena u obujmu aktive Promjene u aktivi Promjene u pasivi i neto vrijednosti AN AN. 2 K. 8 K. 12 Nefinancijska aktiva 0 AF Pasiva Neproizvedena aktiva 0 K. 7 Gubici zbog nepogoda Nenadoknađene zapljene 0 K. 8 Nenadoknađene zapljene Promjene u klasifikaciji i strukturi K. 10 0 Ostale promjene u obujmu financijske aktive i pasive n. d. k. K. 12. 2 Promjene u klasifikaciji aktive i pasive 0 K. 12 Promjene u klasifikaciji i strukturi K. 12. 22 od čega: AN. 21 Promjene u klasifikaciji aktive ili pasive, osim monetizacije/demonetizacije zlata Opipljiva neproizvedena aktiva K. 12. 1 Promjene u sektorskoj klasifikaciji strukturi i K. 12. 2 Promjene u klasifikaciji aktive i pasive 0 0 K. 12. 22 Promjene u klasifikaciji aktive ili pasive, osim monetizacije/demonetizacije zlata AN. 22 Neopipljiva neproizvedena aktiva od čega: AF. 2 0 Gotovina i depoziti AF K. 7 K. 8 K. 10 Financijska aktiva 0 AF. 3 Vrijednosnice osim dionica Gubici zbog nepogoda 0 AF. 4 Zajmovi Nenadoknađene zapljene 0 AF. 5 Dionice i ostali vlasnički udjeli Ostale promjene u obujmu financijske aktive i pasive n. d. k. 0 AF. 6 Tehničke pričuve osiguranja K. 12 Promjene u klasifikaciji i strukturi 0 AF. 7 Ostali računi obveza 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 K. 12. 2 Promjene u klasifikaciji aktive i pasive K. 12. 22 od čega: AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Promjene u klasifikaciji aktive ili pasive, osim monetizacije/demonetizacije zlata Monetarno zlato i posebna prava vučenja Gotovina i depoziti Vrijednosnice osim dionica Zajmovi Dionice i ostali vlasnički udjeli Tehničke pričuve osiguranja Ostali računi potraživanja 0 0 0 0 0 0 0 0 0 B. 10. 2 Promjene neto vrijednosti zbog ostalih promjena u obujmu aktive 0 V. III. 3. 2: R ačun revalor izacije Promjene u aktivi Promjene u pasivi i neto vrijednosti K. 11 Nominalni vlasnički dobici (-): (+)/gubici K. 11 Nominalni (-): vlasnički dobici (+)/gubici AN. 2 Neproizvedena aktiva 0 AF Pasiva 3 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 231 Promjene u aktivi Promjene u pasivi i neto vrijednosti AN. 21 Opipljiva neproizvedena aktiva 0 AF. 2 Gotovina i depoziti AN. 22 Neopipljiva neproizvedena aktiva 0 AF. 3 Vrijednosnice osim dionica AF. 4 Zajmovi Financijska aktiva 7 AF. 5 Dionice i ostali vlasnički udjeli Monetarno zlato i posebna prava vučenja 0 AF. 6 Tehničke pričuve osiguranja Gotovina i depoziti 0 AF. 7 Ostali računi obveza 0 2 0 0 0 0 AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 Vrijednosnice osim dionica Zajmovi Promjene u aktivi AF. 5 AF. 6 AF. 7 Dionice i ostali vlasnički udjeli Tehničke pričuve osiguranja Ostali računi potraživanja 4 0 3 0 Promjene u pasivi i neto vrijednosti B. 10. 3 Promjene neto vrijednosti zbog nominalnih vlasničkih dobitaka/gubitaka 4 V. III. 3. 2. 1: Račun neutralnih vlasničkih dobitaka/gubitaka Promjene u aktivi Promjene u pasivi i neto vrijednosti K. 11. 1 Neutralni vlasnički dobici (+)/gubici (-): K. 11. 1 Neutralni vlasnički dobici (+)/gubici (-): AN. 2 Neproizvedena aktiva 0 AF Pasiva AN. 21 Opipljiva neproizvedena aktiva 0 AF. 2 Gotovina i depoziti AN. 22 Neopipljiva neproizvedena aktiva 0 AF. 3 Vrijednosnice osim dionica AF. 4 Zajmovi Financijska aktiva 11 AF. 5 Dionice i ostali vlasnički udjeli Monetarno zlato i posebna prava vučenja 0 AF. 6 Tehničke pričuve osiguranja Gotovina i depoziti 2 AF. 7 Ostali računi obveza Vrijednosnice osim dionica Zajmovi Dionice i ostali vlasnički udjeli Tehničke pričuve osiguranja Ostali računi potraživanja 3 1 2 1 3 AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 6 2 2 0 0 1 1 B. 10. 31 Promjene neto vrijednosti zbog neutralnih vlasničkih dobitaka/gubitaka 6 232 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 V. III. 3. 2. 2: Račun realnih vlasničkih dobitaka/gubitaka Promjene u aktivi Promjene u pasivi i neto vrijednosti K. 11. 2 Realni dobici (+)/gubici (-): K. 11. 2 Realni dobici (+)/gubici (-): AN. 2 Neproizvedena aktiva 0 AF Pasiva AN. 21 Opipljiva neproizvedena aktiva 0 AF. 2 Gotovina i depoziti AN. 22 Neopipljiva neproizvedena aktiva 0 AF. 3 Vrijednosnice osim dionica AF. 4 Zajmovi Financijska aktiva -5 AF. 5 Dionice i ostali vlasnički udjeli Monetarno zlato i posebna prava vučenja 0 AF. 6 Tehničke pričuve osiguranja Gotovina i depoziti -2 AF. 7 Ostali računi obveza Vrijednosnice osim dionica Zajmovi Dionice i ostali vlasnički udjeli Tehničke pričuve osiguranja Ostali računi potraživanja 1 -1 0 -1 -3 AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 -3 -2 1 0 0 -1 -1 B. 10. 32 Promjene neto vrijednosti zbog realnih vlas ničkih dobitaka/gubitaka 4 V. IV. : Račun vanjske aktive i pasive V. IV. 1: Početna bilanca stanja Aktiva Pasiva i neto vrijednost AN Nefinancijska aktiva 0 AF Pasiva AN. 2 Neproizvedena aktiva 0 AF. 2 Gotovina i depoziti AN. 21 Opipljiva neproizvedena aktiva 0 AF. 3 Vrijednosnice osim dionica AN. 22 Neopipljiva neproizvedena aktiva 0 AF. 4 Zajmovi Financijska aktiva 573 AF. 6 Tehničke pričuve osiguranja AF. 5 Dionice i ostali vlasnički udjeli AF. 7 Ostali računi obveza Monetarno zlato i posebna prava vučenja Gotovina i depoziti Vrijednosnice osim dionica 0 105 125 AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 297 116 77 17 3 25 59 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 233 Pasiva i neto vrijednost Aktiva AF. 4 Zajmovi AF. 5 Dionice i ostali vlasnički udjeli AF. 6 Tehničke pričuve osiguranja AF. 7 Ostali računi potraživanja 70 113 26 134 B. 90 Neto vrijednost 276 V. IV. 2: Promjene u bilanci stanja Aktiva Pasiva i neto vrijednost Ukupne promjene aktive Ukupne promjene pasive AN Nefinancijska aktiva 0 AF Pasiva AN. 2 Neproizvedena aktiva 0 AF. 2 Gotovina i depoziti AN. 21 Opipljiva neproizvedena aktiva 0 AF. 3 Vrijednosnice osim dionica AN. 22 Neopipljiva neproizvedena aktiva 0 AF. 4 Zajmovi AF Financijska aktiva 57 AF. 6 Tehničke pričuve osiguranja AF. 5 Dionice i ostali vlasnički udjeli AF. 1 Monetarno zlato i posebna prava vučenja AF. 2 Gotovina i depoziti AF. 3 Vrijednosnice osim dionica AF. 4 Zajmovi AF. 5 Dionice i ostali vlasnički udjeli AF. 6 Tehničke pričuve osiguranja AF. 7 Ostali računi potraživanja 1 11 9 10 5 0 21 AF. 7 Ostali računi obveza B. 10 Promjene uslijed: ukupne neto vrijednosti B. 10. 1 Štednje i kapitalnih transfera B. 10. 2 Ostalih promjena u obujmu aktive B. 10. 3 Nominalnih vlasničkih dobitaka/gubi taka B. 10. 31 Neutralnih vlasničkih dobitaka/gubitaka B. 10. 32 Realnih vlasničkih dobitaka/gubitaka 91 -2 22 37 3 0 30 -34 -38 0 4 6 -1 234 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 V. IV. 3 Završna bilanca stanja Aktiva Pasiva i neto vrijednost AN Nefinancijska aktiva 0 AF Pasiva AN. 2 Neproizvedena aktiva 0 AF. 2 Gotovina i depoziti AN. 21 Opipljiva neproizvedena aktiva 0 AF. 3 Vrijednosnice osim dionica AN. 22 Neopipljiva neproizvedena aktiva 0 AF. 4 Zajmovi Financijska aktiva 630 AF. 6 Tehničke pričuve osiguranja AF. 5 Dionice i ostali vlasnički udjeli AF. 7 Ostali računi obveza Monetarno zlato i posebna prava vučenja Gotovina i depoziti Vrijednosnice osim dionica Zajmovi Dionice i ostali vlasnički udjeli Tehničke pričuve osiguranja Ostali računi potraživanja 0 116 134 80 118 26 155 AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 388 114 99 54 6 25 89 B. 90 Neto vrijednost 242 RAČUN ROBA I USLUGA (0) 8. 78. 8. 79. 8. 80. 8. 81. Svrha računa roba i usluga je pokazati, po skupinama proizvoda i za ukupno gospodarstvo, kako se koriste raspoloživi proiz vodi. On stoga pokazuje, po skupinama proizvoda i za ukupno gospodarstvo, izvore (outpute i uvoze) i uporabe roba i usluga (intermedijarnu potrošnju, finalnu potrošnju, bruto ulaganje u fiksni kapital, promjene zaliha, neto stjecanja dragocjenosti, izvoz). S obzirom na način na koji se output vrednuje po osnovnim cijenama, a uporabe po kupovnim cijenama, na strani izvora treba uključiti poreze manje subvencije na proizvode. Uporabe se bilježe na desnoj strani računa roba i usluga, a izvori na lijevoj strani, tj. na suprotnoj strani od one koja se koristi u tekućim računima za institucionalne sektore, budući da su tokovi proizvoda protustavke monetarnim tokovima. 8. 82. Račun roba i usluga je po definiciji u ravnoteži i stoga nema izravnavajuću stavku. Tablica 8. 17. – Račun 0: Račun roba i usluga Sredstva P. 1 P. 11 P. 12 Output Tržišni output Output za vlastitu uporabu P. 13 Ostali netržišni output Uporabe 3 595 P. 2 Intermedijarna potrošnja 1 904 3 048 171 376 P. 3/P. 4 Izdaci za finalnu potrošnju/stvarna finalna potrošnja 1 371 P. 31/P. 41 Izdaci za individualnu potrošnju/ stvarna individualna potrošnja 1 215 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 235 Sredstva D. 21 Porezi na proizvode D. 31 Subvencije na proizvode P. 7 Uvozi roba i usluga P. 71 Uvoz roba P. 72 Uvoz usluga 141 -8 497 392 105 Uporabe P. 32/P. 42 za Izdaci stvarna zajednička potrošnja zajedničku potrošnju/ P. 51 Bruto investicije u fiksni kapital P. 511 P. 5111 P. 5112 P. 5113 P. 512 P. 5121 P. 5122 P. 5123 P. 513 P. 5131 P. 5132 P. 52 P. 53 P. 6 P. 61 P. 62 Neto povećanje opipljive aktive fiksne Povećanja nove opipljive aktive fiksne Povećanja postojeće opipljive fiksne aktive Smanjenje postojeće opipljive fiksne aktive Neto stjecanja neopipljive aktive fiksne Povećanja nove neopipljive fiksne aktive Povećanja fiksne aktive Smanjenja fiksne aktive postojeće neopipljive postojeće neopipljive Povećanja vrijednosti neproizvedene nefinancijske aktive Značajna poboljšanja neproizvedene nefinancijske aktive Troškovi prijenosa vlasništva nad neproizvedenom nefinancijskom aktivom Promjene zaliha Neto stjecanje dragocjenosti Izvoz roba i usluga Izvoz roba Izvoz usluga 156 376 303 305 11 -13 51 53 6 -8 22 5 17 28 10 536 462 74 INTEGRIRANI EKONOMSKI RAČUNI 8. 83. Integrirani ekonomski računi daju sažet pregled računa jednog gospodarstva: tekući računi, računi akumulacije i bilance stanja. Integrirani ekonomski računi objedinjuju u istoj tablici račune svih institucionalnih sektora, ukupnog gospodarstva i sektora inozemstva i uravnotežuju sve tokove i svu aktivu i pasivu. Oni također omogućavaju izravno očitavanje svih agregata. 8. 84. 8. 85. 8. 86. U tablici integriranih ekonomskih računa, uporabe, aktiva i promjene u aktivi bilježe se na lijevoj strani, dok se izvori, pasiva, promjene u pasivi i neto vrijednosti bilježe na desnoj strani. Da bi tablica bila čitljiva, a da istodobno daje sliku cjelokupnog ekonomskog procesa, koriste se najprikladnije razine agregi ranja koje omogućuju razumijevanje strukture sustava. Stupci u tablici predstavljaju institucionalne sektore: nefinancijska društva, financijska društva, ukupnu državu, neprofitne ustanove koje služe kućanstvima i kućanstva. Postoji i stupac za ukupno gospodarstvo, stupac sektora inozemstva te stupac koji uravnotežuje (saldira) uporabe i izvore roba i usluga. 8. 87. Redci u tablici predstavljaju različite kategorije transakcija, aktive i pasive, izravnavajuće stavke i određene agregate. TEKUĆI RAČUNI Uporabe Računi Ukupno S. 1 Račun roba i usluga Račun sektora inozems tva Ukupno gospoda rstvo S. 15 Neprofit ne ustanove koje služe kućanst vima I. Račun proiz vodnje/ vanjski račun roba i usluga 497 497 536 536 3 595 3 595 Tablica 8. 18. –Integrirani ekonomski računi S. 14 S. 13 S. 12 S. 11 S. 11 S. 12 S. 13 S. 14 Izvori Kućanst va Ukupna država Financij ska društva Nefinan cijska društva Transakcije, ostali tokovi, zalihe i izravnavajuće stavke Nefinan cijska društva Financij ska društva Ukupna država Kućanst va Uvoz roba i usluga Izvoz roba i usluga P. 7 P. 6 P. 1 S. 1 Račun sektor inozems tva Ukupno gospoda rstvo Račun roba i usluga S. 15 Neprofit ne ustanove koje služe kućanst vima Ukupno Računi 497 536 497 I. Proiz vodnja/ vanjski račun roba i usluga 536 1 904 1 904 6 694 246 29 881 P. 2 Intermedijarna potrošnja 1 904 1 904 133 133 D. 21-D. 31 Porezi umanjeni za subvencije na proizvode 133 133 Output 1 753 102 434 1 269 37 3 595 3 595 1 824 222 1 602 -39 768 191 133 58 429 II. 1. 1. Račun stvaranja dohotka -39 6 0 0 0 1 824 31 575 188 73 872 B. 1g/B. 1*g Dodana vrijednost, bruto/ 872 73 188 575 31 1 824 222 3 42 30 1 602 28 533 158 10 63 bruto domaći proizvod 137 K. 1 Potrošnja fiksnog kapitala 735 B. 1n/B. 1*n Dodana vrijednost, neto/ 735 63 158 533 28 1 602 1 602 neto domaći proizvod B. 11 Saldo vanjskog računa za robe i usluge -39 -39 762 23 39 140 15 545 D. 1 Naknade zaposlenicima 766 191 0 2 2 3 51 D. 2-D. 3 Porezi umanjeni za subvencije na proizvodnju i uvoz D. 21-D. 31 Porezi umanjeni za subvencije na proizvode 2 2 3 51 D. 29-D. 39 Ostali porezi umanjeni za subvencije na proizvodnju 133 58 429 0 8 92 46 55 279 B. 2g Poslovni višak 276 55 46 92 8 429 191 133 58 766 191 133 58 2 0 0 0 1 824 II. 1. 1. Račun stvaranja dohotka 768 II. 1. 2. Račun alokacije primarno g dohotka 191 133 58 429 2 3 6 H R S l u ž b e n i l i s t E u r o p s k e u n i j e 1 0 / S v. 0 4 Tablica 8. 18. –Integrirani ekonomski račun (nastavak) TEKUĆI RAČUNI Uporabe Računi Ukupno Račun roba i usluga Račun sektora inozems tva S. 1 S. 15 Neprofit ne Ukupno ustanove gospoda rstvo koje služe kućanst vima S. 14 S. 13 S. 12 S. 11 S. 11 S. 12 S. 13 S. 14 Izvori Kućanst Ukupna država va Financij Nefinan ska društva cijska društva Transakcije, ostali tokovi, zalihe i izravnavajuće stavke Nefinan Financij cijska društva ska društva Ukupna Kućanst država va S. 1 S. 15 Neprofit ne ustanove Ukupno gospoda rstvo koje služe kućanst vima Račun sektor inozems tva Račun roba i usluga Ukupno Računi 442 217 432 446 442 442 B. 3g Mješoviti dohodak, bruto 442 442 217 5 60 16 45 139 B. 2n Poslovni višak, neto 139 45 16 60 5 217 432 432 B. 3n Mješoviti dohodak, neto 432 432 66 380 7 44 46 138 145 D. 4 Vlasnički dohodak 78 160 30 134 5 407 39 1 855 1 855 6 1 390 221 29 209 B. 5g Saldo primarnih dohodaka, bruto/nacionalni dohodak, bruto 209 29 221 1 390 6 1 855 1 633 1 633 3 1 348 191 19 72 B. 5n/B. 5*n Saldo primarnih dohodaka, 72 19 191 1 348 3 1 633 neto/nacionalni dohodak, neto II. 1. 2. Račun alokacije primarnog dohotka 442 217 432 446 1 855 II. 2. Račun sekun darne raspod jele 1 633 dohotka II. 2. Račun sekun darne raspod jele dohotka 213 322 322 1 212 0 178 0 10 24 D. 5 Tekući porezi na dohodak, bogatstvo itd. 213 213 0 0 322 322 322 D. 61 Socijalni doprinosi 14 39 268 0 1 322 0 289 29 13 D. 62 Socijalne naknade, osim socijalnih transfera u naturi 332 332 0 0 0 213 322 332 278 9 269 71 139 46 11 D. 7 Ostali tekući transferi 10 49 108 36 36 239 39 278 1 2 1 0 / S v. 0 4 H R S l u ž b e n i l i s t E u r o p s k e u n i j e 2 3 7 TEKUĆI RAČUNI Uporabe Računi Ukup no Račun roba i usluga Račun sektor a inoze mstva Tablica 8. 18. –Integrirani ekonomski računi (nastavak) Izvori S. 1 S. 15 S. 14 S. 13 S. 12 S. 11 S. 11 S. 12 S. 13 S. 14 S. 15 S. 1 Ukupno gospoda rstvo Neprofit ne ustanove koje služe kućanst vima Transakcije, ostali tokovi, zalihe i izravnavajuće stavke Kućanst va Ukupna država Financij ska društva Nefinan cijska društva Nefinan cijska društva Financij ska društva Ukupna država Kućanst va Neprofit ne ustanove koje služe kućanst vima Ukupno gospoda rstvo 1 826 1 826 40 1 187 382 32 185 B. 6g Raspoloživi dohodak, bruto 185 32 382 1 187 40 1 826 Račun sektor inoze mstva Račun roba i usluga Ukup no Računi 1 826 II. 3. Račun preraspo djele 1 604 dohotka u naturi 1 604 219 II. 3. Račun preraspo djele dohotka u naturi II. 4. Račun uporabe dohotka 1 604 37 1 145 352 22 48 B. 6n Raspoloživi dohodak, neto 48 22 352 1 145 37 1 604 219 13 206 D. 63 Socijalni transferi u naturi 219 219 219 1 826 1 826 27 1 406 176 32 185 B. 7g 1 604 1 604 24 1 364 146 22 48 B. 7n Prilagođeni raspoloživi dohodak, bruto Prilagođeni raspoloživi dohodak, neto 185 32 176 1 406 27 1 826 1 826 II. 4. Račun uporabe dohotka 48 22 146 1 364 24 1 604 1 604 B. 6g Raspoloživi dohodak, bruto 185 32 382 1 187 40 1 826 1 826 B. 6n Raspoloživi dohodak, neto 48 22 352 1 145 37 1 604 1 604 1 371 1 371 1 371 1 215 156 1 371 13 996 362 P. 4 P. 3 Stvarna finalna potrošnja Izdaci za finalnu potrošnju 11 0 11 0 0 11 0 D. 8 Prilagodba za promjenu neto vlasničkih udjela kućanstava u pričuvama mirovinskih fondova 1 371 1 371 1 371 1 371 11 11 0 11 2 3 8 H R S l u ž b e n i l i s t E u r o p s k e u n i j e 1 0 / S v. 0 4 TEKUĆI RAČUNI Uporabe Računi Ukup no Račun roba i usluga Račun sektor a inoze mstva Tablica 8. 18. –Integrirani ekonomski račun (nastavak) Izvori S. 1 S. 15 S. 14 S. 13 S. 12 S. 11 S. 11 S. 12 S. 13 S. 14 S. 15 S. 1 Neprofit ne Ukupno ustanove gospoda rstvo koje služe kućanst vima Transakcije, ostali tokovi, zalihe i izravnavajuće stavke Kućanst Ukupna država va Financij Nefinan ska društva cijska društva Nefinan Financij cijska društva ska društva Ukupna Kućanst država va Neprofit ne ustanove Ukupno gospoda rstvo koje služe kućanst vima Račun sektor inoze mstva Račun roba i usluga Ukup no Računi 455 233 -41 -41 455 233 27 24 202 20 160 -10 21 11 185 B. 8g Štednja, bruto 48 B. 8n Štednja, neto B. 12 Saldo vanjskog tekućeg računa RAČUNI AKUMULACIJE Promjene u aktivi III. 1. 1. Račun promjene neto vrijed nosti zbog štednje i kapitalnih transfera 192 -38 230 21 178 -38 B. 8n Štednja, neto 48 11 -10 160 24 233 Promjene u pasivi i neto vrijednosti B. 12 D. 9 Saldo vanjskog tekućeg računa Kapitalni transferi, primljeni -41 33 0 6 23 0 62 4 D. 9 Kapitalni transferi, dani (-) -16 -7 -34 -5 -3 -65 -1 III. 1. 1. Račun promjene neto vrijednosti zbog štednje i kapitalnih transfera 233 -41 66 -66 4 9 65 B. 10. 1 Promjene neto vrijednosti zbog štednje i kapitalnih transfera 250 P. 51 Bruto investicije u fiksni kapital 65 4 -38 178 21 230 -38 192 376 376 III. 1. 2. Račun stjecanja nefinan cijske aktive III. 1. 2. Račun stje canja nefi nancijske aktive 376 -222 376 19 61 37 -222 -3 -42 -30 -10 -137 K. 1 Potrošnja fiksnog kapitala (-) 1 0 / S v. 0 4 H R S l u ž b e n i l i s t E u r o p s k e u n i j e 2 3 9 Tablica 8. 18. –Integrirani ekonomski račun (nastavak) RAČUNI AKUMULACIJE Promjene u aktivi Računi Ukupno S. 1 Račun roba i usluga Račun sektora inozems tva Ukupno gospoda rstvo S. 15 Neprofit ne ustanove koje služe kućanst vima Promjene u pasivi i neto vrijednosti S. 14 S. 13 S. 12 S. 11 S. 11 S. 12 S. 13 S. 14 Kućanst va Ukupna država Financij ska društva Nefinan cijska društva Transakcije, ostali tokovi, zalihe i izravnavajuće stavke Nefinan cijska društva Financij ska društva Ukupna država Kućanst va S. 1 Račun sektor inozems tva Ukupno gospoda rstvo Račun roba i usluga S. 15 Neprofit ne ustanove koje služe kućanst vima Ukupno Računi 28 10 0 0 28 10 0 0 0 0 1 2 5 4 0 3 2 -38 38 4 148 -50 0 0 0 5 26 P. 52 Promjene zaliha 2 P. 53 Neto povećanje dragocje nosti -7 K. 2 Neto povećanje neproizve dene nefinancijske aktive 28 28 10 10 -69 B. 9 Neto uzajmljivanje (+-/neto pozajmljivanje (-) -69 5 -50 148 4 38 -38 III. 2. Financijski račun III. 2. Financijski račun 691 50 641 32 181 120 237 71 F Neto povećanje financijske aktive F F. 1 -1 Neto povećanje obveza 140 232 170 33 28 603 88 691 Monetarno zlato i posebna prava vučenja 0 1 -1 0 7 130 143 254 46 11 119 12 68 15 17 F. 2 Gotovina i depoziti 5 138 12 29 26 53 18 F. 3 Vrijednosnice osim dionica 0 6 130 2 53 64 0 0 0 0 132 -2 123 20 10 244 2 44 0 0 5 3 45 167 27 F. 4 Zajmovi 71 0 94 28 24 217 37 36 3 2 F. 5 Dionice i drugi vlasnički udjeli 26 13 0 4 43 3 130 143 254 46 2 4 0 H R S l u ž b e n i l i s t E u r o p s k e u n i j e 1 0 / S v. 0 4 Tablica 8. 18. –Integrirani ekonomski račun (nastavak) RAČUNI AKUMULACIJE Promjene u aktivi Računi Ukupno S. 1 Račun roba i usluga Račun sektora inozems tva Ukupno gospoda rstvo S. 15 Neprofit ne ustanove koje služe kućanst vima Promjene u pasivi i neto vrijednosti S. 14 S. 13 S. 12 S. 11 S. 11 S. 12 S. 13 S. 14 Kućanst va Ukupna država Financij ska društva Nefinan cijska društva Transakcije, ostali tokovi, zalihe i izravnavajuće stavke Nefinan cijska društva Financij ska društva Ukupna država Kućanst va S. 1 Račun sektor inozems tva Ukupno gospoda rstvo Račun roba i usluga S. 15 Neprofit ne ustanove koje služe kućanst vima Ukupno Računi Tehničke pričuve osigu ranja 0 36 0 III. 3. 1. Račun ostalih promjena u obujmu aktive 36 82 15 24 3 4 -9 -11 0 1 3 0 36 21 61 15 24 3 4 -9 -11 0 1 3 0 0 0 0 8 0 0 0 0 0 0 0 0 0 36 40 2 0 0 0 0 0 0 0 2 0 6 1 0 3 4 -2 -6 8 0 0 0 0 -2 0 0 0 0 0 0 F. 6 7 F. 7 Ostali računi potraživanja/ dugovanja 14 K. 3-10 i K. 12 Ostale promjene obujma, ukupno 24 K. 3 Ekonomsko pojavljivanje neproizvedene aktive 0 K. 4 0 K. 5 Ekonomsko pojavljivanje proizvedene aktive Prirodni rast nekultiviranih bioloških resursa -7 K. 6 Ekonomsko nestajanje neproizvedene aktive -5 K. 7 Gubici uslijed nepogoda -3 -5 K. 8 Nenadoknađene zapljene 0 1 1 K. 9 Ostale promjene u obujmu nefinancijske aktive n. d. k. 0 K. 10 Ostale promjene u obujmu financijske aktive i pasive n. d. k. 37 -3 0 0 0 2 0 0 10 -1 0 0 5 0 0 0 0 0 0 0 0 36 0 52 30 -2 0 36 82 -2 III. 3. 1. Račun ostalih promjena u obujmu aktive 0 0 0 0 0 0 -4 2 0 0 0 -2 0 -2 1 0 / S v. 0 4 H R S l u ž b e n i l i s t E u r o p s k e u n i j e 2 4 1 Tablica 8. 18. –Integrirani ekonomski račun (nastavak) RAČUNI AKUMULACIJE Promjene u aktivi Računi Ukupno Račun roba i usluga Račun sektora inozems tva S. 1 S. 15 Neprofit ne Ukupno ustanove gospoda rstvo koje služe kućanst vima Promjene u pasivi i neto vrijednosti S. 14 S. 13 S. 12 S. 11 S. 11 S. 12 S. 13 S. 14 Kućanst Ukupna država va Financij Nefinan ska društva cijska društva Transakcije, ostali tokovi, zalihe i izravnavajuće stavke Nefinan Financij cijska društva ska društva Ukupna Kućanst država va S. 1 S. 15 Neprofit ne ustanove Ukupno gospoda rstvo koje služe kućanst vima Račun sektor inozems tva Račun roba i usluga Ukupno Računi 0 0 0 0 0 -6 0 6 K. 12 Promjene klasifikaciji strukturi 1 0 -1 0 0 0 0 0 10 -7 17 5 280 126 154 91 III. 3. 2. Račun revaloriza cije 0 10 -7 17 5 0 0 0 280 126 154 84 0 7 0 0 0 0 8 5 3 1 0 0 0 2 80 35 45 16 od čega: 12 AN Nefinancijska aktiva -2 AN. 1 Proizvedena aktiva 14 AN. 2 Neproizvedena aktiva 2 AF Financijska aktiva/pasiva B. 10. 2 Promjene neto vrijednosti zbog ostalih promjena u obujmu aktive K. 11 Nominalni vlasnički dobici/ gubici 144 AN Nefinancijska aktiva 63 AN. 1 Proizvedena aktiva 81 AN. 2 Neproizvedena aktiva -2 -2 0 0 4 2 2 0 -3 3 1 44 20 23 -3 17 2 -4 -1 2 0 2 0 0 -2 17 2 57 8 AF Financijska aktiva/pasiva 18 B. 10. 3 Promjene neto vrijednosti zbog nominalnih vlasničkih dobitaka (+)/gubitaka (-) 134 51 10 7 0 0 76 38 96 10 288 0 0 3 4 III. 3. 2. Račun revaloriza cije -2 17 78 292 2 4 2 H R S l u ž b e n i l i s t E u r o p s k e u n i j e 1 0 / S v. 0 4 IV. 1. Početna bilanca stanja IV. 2. Promjene u bilanci stanja Tablica 8. 18. –Integrirani ekonomski račun (nastavak) BILANCE STANJA Promjene u aktivi Računi Ukupno S. 1 Račun roba i usluga Račun sektora inozems tva Ukupno gospoda rstvo S. 15 Neprofit ne ustanove koje služe kućanst vima S. 14 S. 13 S. 12 S. 11 S. 11 S. 12 S. 13 S. 14 Kućanst va Ukupna država Financij ska društva Nefinan cijska društva Transakcije, ostali tokovi, zalihe i izravnavajuće stavke Nefinan cijska društva Financij ska društva Ukupna država Kućanst va S. 1 Račun sektor inozems tva Ukupno gospoda rstvo Račun roba i usluga S. 15 Neprofit ne ustanove koje služe kućanst vima Promjene u pasivi i neto vrijednosti 9 922 0 9 922 324 2 822 1 591 144 5 041 AN. Nefinancijska aktiva 6 047 6 047 243 1 698 1 001 104 3 001 AN. 1 Proizvedena aktiva 3 875 0 3 875 81 1 124 590 40 2 040 AN. 2 Neproizvedena aktiva Ukupno Računi IV. 1. Početna bilanca stanja 7 365 573 6 792 172 1 819 396 3 508 897 AF Financijska aktiva/pasiva 1 817 3 384 687 289 121 6 298 297 6 595 B. 90 Neto vrijednost 4 121 268 1 300 4 352 375 10 416 276 10 692 482 289 193 787 Ukupne promjene u aktivi/ pasivi 0 482 25 110 56 1 290 AN Nefinancijska aktiva 289 21 61 25 -1 182 AN. 1 Proizvedena aktiva 0 193 4 49 30 2 108 AN. 2 Neproizvedena aktiva 57 730 33 199 123 294 81 AF Financijska aktiva/pasiva 155 285 176 33 28 677 91 B. 10 Promjene neto vrijednosti, ukupno 216 10 2 276 31 535 -34 IV. 2. Promjene u bilanci stanja 767 501 B. 10. 1 Štednja i kapitalni transferi 65 4 -38 178 21 230 -38 192 1 0 / S v. 0 4 H R S l u ž b e n i l i s t E u r o p s k e u n i j e 2 4 3 BILANCE STANJA Promjene u aktivi Računi Ukupno Račun roba i usluga IV. 3. Završna bilanca stanja 1040 4 6 336 4 068 8 152 S. 1 Račun sektora Ukupno inozems gospoda tva rstvo 0 1040 4 6 336 4 068 630 7 522 0 Tablica 8. 18. –Integrirani ekonomski račun (nastavak) 2 4 4 S. 15 Neprofit ne ustanove koje služe kućanst vima S. 14 S. 13 S. 12 S. 11 S. 11 S. 12 S. 13 S. 14 Kućanst Ukupna država va Financij Nefinan ska društva cijska društva Transakcije, ostali tokovi, zalihe i izravnavajuće stavke Nefinan Financij cijska društva ska društva Ukupna Kućanst država va S. 1 S. 15 Neprofit ne ustanove Ukupno gospoda rstvo koje služe kućanst vima Račun sektor inozems tva Račun roba i usluga Ukupno Računi H R Promjene u pasivi i neto vrijednosti B. 10. 2 B. 10. 3 349 2 932 1 647 145 5 331 AN 264 85 205 1 759 1 026 620 1 173 519 2 018 103 42 3 802 3 183 AN. 1 2 148 AN. 2 978 AF B. 90 Ostale promjene u obujmu aktive Nominalni vlasnički dobici (+)/gubici (-) Nefinancijska aktiva Proizvedena aktiva Neproizvedena aktiva Financijska aktiva/pasiva Neto vrijednost 17 134 -4 10 2 38 2 96 0 17 10 288 0 4 17 292 1 972 3 669 278 4 337 863 1 302 322 4 628 149 6 975 406 10 951 388 242 7362 11 193 IV. 3. Završna bilanca stanja S l u ž b e n i l i s t E u r o p s k e u n i j e 1 0 / S v. 0 4 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 245 AGREGATI 8. 88. Agregati su sažeti pokazatelji rezultata aktivnosti ukupnog gospodarstva i ključne veličine u svrhu makroekonomske analize i usporedbi u vremenu i prostoru. BRUTO DOMAĆI PROIZVOD PO TRŽIŠNIM CIJENAMA (BDP) 8. 89. Bruto domaći proizvod po tržišnim cijenama je krajnji rezultat proizvodne aktivnosti rezidentnih proizvodnih jedinica. Može se odrediti na tri načina: (a) BDP je zbroj bruto dodane vrijednosti različitih institucionalnih sektora ili različitih djelatnosti uvećan za poreze i umanjen za subvencije na proizvode (koji nisu alocirani na sektore i djelatnosti). On je također izravnavajuća stavka u računu proizvodnje ukupnog gospodarstva. (b) BDP je zbroj finalnih uporaba roba i usluga koje su proizvele rezidentne institucionalne jedinice (stvarna finalna potrošnja i bruto investicije u kapital), uvećan za izvoz i umanjen za uvoze roba i usluga. (c) BDP je zbroj uporaba u računu stvaranja dohotka ukupnog gospodarstva (naknade zaposlenicima, porezi na proizvodnju i uvozi umanjen za subvencije, bruto poslovni višak i mješoviti dohodak ukupnog gospodarstva). 8. 90. Odbitkom potrošnje fiksnog kapitala od BDP-a dobivamo neto domaći proizvod po tržišnim cijenama (NDP). POSLOVNI VIŠAK UKUPNOGA GOSPODARSTVA 8. 91. Bruto (ili neto) poslovni višak ukupnoga gospodarstva je zbroj bruto (ili neto) poslovnih viškova različitih djelatnosti gospo darstva ili različitih institucionalnih sektora. MJEŠOVITI DOHODAK UKUPNOGA GOSPODARSTVA 8. 92. Bruto (ili neto) mješoviti dohodak ukupnoga gospodarstva istovjetan je bruto (ili neto) mješovitom dohotku sektora kućan stava. PODUZETNIČKI DOHODAK UKUPNOGA GOSPODARSTVA 8. 93. Bruto (ili neto) poduzetnički dohodak ukupnoga gospodarstva je zbroj bruto (ili neto) poduzetničkih dohodaka različitih sektora. NACIONALNI DOHODAK (PO TRŽIŠNIM CIJENAMA) 8. 94. Bruto (ili neto) nacionalni dohodak (po tržišnim cijenama) predstavlja ukupan primarni dohodak koji primaju rezidentne institucionalne jedinice: naknade zaposlenicima, porezi na proizvodnju i uvoz umanjeni za subvencije, vlasnički dohodak (potraživanja minus dugovanja), (bruto ili neto) poslovni višak i (bruto ili neto) mješoviti dohodak. Bruto nacionalni dohodak (po tržišnim cijenama) jednak je BDP-u umanjenom za primarni dohodak koji plaćaju rezidentne jedinice nerezidentnim jedinicama uvećan za primarni dohodak koji primaju rezidentne jedinice od sektora inozemstva. Bruto nacionalni dohodak (po tržišnim cijenama) tržišnim cijenama), kao što se to općenito podrazumijeva u nacionalnim računima. je konceptualno istovjetan bruto nacionalnom proizvodu (BNP) (po 246 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 Međutim, BNP se drukčije računao u ESA1979. (6) Nacionalni dohodak nije proizvodni koncept, nego dohodovni koncept, koji ima više ekonomskog smisla kad se izrazi neto, tj. nakon odbitka potrošnje fiksnog kapitala. NACIONALNI RASPOLOŽIVI DOHODAK 8. 95. Bruto (ili neto) nacionalni raspoloživi dohodak je zbroj bruto (ili neto) raspoloživih dohodaka institucionalnih sektora. Bruto (ili neto) nacionalni raspoloživi dohodak jednak je bruto (ili neto) nacionalnom dohotku (po tržišnim cijenama) umanjenom za tekuće transfere (tekući porezi na dohodak, bogatstvo itd. , socijalni doprinosi, socijalne naknade i ostali tekući transferi) koje treba platiti nerezidentnim jedinicama, uvećanom za tekuće transfere koje rezidentne jedinice potražuju od sektora inozemstva. ŠTEDNJA 8. 96. Ovaj agregat mjeri dio nacionalnog raspoloživog dohotka koji se ne koristi za izdatke za finalnu potrošnju. Bruto (ili neto) nacionalna štednja je zbroj bruto (ili neto) štednji različitih institucionalnih sektora. SALDO VANJSKOG TEKUĆEG RAČUNA 8. 97. Izravnavajuća stavka u vanjskom računu primarnog dohotka i tekućih transfera predstavlja višak (ako je negativna) ili manjak (ako je pozitivna) ukupnog gospodarstva od njegovih tekućih transakcija (trgovina robom i uslugama, primarni dohoci, tekući transferi) s inozemstvom. NETO UZAJMLJIVANJE (+) ILI POZAJMLJIVANJE(-) UKUPNOGA GOSPODARSTVA 8. 98. Neto uzajmljivanje (+) ili pozajmljivanje (-) ukupnoga gospodarstva je zbroj neto uzajmljivanja ili pozajmljivanja institucio nalnih sektora. Predstavlja neto izvore koje ukupno gospodarstvo stavlja na raspolaganje sektoru inozemstva (ako je pozi tivan) ili prima od sektora inozemstva (ako je negativno). Neto uzajmljivanje (+) ili pozajmljivanje (-) ukupnoga gospodarstva jednako je, ali sa suprotnim predznakom, neto uzajmljivanju (-) ili pozajmljivanju (+) sektora inozemstva. NETO VRIJEDNOST UKUPNOGA GOSPODARSTVA 8. 99. Neto vrijednost ukupnoga gospodarstva je zbroj neto vrijednosti institucionalnih sektora. Ona predstavlja vrijednost nefinan cijske aktive ukupnoga gospodarstva umanjena za saldo financijske aktive i pasive sektora inozemstva. MATRIČNI PRIKAZ 8. 100. U prethodnim dijelovima ovoga poglavlja prikazan je slijed (T-) računa. Istodobno, koncepti i definicije sustava dopuštaju drugačije prikaze. Drugačiji prikazi služe za pružanje dodatnih uvida i omogućavanje različitih vrsta analize. 8. 101. Input-output tablica je matrični okvir koji je u općoj uporabi, a pruža podrobne i suvislo prikazane podatke o tokovima roba i usluga te o strukturi troškova proizvodnje. Ova matrica sadrži više podataka nego (T-) računi za robu i usluge, proizvodnju i stvaranje dohotka; primjerice, izdatak za finalnu potrošnju iskazan je po skupinama proizvoda ili djelatnosti podrijetla, a (6) U ESA-i 1979. , BNP (po tržišnim cijenama) je izračunat na način da su bruto domaćem proizvodu (po tržišnim cijenama) dodane naknade zaposlenicima i dohodak od imovine dobiven od ostatka svijeta te odbijeni odgovarajući tokovi koji se plaćaju ostatku svijeta. 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 247 intermedijarna potrošnja iskazana je i po skupinama proizvoda ili djelatnosti podrijetla i po skupinama proizvoda ili djelat nosti odredišta. Dezagregirane poveznice između ovih računa nadalje su razrađene u tablicama ponude i uporabe ESA-e pomoću specifikacije outputa proizvodnih skupina po djelatnosti. 8. 102. U ostatku ovoga odjeljka pokazuje se, prvo, da se potpuni slijed računa i izravnavajućih stavki također može prikazati u matričnom formatu. U ovoj se tablici sve transakcije prikazuju za ukupno gospodarstvo, odnosno za sektor inozemstva. Osim toga, uključen je agregatni račun roba i usluga. 8. 103. Nadalje, razmatraju se opće svrhe koje se mogu postići pomoću računovodstvene matrice. Ključna karakteristika je široki raspon mogućnosti za proširivanje ili sažimanje takve matrice u skladu s posebnim okolnostima i potrebama. Na kraju se ilustrira kako ovo funkcionira u praksi. Posebno se elaboriraju poveznice između tablica ponude i uporabe i sektorskih računa putem uvođenja računa rada, kako bi se dobio okvir matrice društvenog računovodstva (MDR). Matrica društvenog računo vodstva (MDR), između ostalog, služi za omogućavanje integriranije analize pitanja ekonomske i socijalne politike, uključujući nezaposlenost. MATRIČNI PRIKAZ RAČUNA ESA-e 8. 104. Tablica 8. 19. prikazuje potpun slijed računa i izravnavajućih stavki u jednoj matrici. U ovu svrhu, računi primarne raspodjele dohotka, računi uporabe dohotka i računi ostalih promjena u aktivi nisu raščlanjeni. Osim toga, otvorena je mogućnost spajanja računa preraspodjele dohotka u naturi s računom sekundarne raspodjele dohotka. Konačno, uveden je račun koji bilježi neto vrijednost. 8. 105. Brojke koje su prikazane u tablicama ovoga odjeljka točno odgovaraju brojčanom primjeru prikazanom u prethodnom dijelu ovoga poglavlja. U svim matricama, polja koja sadrže izravnavajuću stavku uokvirena su podebljanim crtama. 8. 106. Matrični prikaz omogućava da se svaka transakcija prikaže jednom stavkom i da se zaključi o prirodi svake transakcije na temelju njezinog položaja. Svaki račun je prikazan uređenim parom retka i stupca, a prema dogovoru reci prikazuju izvore, a stupci uporabe. Primjerice, neto domaći proizvod (1602) duguju proizvođači u gospodarstvu, a potražuje se na računu primarne raspodjele dohotka. U tablici 8. 19. , ovo je prikazano u polju (3,2), to jest, u trećem retku i drugom stupcu. Budući da ova tablica transakcije sa sektorom inozemstva prikazuje na posebnom računu, njezine dijagonalne stavke, to jest polja (3,3), (4,4), (5,5), (6,6), (7,7) i (8,8) sadrže samo transakcije među rezidentnim institucionalnim jedinicama. 8. 107. Zbrojevi redaka i stupaca nemaju naziva. Njihova glavna funkcija u matričnom računovodstvu je osigurati da su svi računi doista uravnoteženi, u smislu da su ukupni prihodi (zbrojevi redaka) jednaki ukupnim rashodima (zbrojevi stupaca). S druge strane, samo ako se ovaj uvjet ispuni mogu se izvesti izravnavajuće stavke s ekonomskim smislom, koje povezuju uzastopne račune. 8. 108. Redak 1 pokazuje uporabe roba i usluga i to po kupovnim cijenama: intermedijarnu potrošnju (1904) u stupcu 2, finalnu potrošnju (1371) u stupcu 5, bruto investicije u kapital (414) u stupcu 7 i izvoz (536) u stupcu 14. 8. 109. Zbroj elemenata u retku 1 daje ukupnu uporabu roba i usluga po kupovnim cijenama (4225). Stupac 1 prikazuje ponudu roba i usluga (također u ukupnom iznosu od 4225, naravno). Output (po osnovnim cijenama) uvećan za poreze i umanjen za subvencije na proizvode (3728) prikazan je u presjeku s retkom 2. Uvozi (497) potječu iz vanjskog računa roba i usluga (redak 14). 8. 110. Redak 2 prikazuje output (po osnovnim cijenama) uvećan za poreze i umanjen za subvencije na proizvode. Zbog ovoga vred novanja, zbroj retka 2 (3728) i zbroj stupca 2 uključuju poreze umanjene za subvencije na proizvode. To osigurava uključi vanje tih poreza u izravnavajuću stavku računa broj 2, neto domaći proizvod (NDP), vidjeti polje (3,2). Većina izravnavajućih stavki može se izračunati bruto ili neto. U ovoj su matrici sve izravnavajuće stavke iskazane neto. Potrošnja fiksnog kapitala (222) stavljena je izravno na kapitalni podračun za povećanje nefinancijske aktive (redak 7 i stupac 2). 248 8. 111. HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 Redak 3 pokazuje primitke primarnog dohotka od strane ukupnog gospodarstva: neto domaći proizvod u polju (3,2), vlas nički dohodak od ostalih rezidentnih sektora (341) na dijagonali i tokove primarnog dohotka od sektora inozemstva (72) u polju (3,15). Budući da u ovoj matrici nema raščlambe na račun primarne raspodjele dohotka, ona ne raščlanjuje dodanu vrijednost koju plaćaju proizvođači na različite kategorije dodane vrijednosti, kako se to bilježi na računu stvaranja dohotka. 8. 112. Osim dijagonalne stavke, stupac 3 sadrži primarni dohodak koji treba platiti sektoru inozemstva (41) u polju (15,3) i izravna vajuću stavku, neto nacionalni dohodak (1633), koja povezuje ovaj račun i sljedeći račun. 8. 113. 8. 114. Ova matrica ostavlja otvorenu mogućnost spajanja računa preraspodjele dohotka u naturi s računom sekundarne raspodjele dohotka. Ako nije prikazana preraspodjela dohotka u naturi, tada dijagonala sadrži tekuće transfere, isključujući socijalne transfere u naturi, između rezidentnih sektora (1096). Ovi transferi sastoje se od tekućih poreza na dohodak, bogatstvo itd. , socijalnih doprinosa i naknada, osim socijalnih transfera u naturi i ostalih tekućih transfera. Ako je uključena preraspodjela dohotka u naturi, tada dijagonala računa 4 također bilježi socijalne transfere u naturi; kada se zbroji s ostalim tokovima tekućih transfera, to iznosi 1315. U oba slučaja, redak 4 počinje s neto nacionalnim dohotkom, dok se tekući transferi od sektora inozemstva (10) bilježe u polju (4,15). Stupac 4 pokazuje, pored dijagonalne stavke, tekuće transfere sektoru inozem stva (39) u polju (15,4), dok se izravnavajuća stavka neto (prilagođeni) raspoloživi dohodak (1604) stavlja na stranu uporabe računa (prilagođenog) raspoloživog dohotka. Ako je uključena preraspodjela dohotka u naturi, tada račun 5 predstavlja račun uporabe (prilagođenog) raspoloživog Inače, ovaj račun predstavlja uporabu raspoloživog dohotka. Na agregatnoj razini, ovo je samo terminološki dohotka. problem, izdaci za jer je ukupni raspoloživi dohodak jednak ukupnom prilagođenom raspoloživom dohotku, a ukupni finalnu potrošnju jednaki su ukupnoj stvarnoj finalnoj potrošnji. Osim raspoloživog dohotka, redak ovog računa bilježi prila godbu za promjene neto vlasničkih udjela kućanstava u rezidentnim mirovinskim fondovima (11) na dijagonali te i prila godbu za promjene neto vlasničkih udjela kućanstava u nerezidentnim mirovinskim fondovima (0) u stupcu 15. Ovaj stupac, pored finalne potrošnje (1371) i dijagonalne stavke, sadrži prilagodbu za promjene neto vlasničkih udjela nerezidentnih kućanstava u rezidentnim mirovinskim fondovima (0), vidjeti polje (15,5) te izravnavajuću stavku, neto štednju (233), koja je stavljena u prvi kapitalni podračun (račun broj 6). 8. 115. Kod kapitalnog računa razlikuju se dva podračuna. Prvo, u retku računa koji se odnosi na promjenu neto vrijednosti uslijed štednje i kapitalnih transfera, neto štednja se uvećava za kapitalne transfere primljene od rezidentnih sektora (61), vidjeti polje (6,6), i od inozemstva (1), vidjeti polje (6,16). U stupcu ovoga računa prikazani su kapitalni transferi koje treba platiti rezidentnim sektorima i inozemstvu (4), vidjeti polje (16,6). Ovo daje izravnavajuću stavku, promjenu neto vrijednosti uslijed štednje i kapitalnih transfera (230), koja se prenosi na račun promjena bilanci stanja (račun 11). 8. 116. Zatim, redak računa koji se odnosi na povećanje nefinancijske aktive prikazuje potrošnju fiksnog kapitala (polje 7,2), neto stjecanje (povećanje manje smanjenje) neproizvedene nefinancijske aktive od strane rezidentnih jedinica (0), vidjeti polje (7,7) i od strane nerezidentnih jedinica (0), vidjeti polje (7,17) i promjene u aktivi uslijed štednje i kapitalnih transfera (833), vidjeti polje (7,12). To daje ukupan iznos koji je na raspolaganju rezidentima za povećanje aktive. To je povećanje prikazano u dvije faze: prvo povećanje nefinancijske aktive, u stupcu ovoga računa, a zatim povećanje financijske aktive (uključujući stranu financijsku aktivu), u stupcu sljedećeg računa. Stupac ovoga računa, računa 7, tako sadrži bruto investicije u kapital (polje 1,7), dijagonalnu stavku (7,7) koja je naprijed spomenuta, promjene u pasivi uslijed štednje i kapitalnih transfera (603), vidjeti polje (12,7) i izravnavajuću stavku, neto uzajmljivanje ukupnog gospodarstva (38), koja se prebacuje u sljedeći račun, račun financijskih transakcija. 8. 117. Račun 8, financijski račun, počinje s neto uzajmljivanjem ukupnoga gospodarstva (polje 8,7) i dodaje financijske transakcije između rezidentnih sektora (553) na dijagonali, kao i neto povećanje vanjskih obveza (50), vidjeti polje (8,18). Stupac sadrži dijagonalnu stavku i neto povećanje vanjske financijske aktive (88) u polju (18,8). Naravno, neto povećanje vanjskih obveza plus neto uzajmljivanje ukupnog gospodarstva treba biti jednako neto povećanju vanjske financijske aktive, tako da se i u ovom računu održi jednakost zbroja retka i stupca. 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 249 8. 118. Račun za ostale promjene u aktivi, račun 9, bilježi u retku promjene u aktivi uslijed ostalih promjena (379), vidjeti polje (9,12), a u stupcu promjene u pasivi uslijed ostalih promjena (74), vidjeti polje (12,9) i izravnavajuću stavku, promjene neto vrijednosti uslijed ostalih promjena (305), vidjeti polje (11,9). 8. 119. Posljednja četiri računa za ukupno gospodarstvo odnose se na bilance stanja i promjene u njima. Prvo, početna bilanca stanja daje u retku početno stanje ukupne aktive (16714), vidjeti polje (10,12), a u stupcu početno stanje ukupne pasive (6298), vidjeti polje (12, 10) te početno stanje neto vrijednosti (10416), vidjeti polje (13, 10). Nadalje, račun za promjene u bilanci stanja bilježi obje komponente tih promjena u retku, vidjeti polja (11, 6) i (11, 9) i ukupne promjene neto vrijednosti (535) u stupcu, vidjeti polje (13, 11). Zatim, završna bilanca stanja prikazuje u retku početno stanje pasive (polje 12, 10), obje komponente promjena u pasivi (polja 12, 7 i 12, 9) te završno stanje neto vrijednosti (10951), vidjeti polje (12, 13). Naravno, zbroj tih elemenata jednak je završnom stanju aktive, koje je također izračunato u stupcu ovog računa: početno stanje aktive (polje 10, 12) uvećano za obje komponente promjena u aktivi, vidjeti polja (7, 12) i (9, 12). Na kraju, poseban račun za neto vrijednost daje početno stanje neto vrijednosti (polje 13, 10) i ukupne promjene neto vrijednosti (polje 13, 11) u retku te završno stanje neto vrijednosti u stupcu (polje 12, 13). 8. 120. Za sektor inozemstva, uključeni su isti računi kao za ukupno gospodarstvo, premda u agregiranijem obliku. Prvo, vanjski račun roba i usluga prikazuje u retku uvoze ukupnog gospodarstva (polje 14, 1) i u stupcu izvoze (polje 1, 14) te izravnava juću stavku (polje 15, 14), saldo roba i usluga (-39). Potrebno je konstatirati da se na sve izravnavajuće stavke računa sektora inozemstva gleda iz perspektive inozemstva. Da bi se dobili odgovarajući agregati za ukupno gospodarstvo, moramo promije niti predznak. 8. 121. Drugo, vanjski račun za primarne dohotke i tekuće transfere bilježi izravnavajuću stavku prethodnog računa, kao i primarni dohodak, tekuće transfere i prilagodbu za promjenu neto vlasničkih udjela kućanstava u mirovinskim fondovima, u inozem stvu i iz inozemstva. O ovim se stavkama već ranije govorilo. Sve ovo daje saldo vanjskog tekućeg računa (-41), u polju (16, 15). 8. 122. Treće, kapitalni račun sektora inozemstva također je podijeljen na dva podračuna: jedan za saldo vanjskog tekućeg računa, kapitalne transfere prema i iz inozemstva i izravnavajuću stavku, promjene neto vanjske financijske pozicije zbog salda vanj skog tekućeg računa i kapitalnih transfera (-38), vidjeti polje (21, 16); drugi podračun za promjene u aktivi zbog salda vanj skog tekućeg računa i kapitalnih transfera (50), vidjeti polje (17, 22), neto povećanja (povećanja manje smanjenja) neproizve dene nefinancijske aktive od strane nerezidentnih jedinica, vidjeti polje (7, 17), promjene u pasivi zbog salda vanjskog tekućeg računa i kapitalnih transfera (88), vidjeti polje (22, 17) i izravnavajuću stavku, neto uzajmljivanje sektora inozemstva (-38), koja se prenosi na sljedeći račun. 8. 123. Četvrto, financijski račun daje neto povećanja vanjske financijske aktive (polje 18, 8) i neto uzajmljivanje sektora inozemstva (polje 18, 17) u retku, a neto povećanje vanjskog zaduživanja (polje 8, 18) u stupcu. Peto, račun ostalih promjena u aktivi prikazuje u retku takve promjene aktive (7), vidjeti polje (19, 22), a u stupcu takve promjene pasive (3), vidjeti polje (22, 19), kao i izravnavajuću stavku, promjene neto vanjske financijske pozicije zbog ostalih promjena (4), vidjeti polje (21, 19). 8. 124. Na kraju, bilance stanja sektora inozemstva analogne su onima za ukupno gospodarstvo. Elementi koji nisu prethodno spomenuti su: početno stanje vanjske aktive (573), vidjeti polje (20, 22), početno stanje vanjske pasive (297), vidjeti polje (22, 20), početna neto vanjska financijska pozicija sektora inozemstva prema ukupnom gospodarstvu (276), vidjeti polje (23, 20), ukupne promjene u neto vanjske financijske pozicije sektora inozemstva (-34), vidjeti polje (23, 21) i završna financijska pozicija sektora inozemstva prema ukupnom gospodarstvu (242), vidjeti polje (22, 23). 8. 125. Kao sljedeći korak, ovaj sažeti format matrice može se raščlaniti kako bi se vidio potpun slijed računa, uključujući pojedinosti o nositeljima transakcija i kategorijama transakcija. Međutim, puni potencijal matričnog računovodstva može se ostvariti ako 250 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 svi računi nisu raščlanjeni na isti način, nego ako je za svaki račun izabrana za nj najpogodnija klasifikacija O ovome se opšir nije govori u sljedećem pododjeljku. SVOJSTVA RAČUNOVODSTVENIH MATRICA 8. 126. Svaki element agregatne matrice poput tablice 8. 19. može se smatrati ukupnim zbrojem podmatrice u kojoj su prikazane kategorije transaktora koji su uključeni na oba kraja skupa transakcija koji se razmatra. Jedna vrlo korisna opcija u matričnom integriranosti prikazu računa je da se mogu odabrati različite vrste transakcija i njihove skupine bez gubitka sklada i potpunog računovodstvenog sustava. To znači da se može primijeniti „višestruko grupiranje i višestruko sektoriziranje”, tako da se u svakom računu odabere jedinica i klasifikacija jedinica koje su najrelevantnije za skup ekonomskih tokova koji se razmatraju. 8. 127. U načelu, svaki se račun može raščlaniti na dva različita načina: dodatnom podjelom ukupnog gospodarstva u skupine jedi nica ili raspoređivanjem kategorija transakcija koje su prikazane u računu na različite podračune. Primjerice, potpodjela ukup noga gospodarstva u prvih pet računa mogla bi se provesti na sljedeći način: (a) raščlaniti proizvode s računa dobara i usluga i klasificirati ih po grupama proizvoda; b) raščlaniti pogone u računu proizvodnje i klasificirati ih po djelatnostima; c) raščlaniti institucionalne jedinice u računima primarne i sekundarne raspodjele dohotka i računima uporabe dohotka i klasificirati ih po institucionalnim (pod)sektorima. 8. 128. Te potpodjele imaju dvije glavne posljedice. Prvo, za sve kategorije transakcija izdvojenih u jednom polju tih računa postaje jasno koja je skupina jedinica koje plaćaju što razmijenila s kojom skupinom jedinica koje primaju. Drugo, međusobni odnosi između raznih ekonomskih tokova otkrivaju se kroz detaljne unakrsne klasifikacije. Primjerice, u primjeru danom u pret hodnom stavku, prikazan je jednostavan kružni tok dohotka na srednjoj razini sljedećim preslikavanjem: (a) podmatrica (3,2) pokazuje koji institucionalni podsektor dobiva primarni dohodak i raspoloživi dohodak od kojeg institu cionalnog podsektora (naravno, u računima raspodjele dohotka i u računu uporabe dohotka mogu se primijeniti različite klasifikacije i tada te podmatrice više nisu dijagonalne); (b) podmatrice (4,3) i (5,4) pokazuju koji institucionalni podsektor prima primarni dohodak i raspoloživi dohodak od kojeg institucionalnog podsektora (naravno, u računima raspodjele dohotka i u računu uporabe dohotka mogu se primijeniti različite klasifikacije i tada te podmatrice više nisu dijagonalne); (c) podmatrica (1,5) pokazuje koju grupu proizvoda troši koji institucionalni podsektori; i (d) podmatrica (2,1) pokazuje koja djelatnost proizvodi koje grupe proizvoda. 8. 129. Kod sastavljanja takve matrice, dobro je započeti s izradom računovodstvene strukture koja odgovara zamišljenim primje nama. Nakon toga, u svakom računu odabiru se najprikladnije jedinice i klasifikacije jedinica. Međutim, u praksi je to uglavnom interaktivan proces. Pretpostavimo, primjerice, da postoji kategorija transakcija za koju su poznati samo ukupni prihodi i rashodi transaktora (zbrojevi redaka i stupaca podmatrice), a ne tko je kome platio (unutarnja struktura podmatrice). Ovaj se problem može riješiti umetanjem jednog nepodijeljenog fiktivnog računa. 8. 130. Neka opća svojstva matričnog prikaza računa su sljedeća: (a) detaljan matrični prikaz pogodan je za matematičku obradu korištenjem algebre matrica; to također može pomoći prilikom bilanciranja računa; (b) detaljna matrica prikazuje istodobnu raščlambu međuzavisnih transakcija na jedinice koje plaćaju i jedinice koje primaju; posljedično, to predstavlja prikladan format za prikazivanje, međuzavisnosti ekonomskih tokova na srednjoj razini; to se 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 251 odnosi na one tokove koji uključuju dvije različite vrste jedinica (primjerice, izdatke za finalnu potrošnju različitih katego rija roba i usluga od strane više podsektora kućanstava); (c) za skup računa raščlanjen na jedinice koje plaćaju i koje primaju, matrični prikaz je sažetiji od drugih načina prikaza; rashod jedne jedinice i prihod druge jedinice koje su uključene u transakciju, predstavljeno je jednom stavkom. 8. 131. Agregatna matrica za ukupno gospodarstvo može služiti kao referentna tablica za naknadne, detaljnije tablice. Kada se čitatelj upozna s detaljnijim prikazom dijelova sustava (tablice ponude i uporabe, računi sektora itd. ), odnos detaljnih podmatrica i agregatne matrice postaje jasniji zbog upotrebe sustava oznaka (šifri). Matrični format je posebno koristan ako nije moguće ili poželjno prikazati jednako detaljnu klasifikaciju za sve račune sustava. 8. 132. Matrični prikaz je prikladan alat za istraživanje fleksibilnosti sustava. Primjerice, mogu se dodatno razrađivati međusobni između socijalnih i gospodarskih aspekata sustava kako bi se dobila matrica društvenog računovodstva. Pristup odnosi upotrebe matrice društvenog računovodstva naveden je i ilustriran u sljedećem pododjeljku ovog poglavlja. PRILAGODBA MATRICE REDUCIRANOG FORMATA POJEDINIM VRSTAMA ANALIZE 8. 133. Tablice ponude i uporabe traže klasifikaciju u redovima i stupcima koja je najprikladnija za opisivanje ekonomskih procesa koji se razmatraju, naime procesa proizvodnje i uporabe proizvoda. Međutim, ove matrice ne uključuju međuodnose između dodane vrijednosti i finalne potrošnje. Proširivanjem tablice ponude i uporabe ili input-output tablice kako bi se prikazao cijeli kružni tok dohotka na središnjoj razini, obuhvaća se glavno obilježje matrice društvenog računovodstva (MDR). 8. 134. MDR ovdje se definira na sljedeći način: prikaz računa ESA-e u matrici kojom se razrađuju veze između tablice ponude i uporabe i sektorskih računa. MDR se obično usredotočuju na ulogu ljudi u gospodarstvu, koja se može prikazati, između ostalog, pomoću dodatne raščlambe sektora kućanstava i dezagregiranim prikazom tržišta rada (tj. razlikovanjem različitih kategorija zaposlenih osoba). 8. 135. Od važnog socijalnog interesa je razina i sastav (ne)zaposlenosti. MDR obično pruža dodatne podatke o ovom pitanju putem potpodjele naknada zaposlenicima po kategorijama zaposlenika. Ova se podjela primjenjuje kako na uporabu rada po djelat nosti, kao što je prikazano u tablicama ponude i uporabe, tako i na ponudu rada neke društveno-ekonomske podgrupe, kao što je prikazano u računu alokacije primarnog dohotka za kućanstva. Time se podrazumijeva da matrica ne prikazuje samo ponudu i uporabu različitih grupa proizvoda, nego i ponudu i uporabu različitih kategorija rada. 8. 136. Klasifikacija (samo)zaposlenih osoba može se temeljiti na kombinaciji osobnih značajki i (glavnih) karakteristika posla, kao što su spol, obrazovanje, dob i rezidentnost s jedne strane a zanimanje, vrsta ugovora o radu (puno radno vrijeme/dio radnog vremena, stalno/privremeno), područje i podsektor zaposlenja s druge strane. Također se može razmatrati jesu li varijacije relativnih promjena vrijednosti plaća unutar grupe manje od onih između grupa. Klasifikacija zapošljavanja prema djelatno stima manje je bitna, zbog toga što je to već iskazano u MDR-u putem unakrsne klasifikacije dodane vrijednosti. 8. 137. Rezidentne osobe zaposlene u nerezidentnim poduzećima, kao i nerezidentne osobe koje rade za rezidentna poduzeća te zaposlenici koji rade privremeno u inozemstvu moraju se izdvojiti. Na ovaj se način zapošljavanje može procijeniti pomoću broja (nacionalnih) jedinica zaposlenih osoba. Očito je da ovo uključuje samozaposlene osobe za koje se podatak o radu koji se unosi i naknada za rad tada može izolirati od ostalog neto mješovitog dohotka u MDR-u. 8. 138. Posebno, pomoću usporedbe (1) dohodaka od rada svih zaposlenih osoba, kao što je prikazano u MDR-u, (2) raščlambe tih dohodaka na sate rada i prosječne vrijednosti plaća po satu te (3) potencijalne ponude rada prema vrstama osoba i grupi 252 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 Račun 0. Roba i usluge I. Proizvodnja II. 1. Primarna raspo djela dohotka II. 2. /3. Sekundarna (pre)raspodjela dohotka (u naturi) II. 4. Uporaba (prila gođenog) raspo loživog dohotka III. 1. 1. Štednja i kapi talni transferi III. 1. 2. Povećanje nefi nancijske aktive III. 2. Financijski III. 3. Ostale promjene u aktivi IV. 1. Početna bilanca IV. 2. Promjene u bilanci 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 Tablica 8. 19. – Matrični prikaz potpunog slijeda računa i I. -IV. UKUPNO GOSPODARSTVO 0. Roba i usluge 1 Trgovačke i prijevozne marže Intermedi jarna potrošnja Finalna potrošnja Bruto investi cije u kapital 0 1904 1371 414 I. Proizvodnja 2 Output i porezi umanjeni za subvencije na proizvode 3728 U K U P N O G O S P O D A R S T V O II. 1 Primarna raspodjela dohotka II. 2. /3. Sekun (pre) darna jela raspod dohotka (u naturi) II. 4. Uporaba (prilagođenog) raspoloživog dohotka III. 1. 1. Štednja i kapitalni transferi III. 1. 2. Pove ćanje nefinan cijske aktive 3 4 5 6 7 Finan 8 III. 2. cijski III. 3. Ostale promjene u aktivi 9 IV. 1. Početna bilanca stanja 10 IV. 2. Promjene bilanci stanja u 11 IV. 3 Završna bilanca stanja 12 vrijed 13 Neto nost Neto domaći proizvod Vlasnički dohodak 1602 341 Nacionalni dohodak, neto Tekući trans feri (1315) 1633 1096 (Prilagođeni) raspoloživi dohodak, neto Prilagodba za promjenu neto vlas ničkih udjela kućanstava u pričuvama mirovinskih fondova 1604 11 Štednja, neto Kapitalni transferi 233 61 Potrošnja fiksnog kapi tala 222 Neto pove ćanje neproi zvedene aktive 0 Neto uzajmlji vanje ukup noga gospo darstva pove finan Neto ćanje cijske aktive (= neto pove ćanje obveza) 38 553 Promjena neto vrijed nosti uslijed štednje i kapi talnih trans fera 230 Promjene u pasivi uslijed štednje i kapi talnih trans fera 603 Promjena neto vrijed nosti uslijed ostalih promjena 305 Promjene u pasivi uslijed ostalih promjena Početno stanje pasive 74 6298 Početna neto vrijednost Promjena neto vrijed nosti, ukupno 10416 535 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 253 izravnavajućih stavki za ukupno gospodarstvo IV. 3 Završna bilanca stanja Neto vrijednost V. I. Vanjska roba i usluge V. 2 Vanjski primarni dohoci i tekući trans feri V. 3. 1. 1. Štednja i kapitalni transferi V. 3. 1. 2. Povećanje nefinan cijske aktive V. 3. 2. Financijski V. 3. 3. Ostale promje ne u aktivi V. 4. 1. Početna bilanca stanja V. 4. 2. Promje ne u bilanci stanja V. 4. 3. Završna bilanca stanja Neto vrijedn ost 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 V. SEKTOR INOZEMSTVA Izvozi roba i usluga 536 Primarni dohodak od inozemstva 72 Tekući transferi od inozemstva 10 Prilagodba za promjenu neto vlasničkih udjela kućanstava u pričuvama miro vinskih fondova iz inozemstva 0 Kapitalni transferi iz inozemstva 1 Neto povećanje neproizvedene nefinancijske aktive 0 Neto povećanje vanjskih obveza 50 Promjene aktive uslijed štednje i kapitalnih trans fera 833 Promjene aktive uslijed ostalih promjena 379 Početno stanje aktive 16 714 Završna neto vrijednost 10951 Ukupno 4225 3728 2015 2739 1615 295 1055 641 379 16714 535 17926 10951 254 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 Račun 0. Roba i usluge I. Proiz vodnja II. 1. Primarna raspo djela dohotka II. 2. /3. Sekundarna (pre) raspodjela dohotka (u naravi) II. 4. Uporaba (prilago đenog) raspolo živog dohotka III. 1. 1. Štednja i kapitalni transferi III. 1. 2. Povećanje nefinan cijske aktive III. 2. Financijski III. 3. Ostale promjene u aktivi IV. 1. Početna bilanca stanja IV. 2. Promjene u bilanci stanja 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 Tablica 8. 19. – Matrični prikaz potpunog slijeda računa i I. -IV. UKUPNO GOSPODARSTVO Uvozi roba i usluga 497 Primarni dohodak inozemstva Tekući transferi inozemstvu Prilagodba za promjenu neto vlasničkih udjela kućan stava u priču vama mirovin skih fondova inozemstva 41 39 0 Kapitalni trans feri sektoru inozemstva 4 Neto povećanje vanjske finan cijske aktive 88 V. 1. Vanjska roba i usluge V. 2. Vanjski primarni dohoci i tekući transferi V. 3. 1. 1. Štednja i kapi talni transferi V. 3. 1. 2. Pove ćanje nefinan cijske aktive 14 15 16 17 S E K T O R I N O Z E M S T V A V. 3. 2. Finan cijski 18 V. 3. 3. Ostale promjene u aktivi 19 V. 4. 1. Početna bilanca stanja 20 V. 4. 2. Promjene u bilanci stanja 21 V. 4. 3. Završna bilanca stanja 22 Neto vrijednost 23 Ukupno 4 225 3 728 2 015 2 739 1 615 295 1 055 641 379 16 714 535 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 255 izravnavajućih stavki za ukupno gospodarstvo (nastavak) V. SEKTOR INOZEMSTVA IV. 3 Završna bilanca stanja Neto vrijednost V. I. Vanjska roba i usluge V. 2 Vanjski primarni dohotci i tekući transferi V. 3. 1. 1. Štednja i kapi talni transferi V. 3. 1. 2. Povećanje nefi nancijske aktive V. 3. 2. Financijski V. 3. 3. Ostale promjene u aktivi V. 4. 1. Početna bilanca stanja V. 4. 2. Promjene u bilanci stanja V. 4. 3. Završna bilanca stanja Neto vrijednost Ukupno 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 Saldo vanj skog računa za robe i usluge -39 Saldo vanj skog tekućeg računa 41 Neto uzajm ljivanje sektora inozemstva -38 Promjena neto vanjske financijske pozicije zbog salda vanj skog tekućeg računa i kapi talnih trans fera -38 Promjene vanjskih obveza zbog salda vanj skog tekućeg računa i kapi talnih trans fera 88 497 41 -37 50 50 7 Promjene inozemne aktive zbog salda vanj skog tekućeg računa i kapi talnih trans fera 50 Promjene inozemne aktive uslijed ostalih promjena 7 Početno stanje inozemne aktive Promjena neto vanjske financijske pozicije uslijed ostalih promjena 4 Promjene vanjskih obveza uslijed ostalih promjena Početno stanje vanj skih obveza 573 573 -34 Završna neto vanjska financijska pozicija 3 297 242 630 Početna neto vanjska financijska pozicija Promjena neto vanjske financijske pozicije, ukupna 276 -34 242 17 926 10 951 497 41 -37 50 50 7 573 -34 630 242 256 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 kućanstava (iskazano u ekvivalentima „punog radnog vremena”) dobivaju se detaljni podaci o sastavu nezaposlenosti i agre gatnom faktoru („nezaposlenost u ekvivalentu punog radnog vremena”), što je i konceptualno i brojčano u skladu s ostalim makroekonomskim indikatorima; oni se također mogu izvesti iz okvira MDR-a. Nadalje, usporedbom broja zaposlenih osoba (isključujući strance) i potencijalne radne snage u ovom skupu podataka dobiva se nezaposlenost u skladu s uobičajenom defi nicijom. 8. 139. U ovoj je fazi korisno izraditi ilustrativnu matricu društvenog računovodstva. U tom smislu tablica 8. 20. služi kao primjer izgleda matrice društvenog računovodstva koja bilježi sve transakcije sustava (to jest, sve tokove isključujući „ostale promjene u aktivi”). Glavna novost odnosi se na novo značenje koje se daje računu stvaranja dohotka kako bi se omogućila veza podrobnih analiza tržišta rada i nacionalnih računa. Agregatna MDR koja je ovdje prikazana predstavlja sažetu tablicu na koju se pozivaju detaljnije tablice koje slijede. Moguće vrste klasifikacija u svakom računu navedene su u zagradama u naslovima redaka i stupaca. 8. 140. Slijed računa u ovoj matrici isti je kao u tablici 8. 19. Pretvaranje te matrice u agregatnu MDR koja je ovdje prikazana podra zumijeva: (a) brisanje računa ostalih promjena u aktivi, početne bilance stanja, računa promjena u bilancama stanja, završne bilance stanja i računa neto vrijednosti, kako za ukupno gospodarstvo, tako i za inozemstvo te brisanje vanjskog financijskog računa; (b) raščlanjivanje računa primarne raspodjele dohotka i drugog podračuna kapitalnog računa; i (c) združivanje oba kapitalna podračuna (isključujući bruto investicije u fiksni kapital) i združivanje vanjskog računa roba i usluga te vanjskog računa primarnih dohodaka i tekućih transfera. 8. 141. Prva dva retka i stupca tablice 8. 20. sadrže agregiranu verziju tablice ponude i uporabe, koja je ovdje izričito povezana s drugim računima sustava. Potrebno je uočiti su redci i stupci tablice ponude (polje II. , I. ) transponirani. 8. 142. Treći račun bilježi stvaranje dohotka i ima važnu ulogu. On je klasificiran po kategoriji primarnog inputa: (1) naknade za različite vrste zaposlenika, (2) ostali porezi umanjeni za subvencije na proizvodnju, (3) neto poslovni višak i (4) neto mješoviti dohodak. 8. 143. Ovaj račun uključuje transakcije između dvije različite vrste jedinica. To se posebno odnosi na naknade zaposlenicima, koje se bilježe kao transakcija (rad u zamjenu za naknadu) između institucionalne jedinice (poslodavac) i osobe (zaposlenik). U ovoj matrici društvenog računovodstva, zaposlene osobe se smatraju posebnim jedinicama koje primaju naknadu za zaposlenike u računu stvaranja dohotka i raspodjeljuju ovaj dohodak svojem kućanstvu u računu alokacije primarnog dohotka. Te se jedi nice nakon toga razvrstavaju u grupe (samo)zaposlenih osoba. Ovaj prikaz služi za povezivanje analiza tržišta rada i nacio nalnih računa. 8. 144. Mješoviti dohodak i poslovni višak (reziduali) ostaju kod proizvodne jedinice, ali klasifikacija proizvodnih jedinica ne mora biti ista kao u računu proizvodnje. Zapravo, neke klasifikacije po institucionalnim podsektorima osobito su važne za poslovni višak i mješoviti dohodak. To podrazumijeva unakrsnu klasifikaciju tih elemenata dodane vrijednosti po gospodarskim granama i institucionalnim podsektorima u matrici društvenog računovodstva. 8. 145. Budući da je izravnavajuća stavka u polju (III. ,II. ) jednaka ukupnoj domaćoj dodanoj vrijednosti, kategorije primarnog inputa obuhvaćaju sve osobe zaposlene u rezidentnim poduzećima. U stupcu III. , naknade za nerezidentne osobe zaposlene u rezi tek dentnim poduzećima inozemstva. Nacionalna izravnavajuća sektoru plaćaju dobiva stavka se se 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 257 u računu III. ako se prvo zbroje naknade za rezidentne osobe koje su zaposlene u nerezidentnim poduzećima. To se radi u retku III. i u tu svrhu može se formirati posebna kategorija, rezidentne osobe zaposlene u nerezidentnim poduzećima. Umetanje ove kategorije ima dodatnu prednost, a to je da to olakšava procjenu zaposlenosti prema uobičajenoj definiciji. 8. 146. Rezultat svega ovog je da se račun stvaranja dohotka zatvara novom izravnavajućom stavkom (1473) između ukupne neto dodane vrijednosti i neto nacionalnog dohotka. Ova izravnavajuća stavka, koja se naziva ukupni neto stvoreni dohodak, po osnovnim cijenama, daje ukupan dohodak koji su zaradile rezidentne institucionalne jedinice kao rezultat bavljenja proizvod njom. 8. 147. Račun alokacije primarnog dohotka u detaljnoj matrici društvenog računovodstva predstavlja dohodak, odnosno dohotke od rada kućanstava kao doprinos jednog ili više (samo)zaposlenih članova kućanstva. Među ostalim, to će pokazati u kojoj mjeri svaka grupa kućanstava ovisi o višestrukim izvorima dohotka (od rada). Osim toga, transakcijske kategorije u računima raspo djele i uporabe dohotka iste su kao i u prethodnoj tablici. 8. 148. Prilikom oblikovanja ove matrice društvenog računovodstva, kapitalni i financijski računi su isprepleteni, s tim da financijski račun nije razvrstan po institucionalnim sektorima, nego po vrstama financijske aktive. Kao posljedica toga, dezagregacija MDR pokazuje po institucionalnim podsektorima neto povećanja (povećanje manje smanjenje) različitih vrsta financijske aktive, vidjeti polje (IX. ,VII. ) i neto zaduživanje (zaduživanja manje otplate) raznih vrsta pasive, vidjeti polje (VII. ,IX. ). Te su dvije kategorije transakcija spojene kod sektora inozemstva. Ovo služi kako bi se uključila izravnavajuća stavka „neto uzajmlji vanje” u tablici 8. 20. , iako sa suprotnim predznakom kad se gleda sa stajališta nacionalnog gospodarstva (polje IX. ,XI. ). 8. 149. Veliki se dio ukupne promjene obujma neto vrijednosti vjerojatno sastoji od povećanja fiksne aktive. Ako postoji poseban interes za dinamiku gospodarstva, važno je pokazati u kojim se gospodarskim granama širi proizvodni kapacitet. To je cilj računa bruto investicija u fiksni kapital (račun VIII. ), koji je umetnut u ovu matricu društvenog računovodstva. Detaljnija tablica tada bi prikazivala: (a) tko gdje ulaže, u redcima računa – polje (VIII. ,VII. ); i (b) gdje tko ulaže u što, u stupcima računa – polje (I. ,VII. ). U ovom slučaju „tko” se odnosi na institucionalni podsektor, „gdje” se odnosi na gospodarsku granu, a „što” se odnosi na grupu proizvoda. Pomoću ovog računa bruto investicija u fiksni kapital MDR pokazuje na srednjoj razini veze koje postoje između bruto investicija u fiksni kapital po institucionalnim sektorima, kako je prikazano u kapitalnom računu i bruto inve sticije u fiksni kapital po grupama proizvoda, kao što je prikazano u tablicama ponude i uporabe. 8. 150. Tablica 8. 21. služi za ilustraciju koja se vrsta podataka može izvesti iz detaljnije matrice društvenog računovodstva. Njezina je glavna svrha pokazati: (a) kružni tok dohotka, uključujući potpodjelu dohotka od rada po kategorijama zaposlenih osoba; to omogućava detaljniju analizu veze između dodane vrijednosti gospodarske grane i primarnog dohotka podgrupa kućanstava; (b) međuovisnost raspodjele dohotka i strukture proizvodnje; među ostalim, ovo se odnosi na različite oblike potražnje razli čitih podgrupa kućanstava; (c) raspodjelu štednje po podsektorima, uključujući potpodjelu bruto investicija u fiksni kapital po gospodarskoj grani koja investira; to omogućava detaljniju analizu veze između bruto investicija u fiksni kapital institucionalnih podsektora i bruto investicija u fiksni kapital po grupama proizvoda. Radi lakšeg prikaza, broj grupa u svakom računu sveden je na minimum. Jasno je da bi potpuno razvijena matrica društvenog računovodstva trebala razlikovati više kategorija po jednom računu. 8. 151. Budući da MDR objedinjuje tokove dohotka i izdataka za potrošnju te tablice ponude i uporabe na srednjoj razini, ona može služiti kao format za procjenu velikog skupa računa. Pristup matrice društvenog računovodstva posebno je koristan ako 258 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 se žele uskladiti detaljni podaci o, na primjer, proizvodnji i međunarodnoj trgovini s osnovnim podacima iz, na primjer, ankete radne snage, ankete dohotka kućanstava i ankete investicija po gospodarskim granama ili nekih drugih anketa. Osim toga, uključivanje računa u okvir MDR-a omogućuje primjenu matrične algebre za njihovo uravnotežavanje. 8. 152. Integriranje više osnovnih podataka omogućava da se u međuzavisnosti promatra i analizira više problema ekonomske poli tike. Iznad svega, povezivanje aspekata zapošljavanja i raspodjele dohotka s makroekonomski orijentiranim ciljevima poput rasta neto domaćeg proizvoda, ravnoteže bilance plaćanja, razine stabilnih cijena itd. s matricom društvenog računovodstva postaje dostupno. Osim toga, matrica društvenog računovodstva pruža okvir i dosljedne (konzistentne) podatke (u odnosu na baznu godinu) za modele ukupnog gospodarstva (modele opće ravnoteže) s detaljnom klasifikacijom sudionika, uključujući gospodarske grane, vrste rada i podgrupe kućanstva. 8. 153. Tablica 8. 22. prikazuje dio podataka sadržanih u potpuno razvijenoj matrici društvenog računovodstva. Ona prikazuje ukupnu neto dodanu vrijednost, tj. polje (3,2) kumulativne tablice 8. 20 kroz povećalo. Da bi se postigla uzajamna veza s tablicama ponude i uporabe, gospodarske grane se klasificiraju samo po odjeljcima klasifikacije gospodarskih grana NACE, ver. 1. Dohodci od rada muškaraca i žena raščlanjeni su i prikazani po kategorijama zanimanja i rezidentnosti zaposlene osobe. Neto poslovni višak prikazan je po (pod)sektoru poduzeća kojemu pripada pogon, a neto mješoviti dohodak prema lokaciji poduzeća kućanstva. U ovom primjeru mješoviti dohodak još uvijek uključuje imputiranu naknadu za rad samozapo slenih. Očito, brojevi u ovoj tablici daju ukupne iznose prikazane u tablicama 8. 20. i 8. 21. Na primjer, ukupna neto dodana vrijednost pojavljuje se u donjem desnom uglu. 8. 154. Dodatni podaci koji se mogu dobiti iz takve tablice uključuju sljedeće: (a) udio dohotka od ženskog rada po gospodarskim granama i regijama; (b) stupanj koncentracije dohotka od ženskog rada u određenoj kategoriji zanimanja, po gospodarskim granama i regijama; (c) sastav dohotka od rada po zanimanjima u svakoj gospodarskoj grani i regiji za oba spola; (d) regionalna podjela mješovitog dohotka po gospodarskim granama; (e) udio javnih poduzeća i poduzeća s prevladavajućim stranim utjecajem u poslovnom višku svake gospodarske grane. 8. 155. U ovoj tablici, detaljni podaci o naknadama zaposlenika uzeti su iz statistika rada; njihovo uključivanje u okvir nacionalnih računa poboljšat će važnost i pouzdanost ovog izvora, kao i nacionalnih računa. Dohodci od rada, kako su prikazani u ovoj tablici mogu se rastaviti na element obujma i cijene po vrsti rada i gospodarskoj grani: zaposlenost u ekvivalentu punog radnog vremena i visine nadnice (ponderirane ekvivalentom pune zaposlenosti). Osim toga, potpuno razvijena matrica društvenog računovodstva također sadrži tablicu koja prikazuje raspodjelu tih dohodaka od rada i odgovarajuću zaposlenost po grupama kućanstava. Slične se transakcije mogu prikazati za imputirani dohodak od rada samozaposlenih osoba. Skup podataka koji sadrži procjene imputiranog dohotka od rada koji se pripisuje jedinicama samozaposlenih osoba, kao i podjelu svih dohodaka od rada na elemente obujma i cijene daje detaljne podatke o radu koji su prilično korisni za sve vrste analize i koji su u izravnoj vezi sa svim važnim makroekonomskim agregatima, uključujući zaposlenost (to jest, ukupan broj jedinica zaposlenih osoba) i zaposlenost u ekvivalentu punog radnog vremena (to jest, ukupan obujam inputa rada). Tablica 8. 20. – Shematski prikaz matrice društvenog računovodstva R A Č U N 0. Dobra i usluge (proizvodi) I. Proizvodnja (djelatnosti) II. 1. 1 Stvaranje dohotka (primarne kategorije inputa) II. 1 Raspodjela primarnog dohotka (institucionalni sektori) UKUPNO GOSPODARSTVO II. 2 Sekundarna raspodjela dohotka (institucionalni sektori) II. 4 Uporaba raspoloživog dohotka (institucionalni sektori) SEKTOR INOZEMSTVA Kapital (institucionalni sektori) Bruto investicije u fiksni kapital (djelatnosti) III. 2 Financijski (financijska aktiva) Tekući Kapital UKUPNO I. = 1 II. = 2 III. = 3a IV. = 3b V. = 4 VI. = 5 VII. = 6/7a VIII. = 7b IX. = 8 X. = 14/15 XI. = 16/17 0. Roba i usluge (proizvod) I. = 1 Trgovinske i prijevozne marže Intermedi jarna potrošnja 1 904 Finalna potrošnja Promjene zaliha (1) 1 371 Bruto inve sticije u fiksni kapital 376 I. Proiz vodnja (djelatnosti) II. 1. 1 Stva ranje dohotka (primarne kategorije inputa) II. 1. 2. Raspodjela primarnog dohotka (institucio nalni sektori) U K U P N O G O S P O D A R S T V O II. = 2 Output 3 595 III. = 3a IV. = 3b Neto dodana vrijednost (osnovne cijene) 1 469 Porezi umanjeni za subvencije na proizvode Vlasnički dohodak Ostvareni dohodak (osnovne cijene) 133 1 473 341 (1) Uključujući neto povećanje dragocjenosti. Izvoz roba i usluga 536 Naknade za zaposlenike iz inozem stva 4 225 3 595 6 1 475 Vlasnički dohodak i porezi umanjeni za subvencije na proiz vodnju iz inozemstva 66 2 013 1 0 / S v. 0 4 H R S l u ž b e n i l i s t E u r o p s k e u n i j e 2 5 9 R A Č U N 0. Roba i usluge (proizvodi) I. Proizvodnja (djelatnosti) II. 1. 1 Stvaranje dohotka (primarne kategorije inputa) II. 1 Raspodjela primarnog dohotka (institucionalni sektori) UKUPNO GOSPODARSTVO II. 2 Sekundarna raspodjela dohotka (institucionalni sektori) II. 4 Uporaba raspoloživog dohotka (institucionalni sektori) SEKTOR INOZEMSTVA Kapital (institucionalni sektori) Bruto investicije u fiksni kapital (djelatnosti) III. 2 Financijski (financijska sredstva) Tekući Kapital UKUPNO I. = 1 II. = 2 III. = 3a IV. = 3b V. = 4 VI. = 5 VII. = 6/7a VIII. = 7b IX. = 8 X. = 14/15 XI. = 16/17 V. = 4 VI. =5 II. 2 Sekun darna raspo djela dohotka (institucio nalni sektori) II. 4 Uporaba raspoloživog dohotka (institucio nalni sektori) VII. = 6/7a Kapitalni (institucio nalni sektori) VIII. = 7b IX. = 8 Bruto inve sticije u fiksni kapital (gospodarske grane) III. 2 Finan cijski (finan cijska aktiva) U K U P N O G O S P O D A R S T V O (1) Uključujući neto povećanje nefinancijske aktive. Potrošnja fiksnog kapi tala 222 Nacionalni dohodak, neto Tekući trans feri 1 633 1 096 Raspoloživi dohodak, neto Prilagodba za promjenu neto vlas ničkih udjela kućanstava u pričuvama mirovinskih fondova 1 604 11 Tekući trans feri iz inozemstva 10 Prilagodba za promjenu neto vlas ničkih udjela kućanstava u pričuvama mirovinskih fondova u inozemstvu 0 2 739 1 615 Štednja, neto Transferi kapitala (1) Neto pove ćanja obveza Kapitalni transferi iz inozemstva 5 233 61 603 1 898 Neto investi cije u fiksni kapital 154 Neto pove ćanje finan cijske aktive 641 376 Neto uzajmlji vanje sektora inozemstva -38 603 2 6 0 H R S l u ž b e n i l i s t E u r o p s k e u n i j e 1 0 / S v. 0 4 R A Č U N 0. Dobra i usluge (proizvodi) I. Proizvodnja (djelatnosti) II. 1. 1 Stvaranje dohotka (primarne kategorije inputa) II. 1 Raspodjela primarnog dohotka (institucionalni sektori) UKUPNO GOSPODARSTVO II. 2 Sekundarna raspodjela dohotka (institucionalni sektori) II. 4 Uporaba raspoloživog dohotka (institucionalni sektori) SEKTOR INOZEMSTVA Kapital (institucionalni sektori) Bruto investicije u fiksni kapital (djelatnosti) III. 2 Financijski (financijska sredstva) Tekući Kapital UKUPNO I. = 1 II. = 2 III. = 3a IV. = 3b V. = 4 VI. = 5 VII. = 6/7a VIII. = 7b IX. = 8 X. = 14/15 XI. = 16/17 S E K T O R I N O Z E M S T V A Tekući X. =14/15 Uvozi roba i usluga Naknade zaposleni cima za inozemstvo Vlasnički dohodak i porezi umanjeni za subvencije na proiz vodnju inozemstvu Tekući trans feri inozem stvu Prilagodba za promjenu neto vlas ničkih udjela kućanstava u mirovinskim fondovima u inozemstvu Kapitalni XI. = 16/17 497 2 39 39 0 Kapitalni transferi inozemstvu 4 Saldo tekućeg računa -41 577 -37 Ukupno 4 225 3 595 1 475 2 013 2 739 1 615 898 376 603 577 -37 1 0 / S v. 0 4 H R S l u ž b e n i l i s t E u r o p s k e u n i j e 2 6 1 262 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 Tablica 8. 21. – Primjer detaljnije matrice RAČUN 0. Roba i usluge I. Proizvodnja II. 1. 1 Stvaranje dohotka (proizvodi) (djelatnosti) (primarne kategorije inputa) I. a I. b I. c II. a II. b II. c III. a III. b III. c III. d. III. e. III. f III. g 0. Roba i usluge Proizvodi poljoprivrede, šumarstva i ribarstva (0) Rude i minerali, električna energija, proizvodnja i građevinarstvo (1-5) (proizvodi) Usluge (6-9) I. Proizvodnja Poljoprivreda, lov, šumarstvo i ribarstvo (A-B) Rudarstvo, proizvodnja, električna energija i građevi narstvo (C-F) I. a II. b I. c II. a II. b 3 36 71 14 969 246 2 87 76 -78 7 209 349 2 — — 2 112 11 (djelatnosti) Usluge (G-P) II. c — 39 1 344 8 1 311 95 153 192 — 1 1 -2 11 14 49 64 262 11 142 156 452 278 20 10 — — — — — 6 — — — — 58 — 60 16 16 416 — 2 111 20 II. 1. 1 Stvaranje dohotka (primarne kate gorije inputa) Naknade zapo sleni-cima Domaći Muški rezidenti Ženski rezi denti Nerezidentni Rezidenti u inozemstvu Ostali porezi umanjeni za subvencije na proizvodnju II. 1. 2 Alokacija primarnog dohotka (insti tucionalni sektori) II. 2 Sekundarna raspodjela dohotka (insti tucionalni sektori) II. 4 Uporaba raspoloživog dohotka (insti tucionalni sektori) U K U P N O G O S P O D A R S T V O Poslovni višak, neto Mješoviti dohodak, neto Kućanstva, zaposlenici Kućanstva, ostali Poduzeća i NUSK Ukupna država Kućanstva, zaposlenici Kućanstva, ostali Društva i neprofitne ustanove koje služe kućanstvima Ukupna država Kućanstva, zaposlenici Kućanstva, ostali Društva i neprofitne ustanove koje služe kućanstvima Ukupna država Kapital (institu cionalni sektori) Kućanstva, zaposlenici Kućanstva, ostali III. a III. b III. c III. d III. e III. f III. g IV. a IV. b IV. c IV. d V. a V. b V. c V. d VI. a VI. b VI. c VI. d VII. a VII. b Društva i neprofitne ustanove koje služe kućanstvima VII. c Ukupna država Bruto investicije u fiksni kapital (gospodarske grane) Poljoprivreda, lov, šumarstvo i ribolov (A-B) Rudarstvo, proizvodnja, električna energija i građevi narstvo (C-F) Usluge (G-P) III. 2. Financijski (financijska aktiva) Gotovina i depoziti Zajmovi Ostala financijska aktiva O S Tekući Kapitalni VII. d VIII. a VIII. b VIII. c IX. a IX. b IX. c X. XI. 11 92 119 37 345 115 UKUPNO 128 2685 1412 89 2123 1383 472 288 2 2 6 58 217 432 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 263 društvenog računovodstva – nastavak UKUPNO GOSPODARSTVO II. 1. 2. Alokacija primarnog II. 2. Sekundarna raspodjela II. 4. Uporaba raspoloživog dohotka dohotka dohotka Kapital Bruto investicije u fiksni kapital III. 2 Financijski SEKTOR INOZEMSTVA Tekući Kapital UKUPNO (institucionalni sektori) (institucionalni sektori) (institucionalni sektori) (institucionalni sektori) (djelatnosti) (financijska sredstva) IV. a IV. b IV. c IV. d V. a V. b V. c V. d VI. a VI. b V. I. c VI. d VII. a VII. b VII. c VII. d VIII. a VIII. b VIII. c IX. a IX. b IX. c X. XI. 16 12 — 2 — 1 — — 2 — — 339 269 — 3 2 4 28 3 9 109 223 208 152 13 357 — — — — — 23 — 7 435 94 6 — 32 27 7 — — 4 6 — — — — — — 130 2 — 28 95 94 1 4 175 74 128 2685 1412 89 2123 1383 472 288 2 6 58 217 432 778 614 384 237 1024 692 243 780 648 508 107 352 86 130 516 166 11 132 233 132 217 254 577 –37 — — — — 15 52 3 28 174 11 24 11 — — 23 — 771 577 — — — — 94 58 59 191 320 134 56 23 16 37 197 92 12 92 646 499 107 — — — 352 — 85 — — — — 75 2 — 9 — — — — — 83 — — — — — 4 –10 1 14 — — — 16 4 7 25 — — — — 4 36 — — — 1 56 — 14 12 92 44 5 194 7 7 45 68 13 –27 –24 4 9 26 — — — 4 35 — — — — 26 82 102 778 614 384 237 1024 692 243 780 648 508 107 352 86 130 516 166 11 132 233 132 217 254 577 –37 — — — 4 –41 264 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 Tablica 8. 22. - Primjer detaljne podmatrice: (Tablica 8. 20. , polje 3,2) Poljoprivreda, lov i šumarstvo Ribarstvo DJELATNOSTI Snabdijevan je strujom, plinom i vodom Proizvodnja II. b2 0,0 0,0 21,1 105,3 5,9 35,6 17,7 47,7 0,0 0,0 5,7 13,6 5,6 49,6 1,3 7,3 0,9 II. b3 0,0 0. 0 0,6 9,8 0,0 2,1 0,2 2,7 0,0 0,0 0,0 0,0 0,1 2,9 0,0 0,1 0,0 Rudarstvo i vađenje kamena II. b1 0,0 0,0 3,2 1,8 0,5 1,5 1,7 2,5 0,0 0,0 0,0 0,0 0,4 1,2 0,0 0,1 0,1 II. a1 6,2 0,2 0,2 0,0 0,2 0,0 0,1 0,0 1,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,1 II. a2 0,5 0,2 0,0 0,0 0,0 0,1 0,0 0,0 0,1 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,1 Naknade zaposlenicima Muški rezidenti Poljoprivrednici Manualni radnici Službenici, prodajno i uslužno osoblje Specijalisti, menadžeri i sl. D O M A Ć I Ženski rezidenti Poljoprivrednici Manualni radnici Službenici, prodajno i uslužno osoblje, Specijalisti, menadžeri i sl. Ruralni Urbani Ruralni Urbani Ruralni Urbani Ruralni Urbani Ruralni Urbani Ruralni Urbani Ruralni Urbani Ruralni Urbani Nerezidentni zaposlenici Rezidenti u nerezidentnim poduzećima Ostali porezi umanjeni za subvencije na proizvodnju Poslovni višak, neto Kućanstva (stambeni objekt u vlasništvu stanara) Neprofitne ustanove koje služe kućanstvima i neinkorporirana državna poduzeća Društva Javna III. a1 III. a2 III. a3 III. a4 III. a5 III. a6 III. a7 III. a8 III. b1 III. b2 III. b3 III. b4 III. b5 III. b6 III. b7 III. b8 III. c III. d III. e III. f1 III. f2 III. f3 –2,0 0,0 –2,0 41,1 4,9 0,0 0,1 10,7 0,0 12,3 0,2 8,0 6,9 1,0 0,1 23,2 10,8 12,4 0,0 0,0 0,2 0,0 1,4 0,2 1,0 0,8 0,1 0,1 1,8 0,2 1,6 2,8 0,0 2,7 0,4 1,4 0,0 0,0 13,0 11,1 1,7 0,1 4,5 4,5 0,0 0,0 8,0 13,0 6,0 65,4 161,6 317,3 233,3 83,1 0,9 254,0 27,0 227,0 0,0 9,0 0,1 0,0 0,0 0,0 18,5 15,4 3,0 0,0 9,1 9,1 0,0 15,5 612,4 32,5 Nacionalna privatna III. f4 Strana III. f5 III. g1 III. g2 III. a III. b III. c III. f III. g III 29,2 Mješoviti dohodak, neto Međuzbrojevi: Ruralni Urbani Naknade zaposlenicima (isplaćuju se iz rezidentne proizvodnje) — Muški rezidenti — Ženski rezidenti — Nerezidenti Mješoviti dohodak i poslovni višak — Poslovni višak, neto — Mješoviti dohodak, neto Ukupna neto dodana vrijednost 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 265 neto dodana vrijednost (osnovne cijene) (po odjeljcima NACE-a) Graditeljstvo Veleprodaja, trgovina na malo, popravak motornih vozila, kućanska roba Hoteli i restorani Prijevoz, skladištenje, komunikacije Financijsko posredovanje Nekretnine, iznajmljivanje i poslovne usluge Državna uprava, obrana i obvezna socijalna sigurnosti Obrazovanje Zdravstvo i socijalni rad Ostale društvene, socijalne i osobne usluge Ukupno Usluge financijskog posredovanja indirektno mjerene II. b4 II. c1 II. c2 II. c3 II. c4 II. c5 II. c6 II. c7 II. c8 II. c9 IIc. 10 II. 0,0 0,0 12,4 27,4 0,9 3,7 2,6 4,4 0,0 0,0 0,0 0,1 1,3 4,6 0,1 0,3 0,2 0,0 0,0 1,9 4,0 3,0 6,6 0,7 1,3 0,0 0,0 0,1 0,2 6,2 14,3 0,2 0,3 0,2 0,0 0,0 0,1 0,4 0,2 0,5 0,2 0,4 0,0 0,0 0,1 0,2 0,6 2,5 0,0 0,1 0,0 0,0 0,0 2,8 7,9 0,5 1,8 0,3 1,0 0,0 0,0 0,0 0,1 0,4 1,0 0,0 0,0 0,1 0,0 0,0 0,6 1,5 3,7 6,9 1,8 5,6 0,0 0,0 0,1 0,3 1,6 8,8 1,0 3,6 0,0 5,0 0,0 0,0 -6,0 8,3 0,0 1,1 21,9 0,4 9,4 25,6 58,0 51,4 6,4 0,2 58,4 23,4 35,0 121,4 0,0 –12,1 6,0 0,5 10,7 20,4 39,0 17,5 21,3 0,2 25,5 –5,6 31,1 64,5 0,0 0,1 2,7 0,3 0,5 4,3 5,3 1,8 3,5 0,0 8,0 3,1 4,9 13,3 0,0 3,6 7,1 1,8 0,5 2,5 15,9 14,3 1,5 0,1 15,5 12,5 3,0 25,4 0,0 1,5 14,8 2,2 3,0 2,0 35,5 20,1 15,4 0,0 23,5 18,5 5,0 67,3 0,0 0,0 0,1 0,4 0,6 3,0 1,3 5,9 0,0 0,0 0,0 0,2 0,8 4,7 0,3 1,1 0,0 3,7 60,0 0,0 1,0 49,0 1,5 32,9 61,1 18,4 11,3 7,1 0,0 205,5 111,5 94,0 227,6 0,1 0,1 0,2 0,9 1,5 5,8 2,7 10,6 0,0 0,0 0,1 0,3 1,8 9,0 0,9 4,8 0,3 0,0 0,0 0,8 1,0 0,6 0,6 14,0 20,1 0,0 0,0 0,4 0,4 4,3 4,9 9,3 10,6 0,0 0,0 0,0 0,2 0,8 0,0 0,4 1,0 4,1 0,0 0,0 0,2 0,8 0,6 2,0 2,4 9,8 0,0 0,0 0,0 1,8 4,7 2,4 7,3 1,8 4,7 0,0 0,0 0,8 2,6 24,2 36,6 5,5 11,2 0,0 1,0 0,0 0,0 4,0 0,0 0,0 0,0 39,1 21,9 16,9 0,3 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 67,0 37,1 29,9 0,0 0,0 0,0 0,0 40,1 67,0 0,0 6,2 1,3 0,0 3,4 7,6 22,3 6,5 15,8 0,0 18,5 7,5 11,0 40,8 21,0 10,1 11,5 0,0 2,1 4,9 103,6 22,7 80,9 0,0 49,6 42,6 7,0 6,8 0,5 46,0 165,9 20,0 75,9 46,1 111,0 1,1 0,0 7,5 18,8 47,8 142,1 21,0 49,3 2,0 58,0 60,0 21,0 26,3 –5,0 –35,0 103,7 -8,0 6,1 141,6 290,4 761,8 472,2 287,6 2,0 –48,0 649,1 –48,0 217,1 432,0 157,2 –48,0 1 468,9 266 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 POGLAVLJE 9. INPUT-OUTPUT OKVIR 9. 01. Input-output okvir se sastoji od tri vrste tablica: (a) tablica ponude i uporabe; (b) tablica koju povezuju tablice ponude i uporabe sa sektorskim računima; (c) simetričnih input-output tablica. 9. 02. Tablice ponude i uporabe su matrice po djelatnostima i proizvodima koje detaljno opisuju procese domaće proizvodnje i transakcije nacionalnog gospodarstva s proizvodima. Te tablice prikazuju: (a) strukturu troškova proizvodnje i dohotka ostvarenog u procesu proizvodnje; (b) tokove roba i usluga proizvedenih u okviru nacionalnog gospodarstva; (c) tokove roba i usluga s inozemstvom. 9. 03 Tablica ponude pokazuje ponudu dobara i usluga po proizvodu i vrsti dobavljača te pri tome razlikuje output po domaćim djelatnostima i uvozu. Pojednostavljen primjer tablice ponude je prikazan u tablici 9. 1. Tablica 9. 1. – Pojednostavljena tablica ponude Ponuda Djelatnosti (1) Inozemstvo (2) Ukupno (3) Proizvodi (1) Output po proizvodima i djelat nostima Uvoz po proizvodima Ukupna ponuda po proizvodima Ukupno (2) Ukupan output po djelatnostima Ukupan uvoz Ukupna ponuda 9. 04. Tablica uporabe prikazuje uporabu dobara i usluga po proizvodu i po vrsti uporabe, tj. kao intermedijarnu potrošnju (po djelatnosti), finalnu potrošnju, bruto investicije u fiksni kapital ili izvoz. Pored toga, tablica pokazuje sastavnice bruto dodane vrijednosti, tj. naknade zaposlenicima, ostale poreze manje subvencije na proizvodnju, neto mješoviti dohodak i neto poslovni višak te potrošnju fiksnog kapitala. Pojednostavljen primjer tablice uporabe je prikazan u tablici 9. 2. Uporabe Proizvodi Komponente dodane vrijednosti Tablica 9. 2. – Pojednostavljena tablica uporabe Djelatnosti Inozemstvo Finalna potrošnja Bruto investicije u kapital (1) (2) (3) (4) Ukupno (5) Izvoz Izdaci za finalnu potrošnju Bruto investicije u kapital Ukupna uporaba po proizvodu (1) (2) Intermedijarna potrošnja po proizvodu i po djelatnosti Dodana vrijednost po komponen tama i po djelat nosti Ukupno (3) Ukupni inputi po djelatnosti 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 267 9. 05. Između tablica ponude i uporabe, vrijede dvije vrste identiteta (uz uvjet da su ponude i uporabe konzistentno vrednovane, vidjeti tablice 9. 5. i. 9. 6. ): (a) identitet po djelatnosti: Output po djelatnosti = Input po djelatnosti. U pojednostavljenoj tablici ponude i uporabe, to znači da vektor retka u polju (2,1. ) tablice 9. 1. mora biti jednak onome u polju (3,1. ) tablice 9. 2. Stoga, za svaku djelatnost vrijedi: Output = intermedijarna potrošnja + dodana vrijednost; (b) Identitet po proizvodu: Ukupna ponuda po proizvodu = Ukupna uporaba po proizvodu. U pojednostavljenim tablicama vektor stupca u polju (1,3. ) tablice 9. 1. mora biti jednak vektoru stupca u polju (1,5. ) tablice 9. 2. Stoga, za svaki proizvod vrijedi: Output + uvoz = intermedijarna potrošnja + izvoz + izdatak za finalnu potrošnju + bruto investicije u kapital. Ovi identiteti po djelatnosti i proizvodu mogu se koristiti za provjeru i poboljšanje konzistentnosti i potpunosti procjena (pogledajte stavak 9. 11. ). 9. 06. Tablice ponude i uporabe su središnji okvir za sve tablice po djelatnosti, npr. za tablice o zaposlenosti, bruto investicijama u fiksni kapital i fondu kapitala. 9. 07. Tablice ponude i uporabe sadrže sve tokove u sljedećim računima: (a) računu dobara i usluga; (b) računu proizvodnje; (c) računu stvaranja dohotka. 9. 08. Tablica ponude i tablica uporabe mogu se također kombinirati i prikazati kao jedna tablica. To se može postići dodavanjem dvaju redaka i jednog stupca tablici uporabe, za output i uvoz (vidjeti tablicu 9. 3. ). Obratite pažnju da su redci i stupci iz tablice ponude, predstavljen u odjeljku 9. 03. , ovdje transponirani. Tablica 9. 3. – Pojednostavljena kombinirana tablica ponude i uporabe Proizvodi Djelatnosti Inozemstvo Finalna potrošnja Bruto investicije u kapital Ukupno Proizvodi (1) (1) — (2) (3) (4) (5) (6) Intermedijarna potrošnja Izvoz Izdatak za finalnu potrošnju Bruto investi cije u kapital Ukupna uporaba po proizvodu Djelatnosti (2) Output — — — — Ukupan output po djelatnosti Komponente dodane vrijednosti Inozemstvo Ukupno (3) (4) (5) — Dodana vrijed nost Uvoz — Ukupna ponuda po proizvodu Ukupni inputi po djelatnosti 9. 09. Simetrična input-output tablica je matrica tipa proizvod – proizvod ili djelatnost – djelatnost i detaljno opisuje domaće procese proizvodnje i transakcije proizvodima u nacionalnom gospodarstvu. Simetrična input-output tablica preuređuje obje, tablicu ponude i uporabe u jednu tablicu. Postoji glavna konceptualna razlika između simetrične input-output tablice i kombinirane tablice ponude i uporabe: u tablici ponude i uporabe, statistika povezuje proizvode s djelatnostima, dok u simetričnim input output tablicama statistika povezuje proizvode s proizvodima ili djelatnosti s djelatnostima. Dakle, u simetričnoj input-output tablici načinjena je raščlamba i u redcima i u stupcima ili po proizvodu ili po djelatnosti. (vidjeti tablicu 9. 4. ). 268 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 Tablica 9. 4. – Pojednostavljena simetrična input-output tablica (tipa proizvod -proizvod) Proizvodi Inozemstvo Izdatak za finalnu potrošnju Bruto investicije u kapital (3) (4) Ukupno (5) (1) Proizvodi (1) Intermedijarna potrošnja Izvoz Komponente dodane vrijednosti (2) Dodana vrijednost Inozemstvo (3) Uvoz Ukupno (3) Ukupna ponuda po proizvodu (2) — — — Izdaci za finalnu potrošnju Bruto investicije u kapital Ukupna uporaba po proizvodu — — — — — — — — Ukupna ponuda = Ukupna uporaba 9. 10. Većina statističkih informacija koje se mogu dobiti od proizvođačkih jedinica naznačuje koje vrste proizvoda su jedinice proizvele/prodale i, obično manje detaljno, koje vrste proizvoda su kupile/uporabile. Format tablica ponude i uporabe obli kovan je na način da pruži ovakvu vrstu statističkih informacija (tj. djelatnost po proizvodu). Nasuprot tome, informacija o odnosu proizvod-proizvod ili djelatnost – djelatnost, koja je potrebna za simetričnu input-output tablicu, često nije raspolo živa. Na primjer, ankete poslovnih jedinica po djelatnostima obično daju informacije o vrsti upotrebljenih proizvoda i o proiz vedenim proizvodima. Međutim, informacija o inputima po vrstama proizvoda i sastavnicama dodane vrijednosti za svaki proizvedeni proizvod, obično nije moguće prikupiti. Idealno, uprava poduzeća bi trebala prikazati sve troškove raspodjeljene po različitim vrstama outputa i, istodobno, sastav intermedijarne potrošnje po vrsti proizvoda. U praksi su, stoga, informacije prikazane u obliku tablica ponude i uporabe, praktično polazište za izradu daljnjih analitičkih informacija u simetričnim input-output tablicama. Statistička informacije tipa djelatnost po proizvodu u tablicama ponude i uporabe može se konvertirati u statističke podatke tipa proizvod – proizvod ili djelatnost – djelatnosti, dodavanjem statističkih informacija o strukturama inputa ili uz pretpostavku stalnih struktura inputa po proizvodu ili po djelatnosti (vidjeti stavke 9. 54. -9. 60. ). 9. 11. Tablice ponude i uporabe služe u obje svrhe, statističke i analitičke. Važne statističke svrhe su: (a) identificiranje razlika i nekonzistentnosti u izvorima polaznih podataka; (b) vaganje i izračunavanje indeksnih brojeva i mjera cijena i obujama; (c) izrada i procjena pomoću reziduala (procjenjivanje varijable tako da se najprije procijene sve ostale varijable u identitetu), npr. za proizvodnju ili finalnu potrošnju specifičnih proizvoda; (d) provjeravanje i poboljšavanje konzistentnosti, vjerodostojnosti i potpunosti podataka u tablicama ponude i uporabe i izvedenih podataka (poput onih u računima proizvodnje). U tu svrhu, postupak usklađivanja ne bi trebao biti ograničen samo na tablice ponude i uporabe u tekućim cijenama: 1. sastavljanjem tablica ponude i uporabe u tekućim i stalnim cijenama za dvije i više godina mogu se procjene promjena u obujmu, vrijednosti i cijenama istodobno uskladiti: u usporedbi s integriranim tablicama ponude i uporabe za poje dinu godinu zasebno, ovo je značajno poboljšanje efikasnosti integriranog sistema; 2. uz pomoć tablica koje prikazuju povezanost sa sektorskim računima, može se napraviti izravna usporedba s informa cijama dobivenim od potonjih, npr. informacije o raspodjeli dohotka, o štednji i neto pozajmljivanju (izračunavanje kao rezultat financijskih transakcija). To u najmanju ruku osigurava da je nakon postupka usklađivanja, dobivena konzistentnost između tablica ponude i uporabe i sektorskih računa; 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 269 3. pokušaj izrade simetričnih input-output tablica iz tablica ponude i uporabe može otkriti eventualne nedosljednosti i slabosti u tablicama ponude i uporabe. U tom slučaju postoji također i povratna informacija od simetričnih input output tablica prema tablicama ponude i uporabe; (e) procjenjivanje podataka za razdoblja za koja su dostupne manje pouzdane informacije, na primjer, procjena godišnjih podataka na temelju detaljnih podataka o ponudi i uporabi za baznu godinu ili procjena tromjesečnih podataka na temelju godišnjih tablica ponude i uporabe. Tablice ponude i uporabe i simetrične input-output tablice daju detaljnu sliku sustava ponude i uporabe, dobara, usluga, rada i nastalih primarnih dohodaka. Te tablice i omjeri koji se mogu iz njih izračunati, poput podataka o produktivnosti, predstav ljaju važan element za ekonomsku analizu. Tablice ponude i uporabe i simetrične input-output tablice mogu se također koristiti kao alat za ekonomsku analizu. U tom smislu, svaka vrsta tablice ima svoje prednosti. Za izračunavanje izravnih i neizravnih učinaka, tablice ponude i uporabe treba prilagoditi sa specifičnim pretpostavkama ili dodatnim statističkim podacima. Takve su pretpostavke i dodatni statistički podaci najizraženiji kod izračunavanja kumulativnih učinaka. Zapravo, zahtjevi za izračunavanjem kumulativnih učinaka uz pomoć tablice ponude i uporabe dovode do izrade simetrične input-output tablice. Stoga je simetrična input-output tablica bolji alat za izračunavanje kumulativnih učinaka. Međutim, za izračunavanje izravnih učinaka i učinaka prvog reda, tablice ponude i uporabe, prilagođene uz određeni broj pretpostavki (ili dodatnih statističkih podataka), bolje su jer: 9. 12. 9. 13. (a) izračunavanje je manje ovisno o pretpostavkama; (b) tablica ponude i uporabe daje više detalja nego simetrična input-output tablica; (c) podaci u tablici ponude i uporabe mogu se bolje povezati s ostalim vrstama statističkih podataka. Ove karakteristike su također korisne kad se tablice ponude i uporabe integrirane u makroekonomski model: rezultirajući ukupan model bliži je stvarnoj statistici, može prikazati puno detalja i može se relativno lako povezati s područjima iz kojih su dostupni ostali statistički podaci, npr. o tržištu rada ili okolišu. 9. 14. Tablice ponude i uporabe i simetrične input-output tablice se mogu koristiti za izračunavanje: (a) učinaka promjene cijena ili poreznih stopa na vrijednosti ponude ili uporabe; (b) učinaka promjene obujma na vrijednosti ponude ili uporabe; (c) učinaka promjene cijena ponude na cijene uporabe; (d) učinaka promjena obujma uporabe na obujam ponude; (e) učinaka promjena obujma ponude na obujam uporabe. Izračunavanja mogu prikazati ne samo izravne učinke, već i one neizravne. Na primjer, značajan porast cijena energije, utjecat će ne samo na one djelatnosti koje intenzivno koriste energiju, već i na one djelatnosti koje koriste output energetski inten zivnih proizvođača. Pomoću nekih pretpostavki, moguće je procijeniti veličinu takvih neizravnih učinaka iz tablica ponude i uporabe i simetričnih input-output tablica. Primjeri najčešćih pretpostavki su: (a) stalna struktura inputa vrijednosno izražena; (b) stalni sastav vrijednosti outputa po djelatnosti i po proizvodu; (c) stalni sastav vrijednosti izdatka domaćinstava za finalnu potrošnju po proizvodu. Ove pretpostavke su prilično krute budući da podrazumijevaju da se relativne cijene ne mijenjaju, da proces proizvodnje ostaje nepromijenjen i da neće doći do promjene između kategorija izdatka kućanstava za finalnu potrošnju. Međutim, te 270 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 opće pretpostavke se mogu modificirati tako da se najprije uzmu u obzir promjene u relativnim cijenama, npr. Leontijev model cijena. To se zatim može proširiti ekonometrijskim ili drugim procjenama utjecaja relativnih cijena i drugih varijabli na tehničke koeficijente ili izdatke kućanstava za finalnu potrošnju. Izračuni ne moraju biti ograničeni na ponudu i uporabu roba i usluga. Oni se također mogli primijeniti na ponudu i uporabu rada i komponente dodane vrijednosti. 9. 15. Tablice ponude i uporabe i simetrične input-output tablice mogu se integrirati u makroekonomske modele da istima osiguraju detaljnu mezzo-ekonomsku podlogu. Tablice ponude i uporabe te simetrične input-output tablice omogućuju posebne vrste analiza kao na primjer: (a) analizu proizvodnje, strukture troškova i produktivnosti; (b) analizu cijena; (c) analizu zaposlenosti; (d) analizu strukture formiranja kapitala, finalne potrošnje, izvoza itd. ; (e) analizu odnosa između domaće proizvodnje i okoliša (npr. usredotočenost na upotrebu specifičnih proizvoda poput goriva, papira i stakla); (f) analizu uvoza potrebne energije; (g) analizu utjecaja novih tehnologija; (h) analizu osjetljivosti učinaka promjena poreznih stopa i propisa. TABLICE PONUDE I UPORABE 9. 16. 9. 17. 9. 18. 9. 19. 9. 20. Tablice 9. 5. i 9. 6 daju detaljniji prikaz tablica ponude i uporabe. Za djelatnosti se upotrebljava klasifikacija NACE Rev. 1, a za proizvode klasifikacija CPA; te su klasifikacije potpuno među sobno usklađene: na svakoj razini agregacije, CPA prikazuje glavne proizvode djelatnosti prema NACE Rev. 1. U tablicama ponude i uporabe, klasifikacija za proizvode je barem toliko detaljna koliko i klasifikacija za djelatnosti; npr. troz namenkasta razina CPA-a i dvoznamenkasta razina NACE-a Rev. 1. Razlikovanje između tržišnog outputa, outputa za vlastitu finalnu upotrebu i ostalog netržišnog outputa, treba koristiti samo za ukupan output po djelatnosti; razlikovanje nije potrebno za svaku grupu proizvoda. Razlikovanje između tržišnih proizvođača i proizvođača za vlastitu finalnu upotrebu, s jedne strane i ostalih netržišnih proiz vođača, s ostale strane, treba koristiti po djelatnosti kad su prisutne obje vrste proizvođača unutar jedne djelatnosti. Općenito, ovo se razlikovanje stoga koristi samo za podraščlanjivanje vrlo ograničenog broja djelatnosti, npr. za zdravstvena zaštita, i obrazovanje (vidjeti odjeljak 3. 66. ). 9. 21. Uvoz i izvoz treba dalje podijeliti na: (a) isporuke unutar Europske unije; (b) uvoz i izvoz s drugim zemljama. Tablica 9. 5. – Tablica ponude u osnovnim cijenama, uključujući transformaciju u proizvođačke cijene 1 2 3 4 … Djelatnosti (NACE) Σ (1) Uvoz c. i. f. … n Ukupna ponuda u osnovnim cijenama Trgovinske i prijevozne marže Porez minus subvencije na proizvode Ukupna ponuda u kupovnim cijenama (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (1) Output po proizvodu i djelatnosti u osnovnim cijenama Proizvodi (CPA) 1 2 3 4. m (Prilagodbene stavke) Σ (1) (2) Ukupan output po djelatnosti Od čega ukupno: Tržišni output Za vlastitu finalnu uporabu Drugi netržišni output (3) 0 0 0 0 0 1 0 / S v. 0 4 H R S l u ž b e n i l i s t E u r o p s k e u n i j e 2 7 1 Tablica 9. 6. – Tablica uporabe po kupovnim cijenama Djelatnosti (NACE) 1 2 3 4 … … n (1) Σ (1) (2) Finalne uporabe (a) (b) (c) (d) (e) (f) (3) Σ (3) (4) Σ (1) + Σ (3) (5) (1) Intermedijarna potrošnja po kupovnim cijena po proizvodu i po djelatnosti Finalne uporabe po kupovnim cije nama/f. o. b. Izdatak za finalnu potrošnju: (a) kućanstava (b) NUSK (c) država Bruto investicije u kapital: (d) bruto investicije u fiksni kapital i dragocjenosti (e) promjene na zalihama (f) izvoz (f. o. b. ) 1 2 3 4. m Proizvodi (CPA) (Prilagodbene stavke) Σ (1) (2) Ukupna intermedijarna potrošnja po djelatnosti Ukupna finalna uporaba po vrsti Ukupna uporaba Naknade zaposlenima Ostali neto porezi na proizvodnju Potrošnja fiksnog kapitala Poslovni višak, neto Σ (3) Σ (1) + Σ (3) Dodatne informacije: Bruto investicije u fiksni kapital, Fond fiksne aktive Inputi rada (3) (4) (5) (6) Komponente dodane vrijednosti po djelatnosti Dodana vrijednost po djelatnosti Output u osnovnim cijenama po djelatnosti 2 7 2 H R S l u ž b e n i l i s t E u r o p s k e u n i j e 1 0 / S v. 0 4 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 273 9. 22. U tablici ponude, tokovi dobara i usluga vrednuju se po osnovnim cijenama. U tablici uporabe, tokovi roba i usluga se vred nuju po proizvođačkim cijenama. Da bi dobili identitete između ponude i uporabe, tablica 9. 5 također prikazuje prijelaz od ponude po osnovnim cijenama na ponudu po kupovnim cijenama. Kako bi ponuda trebala biti jednaka uporabi, tablica poka zuje prijelaz s uporaba po kupovnim cijenama na uporabe po bazičnim cijenama. Iz ovog prijelaza mogu se kao rezultat izra čunati dva identiteta: (a) ponuda po kupovnim cijenama jednaka je uporabi po kupovnim cijenama; (b) ponuda po osnovnim cijenama jednaka je uporabi po osnovnim cijenama. 9. 23. Dodana vrijednost je zabilježena po osnovnim cijenama. To je neto rezultat outputa vrednovanog osnovnim cijenama manje intermedijarna potrošnja vrednovana po kupovnim cijenama. 9. 24. Dodana vrijednost po troškovima faktora ne koristi se kao koncept u ESA-i. Međutim, ona se može izračunati iz dodane vrijednosti po bazičnim cijenama oduzimanjem ostalih poreza manje subvencije na proizvodnju. 9. 25. BDP je vrednovan po tržišnim cijenama. Ovaj se agregat može izračunati iz tablica ponude i uporabe na tri različita načina: (a) agregat outputa po cijenama po djelatnosti minus agregat intermedijarne potrošnje po kupovnim cijenama po djelatnosti plus neto porezi na proizvode (pristup po proizvodnoj metodi); intermedijarna potrošnja po djelatnosti uključuje uporabu usluga financijskog posredovanja indirektno mjerenih, koje se bilježe u nominalnoj djelatnosti (vidjeti odjeljak 9. 33. ); (b) agregati različitih sastavnica dodane vrijednosti po osnovnim cijenama po djelatnosti minus uporaba usluga financijskog posredovanja indirektno mjerenih (zabilježena u nominalnoj djelatnosti, pogledajte stavak 9. 33), plus neto porezi na proizvode (pristup po dohodovnoj metodi); (c) zbroj kategorija finalnih uporaba minus uvoz: izvoz – uvoz + izdaci za finalnu potrošnju + bruto investicije (sve po kupovnim cijenama) (pristup po rashodnoj metodi). Tablica uporabe 9. 6. također sadrži neke dodatne informacije: bruto investicije u fiksni kapital, fond fiksne aktive i inpute rada po djelatnosti. Ove su informacije presudne za analizu produktivnosti i mogu također poslužiti za nekoliko ostalih vrsta analiza, npr. analizu zaposlenosti. Fond fiksne aktive, vrednovan je u ESA-i po tržišnim cijenama koje prevladavaju na dan sastavljanja bilance stanja. Za fiksnu aktivu kupljenu u prijašnjim godinama to znači da se potrošnja fiksnog kapitala iz proteklih godina treba oduzeti od tekuće tržišne cijene nove aktive iste vrste i kvalitete. Ovaj neto koncept fonda fiksnog kapitala mogao bi se koristiti za izračunavanje kapitalne opremljenosti. Međutim, za analizu produktivnosti češće se koristi specifični bruto koncept vrednovanja fonda fiksnog kapitala. Prema tom bruto konceptu, sva fiksna aktiva trebala bi biti vrednovana po tekućim tržišnim cijenama nove aktive iste vrste i kvalitete; ne treba raditi nikakva oduzimanja za potrošnju fiksnog kapitala u posljednjoj i ranijim godinama. Ovaj bruto koncept fonda fiksnog kapitala nije standardni koncept u ESA-e, ali se može lako izračunati pomoću metode stalne inventarizacije. Obzirom na veliku upotrebu takvih bruto podataka, preporuča se kao dodatnu informaciju uključiti i bruto i neto podatke o fondu fiksnog kapitala. 9. 26. 9. 27. 9. 28. Za analizu produktivnosti utrošeni sati rada predstavljaju bolju varijablu za input rada. Međutim, prilikom procjene broja zaposlenih osoba, broj radnih mjesta također može biti relevantan podatak. Obje varijable mogu se podijeliti, npr. na dio koji pripada zaposlenicima i na dio koji pripada samozaposlenim osobama. 9. 29 Za pravilno sastavljanje i razumijevanje tablica ponude i uporabe važno je podsjetiti se nekih računovodstvenih dogovora koje se koriste u ESA-i: (a) output pomoćnih aktivnosti se ne bilježi zasebno; svi inputi, utrošeni u pomoćnoj aktivnosti tretiraju se kao inputi u glavnu ili sekundarnu aktivnosti čije izvođenje ta pomoćna aktivnost omogućuje. Pomoćne aktivnosti mogu biti na primjer marketing, računovodstvo, skladištenje i čišćenje (vidjeti stavke 3. 12. i 3. 13. ); 274 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 (b) dobra i usluge proizvedeni i potrošeni u istom obračunskom razdoblju i unutar iste lokalne poslovne jedinice nisu zasebno identificirani. Oni stoga nisu zabilježeni kao dio outputa ili intermedijarne potrošnje te lokalne poslovne jedinice. Primjeri su: 1. sjeme i sadnice za sjetvu i sadnju; 2. antracit koji rudnici potroše u proizvodnji briketa; 3. električna energija koju potroše elektrane; (c) manje obrade, održavanje, servisiranje ili popravak za drugu lokalnu poslovnu jedinicu, bilježi se neto, tj. isključujući vrijednost roba u vezi s tim. Za razliku od toga, kad se robe znatno fizički mijenjaju, transakcije trebalo bilježiti bruto, tj. kao kupovinu i prodaju robe. (d) trajna dobra mogu se iznajmiti ili biti predmet operativnog leasinga. U takvim slučajevima, one se bilježe u investicije u fiksni kapital i u fond fiksnog kapitala u djelatnosti vlasnika; dok se u djelatnosti njihovih korisnika bilježi kao intermedi jarna potrošnja jednaka veličini rente; (e) osobe koje rade preko agencija za privremeno zapošljavanje zabilježene su kao da su zaposlene u djelatnosti tih agencija, a ne u djelatnostima u kojima one uistinu rade. Kao posljedica toga, u djelatnostima u kojima te osobe rade, isplate tih osoba se evidentiraju kao intermedijarna potrošnja, a ne kao naknada zaposlenicima. Na sličan način tretiran je i rad po ugovoru; (f) zaposlenost i naknade zaposlenicima su široki koncepti u ESA-i: 1. zaposlenost iz socijalnih razloga također je uračunata kao zaposlenost; to se odnosi, na primjer, na zapošljavanje inva lidnih osoba, projekte zapošljavanja za ljude koji su dugo vremena nezaposleni i programe zapošljavanja za mlade ljude koji traže posao. Kao posljedica, ljudi uključeni u takve programe su zaposleni i primaju naknadu zaposlenima (ne socijalne transfere), iako njihova produktivnost može biti (znatno) niža od produktivnosti ostalih zaposlenika; 2. zaposlenost uključuje također neke primjere u kojima se od uključenih osoba uopće ne očekuje da rade, npr. osobe koje su dobile otkaz, ali tijekom nekog razdoblja primaju naknadu od bivšeg poslodavca. Međutim, input rada u termi nima utrošenih radnih sati nije ovim dogovorom iskrivljen budući da nikakvi sati rada nisu zapravo odrađeni. 9. 30. U tablice ponude i uporabe treba uvesti dvije prilagodbene stavke radi ujednačavanja vrednovanja uvoza u tablicama ponude i uporabe i u sektorskim računima (vidjeti također tablice 9. 5. i 9. 6. ). U tablici ponude, uvoz robe se vrednuje prema c. i. f. vrijednostima. Time se previše uvećavaju troškovi uvoza kad su usluge transporta i osiguranja, uključene u c. i. f. vrijednost, pružene od strane rezidenata (npr. transport za vlastite potrebe ili tran sport od strane specijaliziranih domaćih prijevoznika). Kako bi dobili točan saldo između uvoza i izvoza, izvoz usluga bi trebalo uvećati za veličinu ovog prevelikog uvećanja uvoza. Uvoz usluga je vrednovan prema f. o. b. vrijednostima u sektorskim računima. To je preveliko uvećanje uvoza kao i u slučaju c. i. f. vrednovanja. Međutim, u slučaju f. o. b. vrednovanja, to je uvećanje manje, što znači da je i imputirano povećanje u izvozu također manje. Rezultat primjene različitih načela vredno vanja je taj da je neto ukupni uvoz isti, ali oba, ukupan uvoz i ukupan izvoz su veći za c. i. f. vrednovanje. Dva načela vredno vanja mogu se pomiriti u tablicama ponude i uporabe uvođenjem prilagodbenih stavki kako za uvoz tako i za izvoz. Prila godbene stavke bi trebale biti jednake vrijednosti usluga transporta i osiguranja koje su pružili rezidenti, a uključene su c. i. f. vrijednosti, ali ne i f. o. b. vrijednost, tj. odnose se na transport i osiguranje od granice zemlje izvoznika do granice zemlje uvoznika. Kad se ove prilagodbene stavke uključe u tablice ponude i uporabe, ne zahtjevaju poseban tretman u input-output tablicama. 9. 31. 9. 32. Transfer postojećih dobara zabilježen je u tablici uporabe kao negativan izdatak za prodavatelja, a kao pozitivan izdatak za kupca. Za promatranu grupu proizvoda, transfer postojećih dobara se svodi na reklasifikaciju između uporaba. Sami transak cijski troškovi nisu reklasificirani: oni su zabilježeni kao uporaba poslovnih ili profesionalnih usluga. U svrhu opisa i analiza, za neke grupe dobara može biti korisno zasebno pokazati relativnu veličinu transfera postojećih dobara, npr. važnost rabljenih automobila ili važnost recikliranog papira. Izravne kupovine rezidenata u inozemstvu i kupovine nerezidenata na domaćem području obično su procjenjene posebnim postupkom u statističkom procesu. One su uvedene kao prilagodbe početnim procjenama uvoza, izvoza i izdatka za finalnu potrošnju, za veličinu kupovina u inozemstvu. Da bi se postigla ravnoteža između ponude i uporabe po proizvodu, sve ove kupovine trebalo bi razdvojiti po različitim grupama proizvoda na koje se odnose. Za one grupe proizvoda gdje su ovakve vrste kupovina značajne, one bi se mogle prikazati kao podkategorija, npr. izdaci za smještaj. 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 275 9. 33. U tablicama ponude i uporabe, klasifikacija djelatnosti NACE Rev. 1 proširena je nominalnom djelatnošću za uporabu neiz ravno vrednovanih usluga financijskog posredovanja indirektno mjerenih. U tablici ponude nije zabilježena nikakva transak cija za ovu djelatnost. U tablici uporabe, ukupna uporaba usluga financijskog posredovanja indirektno mjerenih zabilježena je kao intermedijarna potrošnja nominalne djelatnosti. Kako ta nominalna djelatnost nema nikakvu drugu transakciju, njen neto operativni višak je negativan i jednak veličini njene intermedijarne potrošnje; sve ostale komponente njene dodane vrijednosti su nula. Kao rezultat, njena ukupna bruto dodana vrijednost jednaka je njenom (negativnom) neto poslovnom višku. 9. 34. Prijelaz s ponude i uporabe po osnovnim cijenama na kupovne cijene uključuje: (a) preraspodjelu trgovačkih marži; (b) preraspodjelu transportnih marži; (c) dodavanje poreza na proizvode (osim odbitnog PDV-a); (d) oduzimanje subvencija na proizvode. Procjena ovog prijelaza je važan dio procesa uravnoteženja. Zasebne tablice mogu detaljnije prikazati taj prijelaz (vidjeti tablice 9. 7. i 9. 8. ). Te tablice također mogu poslužiti za značajne analitičke svrhe npr. za analizu cijena i analizu posljedica promjena stopa poreza na proizvode. 9. 35. Općenito, kod pripreme tablica ponude i uporabe i pravilno uravnotežujemo obje strane, uvijek postoji izbor između dva suprotna načina usklađivanja statističkih podataka: (a) ponuda svakog proizvoda u osnovnim cijenama može se prilagoditi na vrednovanje po kupovnim cijenama, kako bi se omogućilo uravnoteženje s uporabama po kupovnim cijenama; (b) svaka uporaba po kupovnim cijenama može se prilagoditi na vrednovanje po osnovnim cijenama, tako da je izjednačimo s ponudom po osnovnim cijenama. 9. 36. U praksi za izradu tablica ponude i uporabe mogu biti potrebne obje vrste usklađivanja. Obje alternative se bave i zahtijevaju slične vrste usklađenja, tj. za poreze manje subvencije na proizvode i za trgovačke i transportne marže po proizvodima. Prva alternativa nije moguća bez ostale, budući da obično nije moguće znati stupce poreza na proizvode, subvencija na proizvode i trgovačkih i transportnih marži, raspodijeljenih po proizvodima u tablici ponude dok se ne zna raspodjela između uporaba pojedinih proizvoda iz tablice uporabe po kupovnim cijenama (tablica 9. 6. ). 9. 37. Tako se u procesu uravnoteženja koriste sljedeće tablice: (a) tablice ponude i uporabe 9. 5. i 9. 6. koje pokazuju konačne rezultate uravnotežujućih zbrojeva za ponudu i uporabu po proizvodima po kupovnim cijenama i osnovnim cijenama; (b) tablice trgovačkih i transportnih marži i poreza manje subvencije na proizvode (tablice 9. 7. i 9. 8. ). 9. 38. Prijelaz ponude i uporabe s osnovnih cijena na kupovne cijene (vidjeti odjeljak 9. 34) svodi se na preraspodjeljivanje trgo vačkih marži: vrednovanje po osnovnim cijenama podrazumijeva da se trgovačke marže zabilježe kao dio proizvoda trgovine, dok vrednovanje po kupovnim cijenama podrazumijeva da su trgovačka marže raspodijeljene na proizvode kojima pripadaju. Analogan slučaj vrijedi za transportne marže. 9. 39. Ukupne trgovačke marže po proizvodima jednake su ukupnim trgovačkim maržama djelatnosti trgovine plus sekundarne za trgovačke marže ostalih djelatnosti. Analogna jednakost vrijedi za transportne marže. Tablica 9. 7. – Jednostavna tablica trgovačkih i transportnih marži Djelatnosti (NACE) 1 2 3 … … n (1) Σ (1) (2) Krajnja uporaba (a) (b) (c) (d) (e) (f) (3) Σ (3) (4) Σ (1) + Σ (3) (5) Proizvodi (CPA) 1 2 3. m transportne marže na i Trgovačke finalne uporabe: Izdatak za finalnu potrošnju: (1) Trgovačke i transportne marže na intermedijarnu potrošnju po proizvodu i djelatnosti (a) kućanstava (b) NUSK-a (c) države Bruto investicije u kapital (d) bruto investicije u fiksni kapital i dragocjenost (e) promjene na zalihama (f) izvoz Σ (1) (2) Trgovačke i transportne marže na intermedijarnu potrošnju po djelatnosti Trgovačke i transportne marže na finalne uporabe po vrsti Ukupne trgovačke i transportne marže 2 7 6 H R S l u ž b e n i l i s t E u r o p s k e u n i j e 1 0 / S v. 0 4 Tablica 9. 8. – Jednostavna tablica porezi manje subvencije na proizvode Djelatnosti (NACE) 1 2 3 … … n (1) Σ (1) (2) Krajnja uporaba (a) (b) (c) (d) (e) (f) (3) Σ (3) (4) Σ (1) + Σ (3) (5) Proizvodi CPA) 1 2 3. m (1) Porezi manje subvencije na proizvode za inter medijarnu potrošnju po proizvodu i djelatnosti Porezi manje subvencije na proizvode za finalnu uporabu Izdaci za finalnu potrošnju: (a) kućanstava (b) NUSK-a (c) država Bruto investicije u kapital (d) bruto investicije u fiksni kapital i dragocjenosti (e) promjene na zalihama (f) izvoz Σ (1) (2) Porezi manje subvencije na proizvode za inter medijarnu potrošnju po djelatnosti Porezi manje subvencije na proizvode za finalne uporabe po vrsti Ukupno porezi manje subvencije na proizvode 1 0 / S v. 0 4 H R S l u ž b e n i l i s t E u r o p s k e u n i j e 2 7 7 278 9. 40. HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 Transportne marže uključuju troškove transporta koje kupci plaćaju posebno, koji su uključeni u upotrebu proizvoda po kupovnim cijenama, ali ne u osnovnim cijenama outputa proizvođača ili u trgovačkim maržama trgovaca na veliko i malo. Takve transportne marže posebno uključuju: (a) transport dobara s mjesta gdje su proizvedena do mjesta gdje kupac preuzima njihovu isporuku, u slučaju da proizvođač plaća trećoj osobi za transport ako je taj iznos posebno fakturiran kupcu; (b) transport dobara koji je dogovorio proizvođač ili trgovac na veliko i malo na takav način da kupac mora posebno platiti troškove transporta čak i ako je taj transport obavio sam proizvođač ili trgovac na veliko ili malo. Svi ostali troškovi transporta dobara ne bilježe se kao transportne marže, npr. : (a) ako proizvođač sam prevozi robu, ti troškovi transporta su uključeni u osnovne cijene proizvođačevog outputa; ovaj tran sport predstavlja pomoćnu aktivnost te pojedinačni troškovi transporta neće biti identificirani kao troškovi transporta; (b) ako proizvođač organizira transport dobara bez posebnog zaračunavanja usluga transporta, transportni troškovi će biti uključeni u osnovne cijene proizvođačevog outputa; ti će troškovi transporta biti identificirani kao takvi i zabilježeni kao dio proizvođačeve intermedijarne potrošnje; (c) ako trgovci na veliko i malo organiziraju transport roba s mjesta na kojem su ih preuzeli do mjesta gdje ih preuzima drugi kupac, troškovi će biti uključeni u trgovačke marže ako transport nije zasebno zaračunat kupcu. Jednako kao kod proizvođača, ti troškovi mogu predstavljati pomoćnu aktivnost trgovaca na veliko i malo ili kupovinu intermedijarnih usluga, dakle ulaze u trgovačke marže, a ne u transportne marže; (d) ako kućanstvo kupuje dobra za finalnu potrošnju i dogovori transport s trećom osobom, ti transportni troškovi se bilježe kao izdatak za finalnu potrošnju za usluge transporta i nisu uključeni u trgovačke ili transportne marže. 9. 41. Tablica 9. 7. prikazuje ponešto pojednostavljenu sliku matrice trgovačkih i transportnih marži jer: (a) nije napravljena izričita razlika između trgovačkih i transportnih marži. Obje vrste marži mogle bi se prikazati za svaku grupu proizvoda. Drugo rješenje je postojanje odvojenih tablica: jedne za trgovačka marže i jedne za transportne marže; (b) glede trgovačkih marži, trebalo bi načiniti razliku između trgovine na veliko i malo radi uzimanja u obzir razlike u njihovim cijenama. Prilikom formiranja tablica trebalo bi uočiti da trgovci na veliko mogu također prodavati izravno kućanstvima (npr. namještaj) i da trgovci na malo mogu također prodavati djelatnostima (npr. kavanama i restoranima); (c) u izračunavanju i analiziranju trgovačkih marži na proizvode za finalnu potrošnju kućanstava, za svaku grupu proizvoda mogu se razlučiti najvažniji kanali distribucije kako bi se uzele u obzir razlike u njihovim cijenama; raščlamba na trgovinu na veliko i malo zapravo je pregruba. Npr. kućanstva mogu kupiti robu i usluge u supermarketima, trgovinama mješo vitom robom, cvjećarnicama, robnim kućama, u inozemstvu ili ih mogu primiti kao dohodak u naturi. Nadalje, prepro daje nekih proizvoda mogu biti vrlo važne, npr. cigarete koje se prodaju u kavanama, restoranima i benzinskim posta jama. Naravno, takve detaljnije razlike mogu se uvesti samo ako raspoloživi podaci osiguravaju dovoljno informacija barem za grube procjene značenja svakog od kanala distribucije; (d) u izračunavanju transportnih marži, može biti vrlo korisnom razlikovanje po vrsti transporta (npr. željeznički, zračni, morskim/kopnenim plovnim putovima ili cestovni). 9. 42. Porezi na proizvodnju i uvoz se sastoje od: (a) poreza na proizvode (D. 21): 1. poreza tipa poreza na dodanu vrijednost (PDV) (D:211); 2. poreza i carina na uvoz; isključujući PDV (D. 212); 3. poreza na proizvode, isključujući PDVi uvozne poreze (D. 214); (b) drugih poreza na proizvodnju (D. 29). Slične kategorije razlikujemo kod subvencija na proizvodnju i uvoz. Subvencije se tretiraju kao negativni porezi na proiz vodnju i uvoz. Definicije svih ovih kategorija su dane u odjeljcima 4. 14. do 4. 39. 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 279 9. 43. Ponuda po osnovnim cijenama uključuje neto ostale poreze na proizvodnju, tj. manje ostale subvencije na proizvodnju. Za prijelaz s bazičnih cijena na proizvođačke cijene (ili obrnuto; vidjeti stavak 9. 34), treba dodati različite poreze na proizvode, a oduzeti subvencije na proizvode (ili obrnuto). 9. 44. PDV može biti odbitan, neodbitan ili se jednostavno ne primjenjuje: (a) odbitni PDV primjenjuje se obično na većinu intermedijarne potrošnje, većinu bruto investicija u fiksni kapital i dio promjena na zalihama; (b) neodbitni PDV se često primjenjuje na izdatke za finalnu potrošnju, dio bruto investicija u fiksni kapital, dio promjena na zalihama i dio intermedijarne potrošnje; (c) PDV se općenito ne primjenjuje na: 1. izvoz (barem na izvoz u zemlje izvan Europske unije); 2. svu robu i usluge na koje se primjenjuje nulta stopa PDV-a bez obzira na njihovu uporabu; 3. sve proizvođače izuzete od prijavljivanja PDV-a, npr. mali poslovni subjekti i vjerske organizacije. 9. 45. PDV se u ESA-i bilježi neto: sve nabave su vrednovane u osnovnim cijenama, tj. bez zaračunatog PDV-a; intermedijarna i finalna uporaba se bilježe po kupovnim cijenama, tj. bez odbitnog PDV-a. 9. 46. Tablica 9. 8. porezi manje subvencije na proizvode je pojednostavljena verzija, jer: (a) nisu iskazane različite vrste poreza na proizvode i nisu posebno prikazane subvencije; (b) za različite kanale distribucije mogu se primijeniti različite porezne stope i subvencije, te ih je stoga potrebno razlikovati kad postoje relevantne i dostatne informacije. 9. 47. Porezi i subvencije na proizvode su iznosi koji su dospjeli za plaćanje tek kad su evidentirani razrezom poreza, poreznim prijavama itd. ili kad su iznosi uistinu plaćeni (vidjeti stavak 4. 27). Porezi (i subvencije) na proizvode se obično procjenjuju po proizvodu primjenom službenih stopa poreza (subvencija) na različite tokove. Naknadno treba analizirati razlike između razrezanog poreza s uistinu uplaćenim iznosima. (a) Neke od ovih razlika pokazuju da početna procjena poreza na proizvode nije u skladu s definicijama ESA-e: 1. u slučaju izuzeća, polazna procjena poreza na proizvode treba biti snižena; 2. u slučaju utaje plaćanja poreza na proizvode (npr. plaćanje poreza je obvezno, ali nema razreza poreza), procjena poreza na proizvode treba biti snižena; 3. u slučaju novčanih kazni, procjene poreza na proizvode treba biti povišena. Promjene u procjenama poreza na proizvode istodobno utječu na varijable koje su procijenjene dodavanjem ili oduzimanjem od procjena poreza na proizvode. Npr. output po osnovnim cijenama neke grupe proizvoda može se procijeniti oduzimanjem, između ostalog, poreza na proizvode od procijenjene uporabe po kupovnom cijenama. Međutim, procjena outputa po osnovnim cijenama može se kombinirati, između ostalog, s procjenama poreza na proizvode kako bi se dobila procjena uporaba po kupovnim cijenama. (b) Tablice ponude i uporabe ne bi trebale uzimati u obzir nekoliko ostalih vrsta razlika: 1. razlike u vremenu, npr. plaćanja se mogu odnositi na razrez poreza za nekoliko godina; 2. poduzeća koja ne mogu obaviti plaćanje (u bankrotu): ovo bi trebalo bilježiti kao ostale promjene u obujmu finan cijske aktive i pasive, tj. ne u tablici ponude i uporabe. (c) U nekim slučajevima, razlike mogu također pokazivati da je polazna procjena za poreze i subvencije na proizvode podložna ozbiljnoj greški, npr. jer je output nekog proizvoda podcijenjen. Tada se mogu opravdati izmjene procjena tokova dobara i usluga. Pri prijelazu s uporaba po proizvodu po kupovnim cijenama na osnovne cijene, izmjena početne procjene poreza i subvencija na proizvode može biti prikazane kao zasebna stavka. Međutim, za sve obračune inputa i outputa bit će potrebno rasporediti ovu izmjenu po proizvodu, čak i kad se ona može temeljiti na jednostavnom matematičkom mehanizmu, npr. proporcio nalnoj raspodjeli. 280 9. 48. 9. 49. HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 Tablica uporabe 9. 6. ne prikazuje u kojoj su mjeri korištena dobra i usluge proizvedeni u zemlji ili su uvezeni. Ova je infor macija potrebna za sve analize u kojima je važna veza između ponude i uporabe dobara i usluga u nacionalnom gospodar stvu. Primjer toga je analiza učinaka promjena izvoza ili izdatka za finalnu potrošnju na uvoz, domaću proizvodnju i s tim povezane varijable poput zaposlenosti. Zapravo, one su potrebne za većinu analiza naznačenih u stavcima 9. 14. i 9. 15. Stoga input-output sustav također sadrži tablicu uporabe za uvezene proizvode i tablicu za dobra i usluge proizvedene u zemlji (pogledajte tablice 9. 9. i 9. 10. ). Tablica uporabe za uvezene proizvode bi se trebala sastaviti korištenjem svih raspoloživih informacija o uporabi uvoza, npr. za neke proizvode se možda znaju najvažnija uvozna poduzeća, a za neke proizvođače možda postoje podaci o količini uvoza. Međutim, općenito, izravni statistički podaci o korištenju uvoza su oskudni te se ovi podaci obično dopunjavaju pret postavkama po grupi proizvoda. 9. 50. Tablica uporabe za u zemlji proizvedene robe i usluge može se dobiti oduzimanjem tablice uporabe za uvezene proizvode od tablice ukupne uporabe. Tablica 9. 9. – Tablica uporabe za uvoz Djelatnosti (NACE) 1 2 3 … … n (1) Σ (1) (2) Krajnja uporaba (a) (b) (c) (d) (e) (f) (3) Σ (3) (4) Σ (1) + Σ (3) (5) (1) Za uvezene proizvode: intermedijarna potrošnja po c. i. f. vrijednosti po proizvodima i po djelat nosti Za uvezene proizvode: Krajnje uporabe po kupovnim cijenama/c. i. f. vrijednosti: Izdaci za finalnu potrošnju: (a) kućanstava (b) NUSK (c) država Bruto investicije u kapital: (d) bruto investicije u fiksni kapital i dragocjenosti (e) promjene na zalihama (f) izvoz Proizvodi (CPA) 1 2 3. m Σ (1) (2) Ukupna intermedijarna potrošnja uvezenih proizvoda po djelatnosti Ukupne finalne uporabe uvezenih proizvoda po vrsti Ukupan uvoz 1 0 / S v. 0 4 H R S l u ž b e n i l i s t E u r o p s k e u n i j e 2 8 1 Tablica 9. 10. – Tablica uporabe po osnovnim cijenama za domaći output Djelatnosti (NACE) 1 2 3 … (1) … n Σ (1) (2) Finalne uporabe (a) (b) (c) (d) (e) (f) (3) Σ (3) (4) Σ (1) + Σ (3) (5) 1 2 3. m (1) Za domaći output: intermedijarna potrošnja po osnovnim cijenama po proizvodima i djelatnosti Za domaći output: Finalne uporabe po osnovnim cijenama Izdaci za finalnu potrošnju: (a) kućanstava (b) NUSK-a (c) države Bruto investicije u kapital: (d) bruto investicije u fiksni kapital i dragocjenosti (e) promjene na zalihama (f) izvoz Ukupna intermedijarna potrošnja domaće proizvodnje po osnovnim cijenama po djelat nosti Finalna uporaba domaće proizvodnje po osnovnim cijenama Ukupna domaća proizvodnja Ukupna intermedijarna potrošnja uvezenih proizvoda po djelatnosti Finalna uporaba uvezenih proizvoda po osnovnim cijenama Ukupan uvoz Neto porezi na proizvode za intermedijarnu potrošnju po djelatnosti Neto porezi na proizvode za finalnu uporabu Ukupno neto porezi na proizvode Ukupne finalne uporabe po vrsti Ukupne uporabe Ukupna intermedijarna potrošnja u kupovnim cijenama po djelatnosti Komponente dodane vrijednosti po djelat nosti Dodana vrijednost po djelatnosti Output po osnovnim cijenama po djelatno stima (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) (9) Proizvodi (CPA) Σ (1) Uporaba uvezenih proizvoda Neto porezi na proizvode Σ (1) + (3) + (4) Naknade zaposlenicima Ostali neto porezi na proizvodnju Potrošnja fiksnog kapitala Poslovni višak, Neto Σ (6) Σ (1) + (3) + (4) + Σ (6) Investicije u fiksni kapital Fond kapitala Inputi rada 2 8 2 H R S l u ž b e n i l i s t E u r o p s k e u n i j e 1 0 / S v. 0 4 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 283 9. 51. Za posebne namjene, gore prikazane tablice ponude i uporabe mogu se modificirati uvođenjem alternativnih i dodatnih klasi fikacija. Prikladni primjeri su: (a) detaljnije klasifikacije proizvoda i djelatnosti koje se temelje na nacionalnim klasifikacijama ili koje imaju posebnu namjenu, npr. za analizu uloge istraživanja i razvoja u nacionalnom gospodarstvu; (b) detaljnija podjela uvoza i izvoza po zemljama podrijetla, npr. trgovina unutar Europske unije, dodatno raščlanjena po zemljama trgovine izvan Europske unije, dodatno raščlanjena po gospodarskim regijama i nekim specifičnim zemljama poput Sjedinjenih Američkih Država i Japana; (c) raščlamba uvoza na: 1. uvoz proizvoda koji se proizvode i u zemlji („konkurentni uvoz”) 2. uvoz proizvoda koji se ne proizvode u zemlji („nadopunjavajući uvoz”). Može se očekivati da će obje vrste uvoza imati drugačiji odnos i važnost za nacionalno gospodarstvo. Konkurentan uvoz može biti predmet analize i ekonomske politike, budući da može biti zamjena za domaći output; stoga se on može uklju čiti kao zasebna kategorija (potencijal) finalne uporabe u tablicama uporabe. Za nadopunjavajući uvoz analize se uglavnom usredotočuju na utjecaj promjena njegove cijena i obujma (npr. u slučaju naftnih kriza) na nacionalno gospo darstvo; (d) raščlamba naknada zaposlenicima prema kriterijima poput razine obrazovanja, skraćenog radnog vremena/punog radnog vremena, dobi i spola. Ova klasifikacija bi se tada također mogla primijeniti na dodatne informacije o zaposlenosti. Na taj se način tablice ponude i uporabe mogu koristiti za sve vrste analiza tržišta rada; (e) raščlanjivanje naknada zaposlenicima na: 1. nadnice i plaće, od čega: — socijalni doprinosi zaposlenika (1), 2. socijalni doprinosi poslodavca. Ta podjela omogućuje analizu uloge socijalnih doprinosa u cijeni inputa rada i prebacivanju ovog opterećenja na bruto poslovni višak; (f) klasifikacija finalne potrošnje prema namjeni (za kućanstva: COICOP i za državu: COFOG). Funkcionalna klasifikacija ovih izdataka omogućuje procjenu utjecaja svih izdataka na ostatak gospodarstva. Na primjer, može se procijeniti važnost javnih i privatnih izdataka za zdravstvenu zaštitutransport i obrazovanje. Drugi primjer je analiza učinka državnih izdatka za obranu na pojedine domaće djelatnosti, posebice proizvođače zrakoplova, kamiona i oružja; (g) reklasifikacija investicija u fiksni kapital i fonda fiksnog kapitala kod fiksne aktive koja vlasnik daje u najam, tj. u slučaju operativnog leasinga, može se evidentirati kao da je u vlasništvu korisnika (za razliku od standardnog postupka u ESA-i). Cilj ove reklasifikacije je da učini strukturu troškova djelatnosti koje iznajmljuju fiksnu aktivu i onih koje posjeduju sličnu fiksnu aktivu, usporedivima. Za konzistentan računovodstveni tretman, ova reklasifikacija zahtjeva također i modificiranje intermedijarne potrošnje najmoprimca i outputa najmodavca za veličinu rente na fiksnu aktivu. (h) reklasifikacija zaposlenosti i naknada zaposlenicima za ugovoreni rad i osobama koje rade preko agencija za privremeno zapošljavanje: svrha ove reklasifikacije je da bilježenjem osoba kao zaposlenih u djelatnosti „gdje stvarno rade” učini stuk turu troškova djelatnosti usporedljivijom. Ova reklasifikacija također dovodi do izmjena koncepata intermedijarne potrošnje i outputa promatranih djelatnosti. (1) Možda će biti potrebna globalna procjena ovog koncepta kad socijalni doprinosi zaposlenika ne ovise samo o nadnici i plaći, nego i o npr. drugim priho dima zaposlenika, dobi i bračnom statusu. 284 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 TABLICE KOJE POVEZUJU TABLICE PONUDE I UPORABE SA SEKTORSKIM RAČUNIMA 9. 52. Podaci u tablicama ponude i uporabe trebali bi biti povezani sa sektorskim računima radi osiguranja konzistentnosti tablica ponude i uporabe sa sektorskim računima. To je postignuto uvođenjem tablice s unakrsno klasificiranim varijablama, i po djelatnosti i po sektoru (pogledajte tablicu 9. 11. ). SIMETRIČNE INPUT-OUTPUT TABLICE 9. 53. Najvažnija simetrična input-output tablica u ESA-i je tablica tipa proizvod po proizvodu koja je ovdje opisana. 9. 54. Input-output tablica tipa proizvod po proizvodu (vidjeti tablice 9. 4. i 9. 12. ) može se sastaviti konvertiranjem obiju tablica ponude i uporabe, po osnovnim cijenama. To podrazumijeva promjenu formata, tj. pretvaranje dviju asimetričnih tablica u jednu simetričnu tablicu (vidjeti odjeljak 9. 09. ). Konverzija se može podijeliti u tri faze: (a) raspodjela sekundarnih proizvoda u tablici ponude na djelatnosti u kojima su oni glavni proizvodi; 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 285 (b) preuređivanje stupaca tablice uporabe od inputa u djelatnosti do inputa u homogene granama (bez agregiranja redaka); (c) agregiranje razdjeljenih proizvoda (redci) u novoj tablici uporabe u homogene grane prikazane u stupcima, ako je to primjereno. 9. 55. 9. 56. Korak (a) uključuje transfere outputa u obliku sekundarnih proizvoda u tablici ponude. Budući da se sekundarni proizvodi pojavljaju kao stavke izvan dijagonale u tablici ponude, ova vrsta transfera je prilično jednostavna. Ovi sekundarni proizvodi se tretiraju kao dodaci djelatnostima u kojima su oni glavni proizvodi, a uklanjaju se iz djelatnosti u kojima su proizvedeni. Korak (b) je složeniji budući da se osnovni podaci o inputima odnose na djelatnosti, a ne na svaki pojedini proizvod proiz veden od strane svake djelatnosti. Vrsta konverzije koju ovdje treba napraviti obuhvaća transfer inputa povezanih sa sekun darnim outputom iz djelatnosti u kojoj je taj sekundarni output bio proizveden u djelatnost kojoj on uglavnom (karakteri stično) pripada. Dva različita pristupa mogu se koristiti u izvođenju ovog transfera: 1. pomoću dodatnih statističkih i tehničkih informacija; 2. pomoću pretpostavki. 9. 57. Trebalo bi što je moguće više koristiti dodatne statističke i tehničke informacije. Na primjer, moguće je dobiti posebnu infor maciju o inputima potrebnim za proizvodnju određenih vrsta outputa. Međutim, podaci ove vrste su najčešće nepotpuni. U krajnjem slučaju, biti će potrebno pribjeći jednostavnim pretpostavkama da bi se zabilježili transferi. Tablica 9. 12. – Simetrična input-output tablica u osnovnim cijenama (proizvod po proizvodu) 1 2 3 … Proizvod (CPA) (1) … n Σ (1) (2) Finalne uporabe (a) (b) (c) (d) (e) (f) (3) Σ (3) (4) Σ (1) + Σ (3) (5) (1) Intermedijarna potrošnja po osnovnim cije nama tipa proizvod - proizvod Finalne uporabe po osnovnim cije nama Izdaci za finalnu potrošnju: (a) kućanstava (b) NUSK-a (c) država Bruto investicije u kapital: (d) bruto investicije u fiksni kapital i dragocjenosti (e) promjene na zalihama (f) izvoz (2) Ukupna intermedijarna potrošnja po osnovnim cijenama po proizvodu Finalne uporabe po osnovnim cije nama po vrsti Ukupna uporaba po osnovnim cije nama (3) Neto porezi na proizvode po proizvodu Neto porezi na proizvode po vrsti finalne uporabe Ukupno neto porezi na proizvode Ukupna intermedijarna potrošnja po kupovnim cijenama po proizvodu Ukupne finalne uporabe po vrsti po kupovnim cijenama Ukupna uporaba po kupovnim cije nama Komponente dodane vrijednosti po proiz vodu Dodana vrijednost po proizvodu Proizvodnja po osnovnim cijenama po proiz vodu Uvoz c. i. f. po proizvodu Ponuda po osnovnim cijenama po proizvodu (4) (5) (6) (7) (8) (9) (10) 1 2 3. n Proizvodi (CPA) Σ (1) Porezi na proizvode Subvencije na proizvode (-) Σ (1) + (3) Naknade zaposlenicima Ostali neto porezi na proizvodnju Potrošnja fiksnog kapitala Poslovni višak, neto Σ (5) Σ (1) + (3) + Σ (5) Uvoz (7) + (8) Investicije u kapital Fond kapitala Inputi rada 2 8 6 H R S l u ž b e n i l i s t E u r o p s k e u n i j e 1 0 / S v. 0 4 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 287 9. 58. Pretpostavke koje se koriste za transfer outputa i s njima povezanih inputa temelje se na dvije vrste tehnoloških pretpostavki: (a) tehnologiji djelatnosti, koja pretpostavlja da su svi proizvedeni proizvodi od strane lokalnih poslovnih jedinica iz djelat nosti proizvedeni s istom strukturom inputa; (b) tehnologiji proizvoda, koja pretpostavlja da svi proizvodi u proizvodnoj grupi imaju istu strukturu inputa, bez obzira na to koja ih je djelatnost proizvela. Izbor najbolje pretpostavke za primjenu u svakom slučaju nije jednostavan. On zapravo mora ovisiti o strukturi nacionalnih djelatnosti, npr. stupnju specijalizacije i homogenosti nacionalnih tehnologija koji se koriste da bi se proizveli proizvodi unutar iste grupe proizvoda. Na primjer, par čizama se može izraditi od kože i od plastičnih masa. Pretpostavka iste proiz vodne tehnologije za sve čizme (ili kad se koristi viši nivo agregacije, npr. obuća) može stoga biti problematična; ovdje je bolja alternativa korištenje pretpostavke tehnologije djelatnosti. Jednostavna primjena pretpostavke tehnologije proizvoda često daje neprihvatljive rezultate utoliko što se ponekad dobivaju input-output koeficijenti koji nisu vjerojatni ili su čak nemogući, na primjer, negativni koeficijenti. Koeficijenti koji nisu vjero jatni se mogu javiti zbog pogreške u mjerenju i zbog heterogenosti (mješavine proizvoda) u djelatnosti u kojoj je preneseni proizvod glavni proizvod. To se može riješiti korištenjem ispravaka koji se temelje na dodatnim informacijama ili korištenjem stručnih prosudbi se u najvećoj mogućoj mjeri. Naravno, drugo je rješenje primjena alternativne pretpostavke tehnologije djelatnosti. U praksi je najbolja strategija za sastavljanje simetričnih input-output tablica korištenje mješovitih pretpostavki tehnologije u kombinaciji s dodatnim informacijama. 9. 59. Važnost uloge pretpostavki ovisi o veličini sekundarne proizvodnje, koja pak ovisi ne samo o tome kako je proizvodnja orga nizirana u gospodarstvu, već i o raščlambi proizvoda. Što je detaljnija raščlamba proizvoda, može se očekivati više sekun darnog outputa. 9. 60. Korak (c) uključuje agregiranje proizvoda u novoj tablici uporabe u djelatnosti koje ih proizvode prema koraku (a), a to rezul tira simetričnom input-output tablicom s unakrsno klasificiranim proizvodima nasuprot nuzproizvodima. Dok se kod ovih nadopuna polazi od osnovnih podataka o lokalnim poslovnim jedinicama, dobiveni podaci udovoljavaju onima o „homo genim proizvodnim jedinicama”. 9. 61. Klasifikacije u simetričnim input-output tablicama podudaraju se s onima u tablicama ponude i uporabe, budući da je prva tablica transformacija potonjih (osim, naravno klasifikacije po djelatnosti/homogenim granama). 9. 62. Simetričnu input-output tablicu 9. 12. trebalo bi popratiti s još najmanje dvije tablice: (a) matricom koja prikazuje uporabu uvoza; format ove tablice je isti kao kod tablice uvoza koja nadopunjuje tablice ponude i uporabe (vidjeti tablicu 9. 10. ), osim što je korištena klasifikaciju proizvod – proizvod; (b) simetričnom input-output tablicom za domaći output (tablica 9. 13. ). Ova posljednja tablica se koristi za izračunavanje kumulativnih koeficijenata, tj. Leontijeve inverzne matrice. Leontijeva inverzna matrica je u slučaju tablice 9. 13. inverzna matrica razlike između jedinične matrice I i matrice tehničkih koeficijenata dobivenih iz matrice ((1), (1)). Leontijeva inverzna matrica bi se također mogla izračunati za domaći output i konkurentni uvoz (vidjeti stavak 9. 51. ). Tada bi se trebalo pretpostaviti da je konkurentan uvoz proizveden na isti način kao i konkurentni domaći proizvodi. Tablica 9. 13. – Simetrična input-output tablica za domaći output (proizvod po proizvodu) 1 2 3 … Proizvodi (CPA) (1) … n Σ (1) (2) Finalne uporabe (a) (b) (c) (d) (e) (f) (3) Σ (3) (4) Σ (1) + Σ (3) (5) (1) Za domaću proizvodnju: intermedijarna potrošnja po osnovnim cijenama po proiz vodu i po proizvodu Za domaću proizvodnju:: uporabe po osnovnim cijenama: Izdaci za finalnu potrošnju: Finalne (a) kućanstava (b) NUSK-a (c) država Bruto investicije u kapital: (d) bruto investicije u fiksni kapital i dragocjenosti (e) promjene na zalihama (f) izvoz Ukupna intermedijarna potrošnja domaće proizvodnje po osnovnim cijenama po proiz vodu Finalne uporabe domaće proizvodnje po osnovnim cijenama Ukupan domaći output Ukupna intermedijarna potrošnja uvezenih proizvoda po proizvodu Finalne uporabe uvezenih proizvoda po osnovnim cijenama Ukupan uvoz Neto porezi na proizvode za intermedijarnu potrošnju po proizvodu Neto porezi na proizvode za finalnu uporabu Ukupno neto porezi na proizvode Ukupne finalne uporabe po vrsti Ukupna uporaba Ukupna intermedijarna potrošnja po kupovnim cijenama po proizvodu Komponente dodane vrijednosti po proiz vodu Dodana vrijednost po proizvodu Proizvodnja po osnovnim cijenama po proiz vodu (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) (9) 1 2 3. n Proizvodi (CPA) Σ (1) Uporaba uvezenih proizvoda Neto porezi na proizvode Σ (2) + (3) + (4) Naknade zaposlenicima Ostali neto porezi na proizvodnju Potrošnja fiksnog kapitala Poslovni višak 'neto Σ 6 Σ (1) + (3) + (4) + Σ (6) Investicije u kapital Fond kapitala Inputi rada 2 8 8 H R S l u ž b e n i l i s t E u r o p s k e u n i j e 1 0 / S v. 0 4 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 289 POGLAVLJE 10. MJERE CIJENE I OBUJMA 10. 01. U sustavu ekonomskih računa svi su tokovi i stanja izraženi u monetarnim jedinicama. Monetarna jedinica je jedini zajednički nazivnik koji se može koristiti za vrednovanje izuzetno različitih transakcija zabilježenih u računima te da bi se dobile smislene izravnavajuće stavke. Problem pri korištenju monetarne jedinice kao mjerne jedinice je taj da ova jedinica nije ni stabilan niti je međunarodni stan dard. Ekonomska analiza se najviše bavi mjerenjem gospodarskog rasta u jedinicama obujma između različitih razdoblja. Zato je potrebno razlikovati, pri promjenama vrijednosti određenih ekonomskih agregata, promjene nastale isključivo zbog promjena cijena od ostalih promjena koje se nazivaju promjenama „obujma”. Ekonomska analiza se također bavi usporedbama u prostoru, tj. između različitih nacionalnih gospodarstava. To je fokus na međunarodnim usporedbama obujma razina proizvodnje i dohotka, s tim da je vrlo zanimljiva i usporedba razine cijena. Zato je potrebno razdijeliti razlike u vrijednostima ekonomskih agregata između parova ili grupa zemalja na komponente koje odražavaju razlike u obujmu i razlike u cijeni. 10. 02. Prilikom usporedbi tokova i stanja, trebalo bi posvetiti jednaku važnost točnom mjerenju promjena cijena i obujma. Kratko ročno, analiza promjena cijena nije ništa manje važna od mjerenja obujma ponude i potražnje. Dugoročnije, pri proučavanju gospodarskog rasta treba voditi računa o kretanjima relativnih cijena različitih vrsta roba i usluga. Prvenstveni cilj nije da se omogući jednostavno sveobuhvatno mjerenje promjena cijena i obujma za glavne agregate sustava, već da se prikupi niz međusobno neovisnih mjera koje omogućuju da se izvedu sustavne i temeljite analize inflacije, gospo darskog rasta te gospodarskih oscilacija. 10. 03. Opće pravilo za usporedbu u prostoru je da moraju biti točne mjere kako za komponente obujma tako i za komponente cijena ekonomskih agregata. Kako je razlika između Laspeyeresove i Paascheove formule često značajna pri prostornim uspo redbama, formula Fischerova indeksa je jedina prihvatljiva za tu svrhu. 10. 04. Prednost ekonomskih računa je u tome što daju prikladan okvir za izradu sustava indekasa obujma i cijena i što osiguravaju dosljednosti statističkih podataka. Prednosti računovodstvenog pristupa se mogu sažeti kako slijedi: (a) na konceptualnoj razini, korištenje računovodstvenog okvira koji obuhvaća cijeli gospodarski sustav zahtijeva da cijene i fizičke jedinice za različite proizvode i tokove u sustavu budu dosljedno određene. U okviru ove vrste nužno je da su, na primjer, koncepti cijene i obujma za određenu grupu proizvoda definirani na identičan način i u izvorima i u uporabama (b) na statističkoj razini, uporaba okvira ekonomskih računa nameće računovodstvena ograničenja koja se moraju poštivati kako u tekućim tako i u stalnim cijenama i zahtijeva provođenje korekcija kako bi se osigurala dosljednost podataka o cijenama i obujmu; (c) nadalje, formiranje integriranog sustava cijenovnih indeksa i indeksa obujma unutar sustava ekonomskih računa omogu ćuje provjere u nacionalnim računima. Pod pretpostavkom da postoji uravnotežen sustav tablica ponude i uporabe u tekućim cijenama, izrada tako uravnoteženih tablica u tekućim cijenama znači da se automatski može izvesti sustav impli citnih indeksa cijena. Ispitivanje primjenjivosti tih izvedenih indeksa može dovesti do revizije i korekcije podataka u stalnim cijenama i čak, u nekim slučajevima, vrijednosti u tekućim cijenama; (d) konačno, računovodstveni pristup dozvoljava mjerenje promjena cijena i obujma za određene izravnavajuće stavke u raču nima, a one se po definiciji izvode iz ostalih elemenata u računima. 10. 05. Unatoč prednostima integriranog sustava uravnoteženih transakcija roba i usluga kako sveukupnoj tako i po pojedinoj djelat nosti, treba priznati da tako dobiveni indeksi cijena i obujma ne zadovoljavaju sve potrebe, niti odgovaraju na sva moguća pitanja u pogledu promjena cijena i obujma. Računovodstvena ograničenja i izbor formula za indekse cijena i obujma, iako bitni za izgradnju skladnog sustava, ponekad mogu biti prepreka. Također, postoji potreba za podacima za kraća razdoblja, poput mjeseci ili tromjesečja. U tim se slučajevima mogu pokazati korisnim drugi oblici indeksa cijene i obujma. 290 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 PODRUČJE PRIMJENE INDEKSA CIJENA I OBUJMA U SUSTAVU RAČUNA 10. 06. Među tokovima koji se pojavljuju u ekonomskim računima u tekućim cijenama, postoje neki (uglavnom se odnose na proiz vode) kod kojih je razlikovanje između promjena cijene i promjena obujma poput onog na mikroekonomskoj razini. Za mnoge druge tokove u sustavu ta je razlika manje očita. U prvom slučaju, tokovi obuhvaćaju grupu osnovnih transakcija robom i uslugama, čija je vrijednost jednaka umnošku broja fizičkih jedinica i njihove jedinične cijene. U ovom slučaju, za određivanje prosječne promjene cijene i obujma, dovoljno je znati raščlambu toka o kojem je riječ na elementarne transakcije. U drugom slučaju, koji se odnosi na brojne transakcije povezane s raspodjelom i financijskim posredovanjem kao i s izravna vajućim stavkama, poput dodane vrijednosti, teško je ili gotovo nemoguće izravno razdvojiti tekuće vrijednosti na kompo nente cijene i obujma, stoga se moraju primijeniti posebna rješenja. Postoji također potreba za mjerenjem realne kupovne moći brojnih agregata, poput naknada zaposlenicima, raspoloživog dohotka kućanstava ili nacionalnog dohotka. To je moguće učiniti njihovim deflacioniranjem prosjekom indeksa cijena roba i usluga koje su njima kupljene. 10. 07. Potrebno je naglasiti da su cilj i postupak koji se provode prilikom mjerenja realne kupovne moći bitno različiti od cilja i postupka prilikom deflacioniranja roba i usluga i izravnavajućih stavki. Za njih se može uspostaviti integrirani sustav cijena i obujma koji je koristan, između ostalog, zbog mjerenja ekonomskog rasta. Pri vrednovanju ovih tokova posljednje vrste u realnom izrazu, moguće je koristiti indekse cijena drugih tokova, koji se razlikuju prema ciljevima analize: to može biti samo stvar dogovora i ne može se izvesti na jedinstveni način unutar integriranog sustava indeksa cijena i obujma. INTEGRIRANI SUSTAV INDEKSA CIJENA I OBUJMA 10. 08. Sustavna podjela promjena tekućih vrijednosti na komponente „promjene cijena” i „promjene obujma” ograničena je na tokove koji predstavljaju transakcije, zabilježene na računima roba i usluga (0) i na računima proizvodnje (I); ona se izvodi za podatke koji se odnose na pojedine djelatnosti kao i za podatke koji se odnose na cijelo gospodarstvo. Tokovi koji predstav ljaju izravnavajuće stavke, na primjer dodana vrijednost, ne mogu se izravno podijeliti na komponente cijene i obujma; to se može učiniti samo neizravno korištenjem odgovarajućih tokova transakcija. Korištenje računovodstvenog okvira nameće dvostruko ograničenje pri izračunavanju podataka: (a) bilanca računa roba i usluga mora za bilo koje dvije uzastopne godine biti raspoloživa u tekućim i stalnim cijenama; (b) svaki tok na razini cjelokupnog gospodarstva mora odgovarati zbroju odgovarajućih tokova različitih djelatnosti. Treće ograničenje prepreka koje ne slijedi iz uporabe računovodstvenog okvira, nego je rezultat promjene cijene ili promjene obujma ili kombinacija tih dviju promjena. Ako su ova tri zahtjeva ispunjena, vrednovanje računa roba i usluga i računa proizvodnje u stalnim cijenama znači da je moguće dobiti integrirani skup indeksa cijena i obujma. 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 291 10. 09. Stavke o kojima treba voditi računa pri konstruiranju takvog integriranog skupa su sljedeće: Transakcije proizvodima Output Tržišni output Output za vlastitu finalnu potrošnju Drugi netržišni output Intermedijarna potrošnja Izdaci za finalnu potrošnju Izdaci za individualnu finalnu potrošnju Izdaci za zajedničku finalnu potrošnju Stvarna finalna potrošnja Stvarna individualna pojedinačna finalna potrošnja Stvarna zajednička finalna potrošnja Bruto investicije Bruto investicije u fiksni kapital Promjene zaliha Neto povećanje dragocjenosti Izvoz roba i usluga Izvoz roba Izvoz usluga Uvoz dobara i usluga Uvoz dobara Uvoz usluga Porezi i subvencije na proizvode Porezi na proizvode isključujući PDV-a Subvencije na proizvode PDV na proizvode Potrošnja fiksnog kapitala Izravnavajuće stavke Dodana vrijednost Bruto domaći proizvod P. 11 P. 12 P. 13 P. 31 P. 32 P. 41 P. 42 P. 51 P. 52 P. 53 P. 61 P. 62 P. 71 P. 72 D. 212 i D. 214 D. 31 D. 211 P. 1 P. 2 P. 3 P. 4 P. 5 P. 6 P. 7 K. 1 B. 1 B. 1*g INDEKSI CIJENE I OBUJMA ZA OSTALE AGREGATE 10. 10. Pored gore razmatranih mjera cijene i obujma, moguće je također rastaviti sljedeće agregate na vlastite komponente cijene i obujma. Ciljevi tih mjerenja su različiti. Zalihe Stanje proizvedeni fiksne aktive Naknade zaposlenicima AN. 12 AN. 11 D. 1 Zalihe na početku i na kraju svakog razdoblja potrebno je izračunati u stalnim cijenama kako bi se procijenile promjene obujma zaliha tijekom razdoblja. Stanje proizvedene fiksne aktive treba izračunati u stalnim cijenama kako bi se procijenio udio kapitala i outputa te kako bi se dobila osnovica za procjenu potrošnje fiksnog kapitala u stalnim cijenama. Naknade zaposlenicima moraju biti izračunate u stalnim cijenama zbog mjerenja produktivnosti te također zbog procjene proizvodnje pomoću podataka o proizvodnim čimbenicima (inputima) u stalnim cijenama. 10. 11. Naknade zaposlenicima su element dohotka. Zbog mjerenja kupovne moći potrebno ih je izračunati u realnom izrazu defla cioniranjem indeksom cijena koji uzima u obzir cijene proizvoda koje zaposleni kupuju. Ostali elementi dohotka, poput raspoloživog dohotka kućanstava i nacionalnog dohotka, također se mogu mjeriti u realnim jedinicama na isti način. 292 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 OPĆA NAČELA MJERENJA INDEKSA CIJENA I OBUJMA DEFINICIJA CIJENA I OBUJMA TRŽIŠNIH PROIZVODA 10. 12. Formiranje integriranog sustava indekasa cijena i obujma temelji se na pretpostavci da je na razini jedne homogene robe ili usluge vrijednost (v) jednaka cijeni za jednu količinsku jedinicu (p), pomnoženoj s brojem jedinica količine (q) odnosno v ≡ p × q 10. 13. Definicija: Cijena se definira kao vrijednost jedne jedinice proizvoda za koju su količine savršeno homogene ne samo u fizičkom smislu, već i s obzirom na niz drugih osobina opisanih u stavku 10. 16. Kako bi bile zbrojive u ekonom skom smislu, količine moraju biti identične i imati istu jediničnu cijenu. Za svaki agregat transakcija robama i uslu gama prikazanih u računima, mjere cijena i količina moraju biti konstruirane tako da je indeks vrijednosti ¼ indeks cijene × indeks obujma: To znači da je svaka pojedina promjena vrijednosti određenog toka rezultat promjene cijene ili promjene obujma ili njihovoj kombinaciji. 10. 14. Kod transakcija robama u mnogim je slučajevima lako odrediti fizičku jedinicu uključenu u transakciju, pa stoga i cijenu po jedinici. U brojnim slučajevima npr. za rijetka kapitalna dobra, to je puno teže, pa se moraju donijeti posebna rješenja. Kod transakcija uslugama puno je teže specificirati osobine koje određuju fizičke jedinice, često je to popraćeno različitim mišljenjima o primjenjenim kriterijima. To se može odnositi na važne djelatnosti poput usluga financijskog posredovanja, veletrgovine i trgovine na malo, usluga poduzećima, obrazovanja, istraživanja i razvoja, zdravstva i rekreacije. S obzirom na sve veću važnost uslužnih djelatnosti, neophodno je pronaći zajednička rješenja za problem izbora fizičkih jedinica, čak i kad su ona samo dogovorna. RAZLIKE U KAKVOĆI I RAZLIKE U CIJENI 10. 15. Fizička i druga svojstva o kojima treba voditi računa prilikom identificiranja proizvoda čine razlike u kvaliteti i imaju važnu ulogu, dok istodobno uzrokuju velike statističke probleme. Činjenica je da za mnoge robe i usluge namijenjene za određenu svrhu postoji nekoliko inačica različitih kvaliteta, od kojih svaka ima svoju cijenu. 10. 16. Razlike u kakvoći odražavaju sljedeći čimbenici: (a) fizička svojstva; (b) isporuke na različitim lokacijama; (c) isporuke u različito doba dana ili u različitim razdobljima godine; (d) razlike u uvjetima prodaje ili okolnostima ili okolišu u kojem se roba i usluge dobavljaju. Uz određena fizička svojstva, razlike u drugim čimbenicima podrazumijevaju da fizičke jedinice nisu identične u ekonom skom smislu i da se vrijednosti među jedinicama razlikuju. Te se razlike u vrijednosti jedinica smatraju razlikama u obujmu, a ne razlikama u cijeni. U praksi plaćanje pri kupovini robe ne obuhvaća samo cijenu robe, već i cijenu usluga povezanih s njenom dobavom. To znači da bi, u načelu, istu robu prodanu po različitim cijenama i u različitim okolnostima trebalo smatrati različitim proizvo dima. Ovaj zaključak je eksplicitno potvrđen u tablicama ponude i uporabe, gdje se vrijednost trgovačkih i transportnih marži (koje predstavljaju glavne usluge povezane s osiguravanjem roba) bilježi posebno. 10. 17. U okviru danog tržišta i određenog razdoblja, postojanje nekoliko jediničnih vrijednosti može se smatrati dokazom postojanja razlika u kvaliteti, osim u slučajevima opisanim u stavku 10. 19. Sukladno tome, različite modele automobila, pa čak i različite verzije istog modela, treba smatrati različitim proizvodima: slično tome, treba razlikovati putovanja vlakom u prvom i drugom razredu. Za izračunavanje mjera cijene i obujma treba koristiti što detaljnije klasifikacije proizvoda tako da je svaki identificirani proizvod maksimalno homogen, bez obzira na razinu detalja korištenu za prikazivanje rezultata. 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 293 10. 18. Dimenziju kvalitete treba također uzeti u obzir pri bilježenju promjena nastalih tijekom vremena. Promjena kvalitetee zbog, na primjer, promjene fizičkih svojstava proizvoda, mora se smatrati promjenom obujma, a ne promjenom cijene. Također se uzimaju u obzir učinci agregacije. Razlike u sastavu toka koje podrazumijevaju, na primjer, pomak u korist više prosječne kakvoće treba evidentirati kao povećanje obujma, a ne kao povećanje cijene. Iz toga proizlazi da će se za outpute učinak kretanja između tržišta s različitim cijenama, na primjer, domaćeg prema inozemnom, ili industrijske uporabe prema trži štima potrošnih proizvoda, potrebno tretirati kao promjene obujma, a ne kao promjene cijene. Također proizlazi da promjena cijena za određeni tok može nastati samo kao rezultat promjena cijena u razini pojedinih transakcija. 10. 19. Definicija: Postojanje razlika u jediničnoj vrijednosti ne smatra se pokazateljem razlika u kvaliteti u sljedećim okolnostima: nedostatak informacija, diskriminacija cijena koje odražavaju ograničenja slobode izbora i postojanje usporednih tržišta. U ovim slučajevima, razlike u jediničnim vrijednostima smatraju se razlikama u cijeni. 10. 20. 10. 21. Nedostatak informacija znači da kupci ne moraju uvijek biti primjereno informirani o postojanju razlika u cijeni i stoga možda nenamjerno kupuju po višim cijenama. To, ili suprotno, može se također dogoditi u situacijama kad pojedini kupci i prodavatelji pregovaraju ili se pogađaju oko cijene. S druge strane, razliku između prosječne cijene robe kupljene na tržnici ili pazaru, gdje se kupac pogađa oko cijene i cijene iste robe prodane na drugačijem prodajnom mjestu, poput robne kuće, treba normalno tretirati kao odraz razlika u kakvoći zbog različitih uvjeta prodaje. Diskriminacija cijena znači da prodavatelji mogu za identičnu robu i usluge, prodane u točno istim okolnostima različitim kategorijama kupaca zaračunati različite cijene. U takvim slučajevima, kupac koji pripada posebnoj kategoriji nema slobodu izbora ili je njegova sloboda izbora ograničena. Usvojeno je načelo da razlike u cijeni treba smatrati diskriminacijom cijena u slučaju kad se zaračunavaju različite cijene za identične jedinice prodane u točno istim uvjetima na jasno odvojivom tržištu. Razlike u cijenama zbog takve diskriminacije ne predstavljaju razlike u obujmu. Mogućnost preprodaje roba na nekom tržištu znači da se diskriminacija cijena za ove vrste proizvoda u većini slučajeva može smatrati beznačajnom. Moguće razlike u cijenama robe mogu se obično objasniti kao posljedica pomanjkanja informacija ili kao postojanje usporednih tržišta. U uslužnim djelatnostima, na primjer u prijevozu, proizvođači mogu zaračunavati niže cijene grupama pojedinca koji obično imaju niži dohodak, poput umirovljenika ili studenata. Ako oni mogu slobodno putovati, u bilo koje vrijeme po vlastitom izboru, to se smatra diskriminacijom cijena. Ako se, međutim, njima zaračunavaju niže cijene karata, pod uvjetom da putuju samo u određene sate, obično izvan vremena najvećeg prometa, njima se nudi manje kvalitetan transport. 10. 22. Usporedna tržišta mogu postojati zbog nekoliko razloga. Kupci možda ne mogu kupiti onoliko koliko bi željeli po nižim cije nama jer nema dovoljno raspoloživih zaliha po toj cijeni, a može postojati sekundarno, usporedno tržište s višim cijenama. Također postoji mogućnost postojanja usporednog tržišta kada prodavatelji mogu zaračunati niže cijene jer mogu izbjeći neke poreze. U tim slučajevima, promjena cijene također predstavlja razliku u cijeni, a ne razliku u obujmu. 10. 23. Promjena strukture toka koja utječe na njegovu ukupnu vrijednost može se dogoditi kad se u okolnostima nedostatka infor macija, diskriminacije cijena i usporednih tržišta identični proizvodi prodaju po različitim cijenama. Pretpostavimo da se određena količina neke robe ili usluge prodaje po nižoj cijeni nekoj posebnoj kategoriji kupaca, a da pri tom ne postoje nikakve razlike u prirodi ponuđene robe ili usluge, lokacije, vremena, ili uvjeta prodaje ili drugih čimbenika. Naknadno smanjenje dijela prodanog po nižoj cijeni povećava prosječnu cijenu koju plaćaju kupci robe ili usluge. To se mora evidentirati kao povećanje cijene, a ne kao povećanje obujma. NAČELA ZA NETRŽIŠNE USLUGE 10. 24. Uspostava sveobuhvatnog sustava indeksa cijena i obujma koji obuhvaća svu ponudu i uporabu roba i usluga nailazi na posebne poteškoće prilikom mjerenja outputa netržišnih usluga. Te se usluge razlikuju od tržišnih usluga po tome što se one ne prodaju po tržišnim cijenama i njihova se vrijednost u tekućim cijenama dogovorno izračunava kao zbroj nastalih troškova. Ti troškovi su intermedijarna potrošnja, naknade zaposlenicima, drugi porezi bez subvencija na proizvodnju i potrošnja fiksnog kapitala. 10. 25. U nedostatku jedinične tržišne cijene, promjena „jediničnog troška” neke netržišne usluge može se smatrati približnom vrijed nošću promjene cijene. Ako se netržišne usluge koriste na pojedinačnoj osnovi, u načelu je moguće procijeniti količine koje su homogene i koje odražavaju korištenje ovih usluga te primijeniti jedinične troškove bazne godine kako bi se dobili podaci 294 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 u stalnim cijenama. Pomoću ovakve vrste mjerenja outputa bit će moguće analizirati promjene produktivnosti za pojedine netržišne usluge. Za zajedničke se usluge općenito ne mogu utvrditi jedinični troškovi i količine koje odražavaju njihovo kori štenje. Ako se pomoću neizravnih metoda pokušavaju uzeti u obzir promjene produktivnosti za zajedničke usluge, korisnike s tim treba upoznati. 10. 26. U sustavu ekonomskih računa, od primarne je važnosti prihvatiti načelo da proizvodnja i potrošnja netržišnih usluga, poput proizvodnje i potrošnje roba i tržišnih usluga, moraju se definirati u smislu stvarnih tokova ovih roba i usluga, a ne u smislu konačnih rezultata dobivenih na temelju njihove upotrebe. Kako ovi rezultati također ovise o nekoliko drugih čimbenika, nije moguće mjeriti, na primjer, obujam usluga podučavanja povećavanjem razine obrazovanja, ili obujam zdravstvenih usluga poboljšanjem zdravlja stanovništva. NAČELA ZA DODANU VRIJEDNOST I BRUTO DOMAĆI PROIZVOD 10. 27. Dodana vrijednost, izravnavajuća stavka u računu proizvodnje, jedina je izravnavajuća stavka koja je dio integriranog sustava indeksa cijena i obujma. Međutim, potrebno je naglasiti posebna svojstva ove stavke, kao i značaj s njom povezanih indeksa obujma i cijene. Za razliku od različitih tokova roba i usluga, dodana vrijednost ne predstavlja nijednu kategoriju transakcije. Stoga ona ne može biti izravno razdijeljena na komponentu cijena i komponentu obujma. 10. 28. Definicija: Dodana vrijednost u stalnim cijenama definira se kao razlika između outputa u stalnim cijenama i intermedijarne potrošnje u stalnim cijenama. VA ¼ ΣP 0 ð ÞQ ð Þ (cid:0) Σp 0 ð Þq ð Þ 1 1 gdje su P i Q cijene i količine za output, a p i q cijene i količine intermedijarne potrošnje. Teoretski ispravna metoda za izračunavanje dodane vrijednosti u stalnim cijenama je metoda dvostruke deflacije, tj. odvojeno defla cioniranjem dvaju tokova računa proizvodnje (output i intermedijarne potrošnje) i izračunavanje bilance ovih dvaju tokova. 10. 29. U nekim slučajevima, gdje su statistički podaci nepotpuni ili nedovoljno pouzdani, možda će biti potrebno koristiti jedin stveni pokazatelj, odnosno jednu vremensku seriju. Ako postoje dobri podaci o dodanoj vrijednosti u tekućim cijenama, alter nativa dvostrukoj deflaciji je deflacioniranjem tekuće dodane vrijednost izravno indeksom cijena za proizvodnju. Ovaj postupak pretpostavlja da se cijene intermedijarne potrošnju mijenjaju po istoj stopi kao i za output. Drugi mogući postupak je da se dodana vrijednost ekstrapolira u baznoj godini pomoću indeksa obujma za output. Indeks obujma korišten za ekstra polirane dodane vrijednosti može se izračunati bilo izravno iz količinskih podataka bilo deflacioniranjem tekuće vrijednosti proizvodnje pomoću odgovarajućeg indeksa cijena. Ta metoda zapravo pretpostavlja da su promjene obujma iste za output i za intermedijarne potrošnju. Za neke djelatnosti koje se bave tržišnim i netržišnim uslugama, poput financija, poslovnih usluga, obrazovanja ili obrane, možda nije moguće dobiti zadovoljavajuće procjene promjena cijene ili obujma za output. U tim se slučajevima kretanja dodane vrijednosti može procijeniti pomoću promjena naknada zaposlenicima po konstantnim stopama rasta nadnica i potrošnje fiksnog kapitala u stalnim cijenama. Kompilatori podataka će možda biti primorani pribjeći takvim sredstvima, čak i kad nema dovoljno razloga za pretpostavku da će produktivnost rada kratkoročno ili dugoročno ostati nepromijenjena. 10. 30. Po svojoj prirodi, indeksi obujma i cijene dodane vrijednosti različiti su od odgovarajućih indeksa za tokove roba i usluga. Isto se odnosi i na indekse cijene i obujma agregatnih izravnavajućih stavki poput bruto domaćeg proizvoda koji je jednak zbroju svih dodanih vrijednosti umanjenom za UFPIM, tj. zbroju izravnavajućih stavki, uvećanom za poreze minus subvencije na proizvode, a s drugog stajališta može se smatrati izravnavajućom stavkom između ukupnih finalnih uporaba i uvoza. PROBLEMI PRI PRIMJENI NAČELA 10. 31. Da bi se načela cijene i obujma primijenile na različite tokove u sustavu potrebno je navesti rješenja koja će se usvojiti za brojne probleme koji pri tome nastaju. 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 295 OPĆA PRIMJENA 10. 32. Potreba da se između različitih čimbenika opisanih u prethodnom odjeljku odrede oni koji objašnjavaju razlike u cijeni, javlja se kada god se proučavaju vremenski nizovi vrijednosnih podataka i kad se trebaju razdvojiti promjene cijena i promjene obujma. Iz toga slijedi da čak i na vrlo detaljnoj razini, nizovi količinskih podataka mogu davati samo grube mjere promjena obujma budući da ne odražavaju ispravno promjene koje su se možda dogodile u mješavini različitih kakvoća. To znači da, na primjer, stalan broj fizičkih jedinica zabilježen za određeni tok, podcjenjuje promjene obujma ako se sastav promijenio u korist jedinica više kvalitete. Ovaj pomak podrazumijeva promjenu prosječne kvalitete i mora se evidentirati kao povećanje indeksa obujma. Općenito, najbolja metoda za procjenu promjena obujma za tokove roba i usluga je deflacioniranje vrijed nosnih podataka s indeksima cijena. Budući da se sve promjene prosječne kakvoće točno odražavaju u nizovima vrijednosti, dijeljenje s reprezentativnim indeksom cijena, koji je prilagođen za promjene kakvoće, daje točan indeks obujma. 10. 33. U praksi deflacioniranje s indeksima cijena nije uvijek najbolje rješenje te je potrebno prihvatiti druge metode. Nizovi vrijed nosti mogu se, na primjer, utvrditi množenjem podataka o cijeni i količini, a podaci u stalnim cijenama se potom mogu dobiti korištenjem cijena bazne godine. Druga mogućnost je da neki nizovi vrijednosti mogu biti slabije kvalitete ili mogu postojati poteškoće prilikom dobivanja pouzdanih indeksa cijena. Procjene se tada mogu dobiti ne temelju pokazatelja koli čine. U tim slučajevima treba pripaziti da se količine odnose na proizvode koji su u najvećoj mogućoj mjeri homogeni. Ako se ne može upotrijebiti niti jedna od gore opisanih metoda, podaci o outputima u stalnim cijenama mogu biti izvedeni iz procjena inputa u stalnim cijenama. 10. 34. Za netržišne usluge mogućnost deflacioniranja vrijednosti korištenjem indeksa cijena ne postoji, pa treba primijeniti druga rješenja. Ona su opisana u stavcima od 10. 41. do 10. 46. PRIMJENA NA POSEBNE TOKOVE Tokovi roba i tržišnih usluga 10. 35. Promjene vrijednosti tokova roba i tržišnih usluga se od svih tokova u gospodarstvu najlakše raščlanjuju na promjene cijena i promjene obujma. U tom smislu treba jasno razlikovati između: (a) tokova koji predstavljaju stvarne transakcije izvedene na tržištu po određenoj cijeni; (b) tokova koji predstavljaju output za vlastitu finalnu uporabu (npr. proizvodnja poljoprivrednih proizvoda i usluge stano vanja u stambenim objektima u vlasništvu stanara); (c) tokova čija se vrijednost definira kao razlika između transakcija robama i uslugama (npr. trgovačke marže); (d) tokova, čija se vrijednost definira kao razlika između transakcija distributivnih i/ili financijskih transakcija (npr. usluge financijskog posredovanja indirektno mjerene i usluge osiguranja). 10. 36. Tokovi u kategoriji (a) su najbrojniji i najčešći. Promjene vrijednosti tih tokova mogu se, po njihovoj prirodi, podijeliti na promjene obujma i cijene. Opća metoda deflacioniranja tekuće vrijednosti tih tokova indeksima cijena primjenjiva je u svim slučajevima u kojima se robe i usluge mogu izraziti u jedinicama, od kojih je većina homogena iz godine u godinu. 10. 37. 10. 38. Tokovi kategorije (b), koji su pojmovne transakcije, specifični su po nepostojanju stvarne cijene transakcija. To je slučaj kod poljoprivrednih proizvoda za vlastitu finalnu uporabu i investicijskih dobara za vlastiti račun. Kod usluga, najvažnija vrsta se odnosi na stanovanje u stambenim objektima u vlasništvu stanara. Vrijednosti se tih imputiranih tokova mogu pribaviti primjenom cijena i sličnih tržišnih proizvoda, te deflator stoga mora biti isti. Budući da se output izgradnje za vlastiti račun najčešće mora procijeniti na temelju troškova proizvodnje, a ne na temelju cijena, deflator treba u tom smislu korigirati. Najvažniji tokovi u kategoriji (c) su oni čije se tekuće vrijednosti u cijenama dobivaju kao razlika između vrijednosti dvaju tokova roba. To se javlja u slučaju trgovačkih marži čija se vrijednost u tekućim cijenama definira kao razlika između stvarne ili imputirane cijene realizirane na nekoj robi koju veletrgovci ili trgovci na malo kupuju za daljnju prodaju i cijene koju bi trebao platiti distributer da bi zamijenio robu tada kada je prodana ili na drugi način ustupljena. Po jednoj metodi procjene trgovačkih marža u stalnim cijenama se stoga mogu dobiti pomoću razlike oduzimanjem vrijednosti robe kupljene za daljnju prodaju u stalnim cijenama od vrijednosti robe koju su preprodali takvi trgovci u stalnim cijenama. Druga metoda mjerenja bi bila da se ekstrapoliraju trgovačke marže bazne godine bilo obujmom prodaje ili obujmom kupovine veletrgovaca ili trgo vaca na malo. Da bi bila ispravna, ova metoda mora uvažavati činjenicu da trgovačke marže variraju između različitih proiz voda i uporaba. To je eksplicitno priznato u tablicama ponude i uporabe. 296 10. 39. 10. 40. HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 Kategorija (c) također uključuje output usluga turističkih agencija izmjeren kao vrijednost cijena usluge (naknade i provizije). Te se usluge također mogu izmjeriti kao razlika između dvaju tokova: cjelokupnog iznosa koji uplati kupac i troška koji ima proizvođač za transport i smještaj. Mjera obujma se može dobiti kao razlika između tih tokova izračunatih u stalnim cije nama. Alternativno se naknade i provizije mogu definirati kao cijena po jedinici za vrstu organiziranoga transporta ili smje štaja, a pokazatelj obujma za trošak usluga bi se stoga kretao na isti način kao ti tokovi. Tokovi u kategoriji (d) se sastoje od usluga financijskog posredovanja: troškovi usluga osiguranja i mirovinskih fondova su također uključeni. Usluge financijskog posredovanja pružaju banke i druga financijska društva, a one se sastoje od pozajmlji vanja novca tvrtkama ili kućanstvima, osiguravanja sigurnih i prikladnih načina štednje, usluga čuvanja novca i drugih drago cjenosti, kupnje i prodaje strane valuta, naplate čekova, davanja općih ekonomskih informacija, trgovine dionicama i obvezni cama i ponude investicijskog savjetovanja. U nekim se slučajevima te usluge mogu lako definirati i posebno naplatiti, na primjer u slučaju iznajmljivanja prostora u trezorima banaka, ili kad se zaračunavaju naknade u vezi s izdavanjem dionica, obveznica ili kredita. Tada je moguće odrediti tekuću vrijednost transakcija, kao i cijene i količine potrebne za mjerenje cijene i obujma. Međutim, raščlamba na komponente cijene i obujma za usluge financijskog posredovanja indirektno mjerene i za usluge osiguranja, obično je moguća samo na proizvoljnoj osnovi i trebalo bi je temeljiti na dogovorima. Tokovi netržišnih usluga 10. 41. Netržišne usluge proizvedene od strane ukupne države i neprofitnih ustanova koje služe kućanstvima obuhvaćaju široki opseg usluga potrebnih i korisnih za društvo. One pripadaju u dvije glavne kategorije: (a) usluge pojedincima, odnosno korisnicima ili potrošačima koji se mogu individualno identificirati. Potrošnja tih usluga zahtjeva individualnu inicijativu; (b) čiste zajedničke usluge, odnosno usluge koje zajednički koristi cijelo stanovništvo. 10. 42. Usluge mogu biti pružene pojedincima (npr. medicinske usluge) ili grupama pojedinaca (npr. podučavanje). Po svojoj prirodi te se usluge mogu ponuditi na tržišnoj ili netržišnoj osnovi; u mnogim slučajevima pojedinac može dobiti usluge ove vrste od tržišne jedinice (plaćajući punu cijenu) ili netržišne jedinice ukupne države ili NUSK-a (dobivši usluge besplatno ili gotovo besplatno). Za tržišne jedinice potrebno je koristiti metodu deflacioniranja tekuće vrijednosti s indeksima cijena, budući da se tako promjene mješavine proizvoda s različitim cijenama koje utječu na obujam, a ne na cijenu. Za netržišne usluge pružene poje dincima, procjene ouputa se baziraju na količinskim pokazateljima. Kod obrazovanja se to odnosi na broj sati koje učenici provedu u razredu ili na pojedinačnoj poduci, a kod netržišnih zdravstvenih usluga pokazatelji bi trebali odražavati liječenje u bolnicama ili posjete liječnika ili medicinskih sestara. U oba slučaja postoji dimenzija kvalitete koja se odražava u količini resursa pruženih po učeniku ili po pacijentu. Pri tome je potrebno koristiti podatke s detaljnom raspodjelom tako da svaki pokazatelj za koji su izvedeni izračuni bude što je moguće više homogen u pogledu troškova. Samo se u tom slučaju promjene u kombinaciji proizvoda mogu pravilno iskazati kao promjene obujma. U slučaju usluga koje se pružaju pojedincima, promjene obujma njihovog outputa i potrošnje bi, u načelu, trebalo mjeriti na temelju uporabe tih usluga; time se sprečava upotreba različitih kriterija za iste usluge ovisno o tome jesu li one tržišne ili netržišne. Naravno, svaka se promjena kvalitete mora tretirati kao promjena obujma; ali se to primjenjuje isto toliko na tržišne usluge koliko i na netržišne usluge pružene pojedincima. 10. 43. Čiste zajedničke usluge proizvodi ukupna država u korist cjelokupnog stanovništva. Zapravo, one obuhvaćaju širok niz aktiv nosti poput usluga širokoj javnosti, nacionalne obrane, vanjskih poslova, pravosuđa i policije, prostornog planiranja i okoliša, ekonomske politike itd. Budući da se te usluge konzumiraju zajednički, neizravno i neprekidno, obujam njihovog outputa ne može se izmjeriti stupnjem njihove upotrebe. 10. 44. U praksi možda nije moguće dobiti pouzdane količinske pokazatelje za netržišne usluge pružene pojedincima te bi ih možda zato trebalo mjeriti u jedinicama obujma istim metodama kao i čiste zajedničke usluge. Tada treba početi od procjene razli čitih troškovnih elemenata ovog outputa u stalnim cijenama, tj. : (a) intermedijarne potrošnje; (b) naknade zaposlenicima; 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 297 (c) drugih poreza na proizvodnju, manje ostale subvencije na proizvodnju; (d) potrošnje fiksnog kapitala. Uporaba mjera inputa kao približnih mjera outputa znači da analiza produktivnosti nije moguća. 10. 45. Izračunavanje intermedijarne potrošnje u stalnim cijenama ne predstavlja posebne teoretske probleme bazne godine, budući da se intermedijarna potrošnja odnosi na robu i tržišne usluge. Izračunavanje je moguće ili deflacioniranjem tekućih vrijed nosti s indeksom cijena intermedijarne potrošnje ili na temelju revaloriziranih količina po cijenama bazne godine. 10. 46. Izračunavanje naknada zaposlenicima i potrošnje fiksnog kapitala u netržišnim uslužnim djelatnostima u stalnim cijenama izvodi se pomoću općih metoda opisanih u stavcima 10. 53 i 10. 54. Ostali porezi na proizvodnju su često takve vrste da se mogu povezati s pokazateljem obujma, na primjer, s obujmom zaposlenosti, brojem korištenih automobila. Porezi i subvencije na proizvode i uvoz 10. 47. Iako u suštini ograničen na transakcije robama i uslugama, integrirani sustav indeksa cijena i obujma ne isključuje mogućnost izračunavanja mjera promjena cijene i obujma za određene ostale transakcije. Ova mogućnost postoji, posebno u slučaju poreza i subvencija izravno povezanih s količinom ili vrijednošću roba i usluga koje su predmet određenih transakcija. U tablicama ponude i uporabe njihove su vrijednosti prikazane eksplicitno. Primjenom niže opisanih pravila moguće je dobiti mjere cijena i obujma za kategorije poreza i subvencija koje se bilježe u računima roba i usluga, naime za: (a) poreze na proizvode, osim PDV-a (D. 212 i D. 214); (b) subvencije na proizvode (D. 31); (c) PDV na proizvode (D. 211). 10. 48. Najjednostavniji je slučaj poreza koji predstavljaju fiksni iznos po jedinici količine proizvoda koji je predmet transakcije. Vrijednost prihoda od takvih poreza ovisi o: (a) količini proizvoda, uključenih u transakciju; (b) iznosu oporezovanom po jedinici, tj. cijeni oporezivanja. Podjela promjene vrijednosti na dvije komponente ne predstavlja nikakve poteškoće. Promjena obujma je određena promjenom količina oporezovanih proizvoda; promjena cijene odgovara promjeni iznosa poreza po jedinici, tj. promjeni cijene oporezivanja. 10. 49. Češći slučaj je onaj u kojem porez predstavlja određeni postotak vrijednosti transakcije. Vrijednost prihoda od takvog poreza tada ovisi o: (a) količini proizvoda uključenih u transakciju; (b) cijeni proizvoda uključenih u transakciju; (c) poreznoj stopi (kao postotku). Cijena oporezivanja se tada dobiva primjenom porezne stope na cijenu proizvoda. Promjena vrijednosti prihoda od poreza ove vrste također se može podijeliti na promjenu obujma određenu promjenom količina oporezovanih proizvoda i promjenu cijene koja odgovara promjeni cijene oporezivanja (b x c). 10. 50. Iznos poreza na proizvode (isključujući PDV) (D. 212 i D. 214) mjeri se količinom proizvedenih ili uvezenih proizvoda pomnoženom cijenom oporezivanja bazne godine ili vrijednošću proizvodnje ili uvoza u cijenama bazne godine. Trebalo bi pripaziti na činjenicu da se cijene oporezivanja mogu razlikovati obzirom na različite uporabe. Ovo treba uzeti u obzir prilikom izrade tablica ponude i uporabe. 10. 51. Slično tome, iznos subvencija na proizvode (D. 31) mjeri se imajući na umu različitost količinom proizvedenih ili uvezenih proizvoda pomnoženim cijenama subvencija bazne godine ili vrijednošću proizvodnje ili uvoza u cijenama bazne godine pomnoženim stopama subvencije bazne godine, pri tom imajući na umu različitost subvencija za različite uporabe. 298 10. 52. HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 PDV na proizvode (D. 211) izračunava se za cijelo gospodarstvo i pojedine djelatnosti i ostale korisnike na neto osnovi i odnosi se samo na neodbitni PDV. Ovo je definirano kao razlika između PDV-a fakturiranog na proizvode i PDV-a koji se odbija korisnicima tih proizvoda. PDV na proizvode se može također definirati kao zbroj svih neodbitnih iznosa koje trebaju platiti korisnici. Neodbitni PDV u stalnim cijenama može se izračunati primjenom stopa PDV-a važećih za baznu godinu na tokove izražene u cijenama bazne godine. Stoga će se svaka promjena u stopi PDV-a za tekuću godinu odraziti na indeks cijena, a ne na indeks obujma neodbitnog PDV-a. Dio odbitnog PDV-a u fakturiranom PDV-u, te slijedom toga, neodbitnog PDV-a, moguće je promijeniti: (a) bilo radi promjene u pravu na odbitak PDV-a, što proizlazi iz promjene poreznih zakona ili propisa, a stupa na snagu s vremenskom odgodom ili bez nje; (b) ili radi promjena u strukturi uporaba proizvoda (npr. povećanja udjela uporaba na koje se PDV može odbiti). Promjena iznosa odbitnog PDV-a koja proizlazi iz promjene prava na odbitak PDV-a bit će pomoću opisane metode obrađena kao promjena oporezive cijene, kao i promjena u stopi fakturiranog PDV-a. S druge strane, promjena iznosa odbitnog PDV-a koja proizlazi promjenu obujma odbitnog PDV-a koji će se odraziti na indeks obujma PDV-a na proizvode. iz promjene u strukturi uporaba proizvoda predstavlja Potrošnja fiksnog kapitala 10. 53. Izračunavanje mjera obujma potrošnje fiksnog kapitala ne predstavlja veći problem ako su dostupni dobri podaci o sastavu zaliha fiksnih kapitalnih dobara. Metoda stalne inventarizacije koju koristi većina država već podrazumijeva potrebu da se za procjenu potrošnje fiksnog kapitala u tekućim cijenama obavi izračunavanje stanja fiksnih kapitalnih dobara u stalnim cije nama. Da bi se prešlo s vrednovanja po trošku stjecanja na vrednovanje po trošku zamjenske nabavne vrijednosti, najprije je potrebno vrednovati kapitalna dobra stečena tijekom različitih razdoblja po homogenoj osnovi, tj. cijenama bazne godine. Indeksi cijene i obujma dobiveni u tom procesu mogu se stoga koristiti za izračunavanje vrijednosti potrošnje fiksnog kapitala u stalnim cijenama i odgovarajućeg im indeksa cijena. Tamo gdje ne postoji stalna inventarizacija stanja kapitalnih dobara, promjena potrošnje fiksnog kapitala u stalnim cijenama može se izračunati deflacioniranjem podataka u tekućim cijenama indeksima cijena izvedenih iz podataka o bruto investici jama u fiksni kapital po proizvodima. Zatim treba uzeti u obzir starosnu strukturu stečenih kapitalnih dobara. Naknade zaposlenicima 10. 54. U svrhu mjerenja obujma inputa rada zaposlenika, količinskom jedinicom naknade zaposlenicima može se smatrati sat rada određene vrste i razina stručnog znanja. Kao i kod roba i usluga, moraju se prepoznati različite kvalitete rada i izračunati odgovarajuće količine za svaku posebnu vrstu rada. Cijena povezana sa svakom vrstom rada je naknada plaćena po satu koja se, naravno, može razlikovati između različitih vrsta rada. Mjera obujma obavljenog rada može se izračunati kao ponderirani prosjek odgovarajućih količina za različite vrste rada, pri čemu se ponderiranje izvodi po vrijednostima naknada zaposleni cima u prethodnoj godini ili stalnoj baznoj godini. Alternativno, indeks cijene rada se može izračunati kao ponderirani prosjek proporcionalnih promjena u satnicama naknade zaposlenicima za različite vrste rada, korištenjem naknade zaposleni cima kao koeficijentima ponderiranja. Ako se indeks obujma Laspeyresovog tipa računa posredno pomoću indeksa prosječne promjene naknade za sat, ovaj potonji mora biti indeks Paaschejevog tipa. 10. 55. Za mjerenje realne kupovne moći naknada zaposlenicima, ovaj se tok može deflacionirati pomoću indeksa koji odražava uporabe ovih zarada. Indeks cijena koji se obično odabire za ovu svrhu je implicitni deflator za izdatak za individualnu potrošnju ili za indeks potrošačkih cijena. Stanje proizvedenih fiksne aktive i zaliha 10. 56. Podaci u stalnim cijenama su potrebni zbog stanja fiksne aktive i zaliha. Za prvospomenuto, podaci potrebni za izračunavanje omjera outputa i kapitala dostupni su ako se koristi metoda stalne inventarizacije. U drugim se slučajevima informacije o vrijednosti zaliha sredstava mogu dobiti od proizvođača i deflacijom pomoću indeksa cijena korištenih za ulaganje u fiksni kapital, vodeći računa o starosnoj strukturi zaliha. 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 299 Promjene zaliha se mjere pomoću vrijednosti unosa u zalihama umanjene za vrijednost podizanja sa zaliha i vrijednost svih ponavljajućih gubitaka roba u zalihama tijekom određenog razdoblja. Procjene u stalnim cijenama se mogu dobiti deflacioni ranjem tih komponenti. Kad su promjene u obujmu i cijenama zaliha prilično ujednačene, promjene u zalihama se također mogu procijeniti množenjem promjena obujmu zaliha s prosječnim cijenama tekuće ili bazne godinu. Kao druga mogućnost i kao uzajamna kontrola, promjene zaliha se također mogu procijeniti kao razlika između stanja inventara na kraju i na početku razdoblja. U tu svrhu, vrijednost zaliha umanjena za revalorizaciju po računima proizvođača treba revalorizirati i iskazati u prosječnim cijenama, bilo u odnosu na tekuću godinu ili na baznu godinu. Ako se one odnose na tekuću godinu, vrijednost mjeri promjene obujma inventara u tekućim cijenama. Ako se prosječne cijene odnose na baznu godinu, vrijednost odgovara promjenama obujma zaliha u cijenama bazne godine. Mjere realnog dohotka za ukupno gospodarstvo 10. 57. 10. 58. Tokovi dohotka se ne mogu podijeliti na komponentu cijene i količine te se zbog toga mjere cijene i obujma ne mogu defini rati na isti način kao za prethodno opisane tokove i stanja. Tokovi dohotka se mogu mjeriti u realnom smislu samo ako se odabere neka izabrana košarica roba i usluga za koje se dohodak karakteristično troši i korištenjem indeksa cijena za tu koša ricu kao deflatora tekućih dohodaka. Izbor je uvijek proizvoljan, u smislu da se dohodak rijetko troši samo za kupovinu tijekom razdoblja o kojem je riječ. Dio dohotka se može uštedjeti za kupovinu u kasnijim razdobljima, ili alternativno, kupo vine tijekom predmetnog razdoblja mogu dijelom biti financirane iz ranijih ušteda. Bruto domaći proizvod u stalnim cijenama mjeri ukupnu proizvodnju (umanjenu za intermedijarnu potrošnju) u smislu obujma za ukupno gospodarstvo. Na ukupan realni dohodak rezidenata ne utječe samo ovaj obujam proizvodnje, već također stopa po kojoj je izvoz moguće razmijeniti za uvoz iz inozemstva. Ako se uvjeti trgovine poboljšaju, bit će potrebno manje izvoza za plaćanje određenog obujma uvoza, tako da se na određenoj razini domaće proizvodnje robe i usluge mogu preras podijeliti s izvoza na potrošnju ili investicije. 10. 59. Realni bruto domaći dohodak se može izvesti dodavanjem takozvanog vanjskotrgovinskog dobitka podatku o obujmu bruto domaćeg proizvoda. Dobitak ili, već prema slučaju, gubitak iz trgovanja se definira kao: T ¼ X (cid:0) M P   (cid:0) X Px (cid:0) M P m tj. kao tekuća bilanca izvoza umanjenog za uvoz, deflacionirana indeksom cijena P, minus razlika između deflacionirane vrijednosti izvoza i deflacionirane vrijednosti uvoza. Izbor odgovarajućeg deflatora P za tekući račun bilance plaćanja treba prepustiti nadležnim statističkim tijelima u državi, vodeći računa o posebnim okolnostima te države. U slučajevima gdje postoji neizvjesnost oko odabira deflatora, prosjek indeksa cijena uvoza i izvoza vjerojatno će biti odgovarajući deflator. 10. 60. Razni agregati realnog dohotka se identificiraju i definiraju na način prikazan u nastavku. Bruto domaći proizvod u stalnim cijenama plus trgovinski dobitak/gubitak kao posljedica promjena uvjeta razmjene jednako je realnom bruto domaćem dohotku plus realni primarni dohodci iz inozemstva minus realni primarni dohodci plaćeni inozemstvu jednako je realnom bruto nacionalnom dohotku plus realni tekući transferi iz inozemstva minus realni tekući transferi inozemstvu jednako je realnom bruto nacionalnom raspoloživom dohotku minus potrošnja fiksnog kapitala u stalnim cijenama jednako je realnom neto nacionalnom raspoloživom dohotku 300 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 Da bi se različiti agregati nacionalnog dohotka mogli iskazati u realnom izrazu, preporučuje se da se potraživanja i dugovanja primarnog dohodaka i transferi iz ili prema inozemstvu deflacioniraju s indeksom bruto domaćih finalnih izdataka. Realni nacionalni raspoloživi dohodak trebo bi biti iskazan na neto osnovi, tako da se od njegove bruto vrijednosti oduzme potrošnja fiksnog kapitala u stalnim cijenama. IZBOR FORMULE INDEKSNOG BROJA I BAZNE GODINE 10. 61. Izrada integriranog sustava indeksa cijene i obujma zahtijeva promišljen izbor u pogledu vrste indeksa koji će se koristiti. 10. 62. Bolja mjera promjena obujma je Fisherov indeks obujma koji se definira kao geometrijska sredina Laspeyresovog i Paas cheovog indeksa. Promjene obujma tijekom dužih razdoblja se dobivaju ulančavanjem, tj. kumuliranjem godišnjeg kretanja obujma. 10. 63. Bolja mjera godišnjih promjena cijena je Fisherov indeks cijena. Promjene cijene tijekom dužih razdoblja se dobivaju ulančava njem tj. kumuliranjem godišnjih kretanja cijena. 10. 64. Verižni indeksi koji koriste Laspeyresove indekse obujma za mjerenje promjena u obujmu i Paascheove indekse cijena za mjerenje godišnjih kretanja cijena predstavljaju prihvatljivu alternativu Fisherovim indeksima. 10. 65. Iako je verižni indeks bolja mjera obujma i cijena, treba priznati da nepostojanje aditivne konzistencije može biti ozbiljan nedostatak za mnoge vrste analiza. Agregat je definiran kao suma vlastitih komponenti. Aditivnost zahtijeva očuvanje tog identiteta kada se vrijednosti i agregata i njegovih sastavnica u nekom referentnom razdoblju ekstrapoliraju tijekom vremena korištenjem skupa indeksnih brojeva obujma. 10. 66. Stoga se preporučuje da se dezagregirani podaci u stalnim cijenama, tj. direktno vrednovanje tekućih količina u cijenama bazne godine sastavljaju kao dodatak lančanim indeksima glavnih agregata Procjenu podataka u stalnim cijenama iz računa treba izvesti na najvišoj mogućoj razini detaljnosti, kako bi podaci bili konzi stentni u okviru integriranog sustava mjera cijena i obujma. Tablice ponude i uporabe čine središnji, konceptualni i statistički okvir za sve mjere u stalnim cijenama. Dodatne podatke je moguće pronaći u pomoćnim tablicama. Serije u stalnim cijenama moraju ipak nakon nekog vremena biti stavljene na novu bazu. ESA je 1995. godine prihvatila načelo promjene bazne godine svakih 5 godina počevši od 1995. Nakon što se promijeni bazna godina, poželjno je vezati podatke po staroj osnovi s podacima po novoj osnovi, prije nego li određivati bazu unatrag. Kad se bazna godina ažurira, kao rezultat povezivanja, gubi aditivnost. 10. 67. Kad se vrijednosti bazne godine ekstrapoliraju verižnim indeksima obujma, korisnicima je potrebno pojasniti zašto u tabe lama nema aditivnosti. Nezbrojivi podaci u „stalnim cijenama” objavljuju se bez ikakve korekcije. Ova metoda dovoljno je transparentna i ukazuje korisnicima na težinu problema. To ne isključuje mogućnost nastanka okolnosti u kojima kompilatori podataka mogu odlučiti da je bolje eliminirati razlike kako bi poboljšali ukupnu konzistentnost podataka. MEĐUPROSTORNI INDEKSI CIJENA I OBUJMA 10. 68 Usporedbe cijena i obujma između zemalja trebale bi prevladati poteškoće uspoređivanja različitih nacionalnih valuta. Budući da devizni tečajevi nisu dovoljno stabilni u tu svrhu i ne odražavaju na točan način razlike u kupovnoj moći, potrebno je koristiti metodologiju sličnu onoj koja se koristi za međuvremenske usporedbe različitih razdoblja u sustavu pojedine države. Stoga treba sastaviti indekse cijene i obujma za parove država, primjenjujući istu formulu indeksnog broj kao i pri mjerenju promjena između vremenskih razdoblja. Bilo koja od dviju zemalja A i B može se iskoristiti za pondere, i sa stajališta zemlje A, može se izračunati Laspeyresova vrsta indeksa sa ponderima zemlje A ili Paascheova vrsta indeksa sa ponderima zemlje B. 10. 69. Ako se dva gospodarstva međusobno značajno razlikuju, raspon između tih dvaju indeksa može biti prilično velik, a rezultat će uvelike ovisi o izboru indeksa. Za binarne usporedbe ESA stoga zahtijeva korištenje prosjeka tih dvaju indeksa u obliku Fisherovog indeksa. 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 301 10. 70. 10. 71. 10. 72. 10. 73. 10. 74. Izravne kvantitativne usporedbe između vrlo različitih gospodarskih situacija su vrlo teške i stoga je najbolja alternativa metoda deflacije tekućih vrijednosti indeksima cijena. To se čak više primjenjuje kod međunarodnih nego li kod međuvremen skih usporedbi. Pažljivom specifikacijom i iz informacija prikupljenih anketama cijena u svakoj zemlji. Kako su cijene navedene u nacionalnim valutama, tumačenje relativnih iznosa cijena uvodi koncept pariteta kupovne moći (PPP). Za dani proizvod PPP između dviju valuta zemalja A i B definira se kao broj jedinica valute zemlje B koje su potrebne u zemlji B za kupovine iste količine proizvoda koji se može kupiti u zemlji A jednom jedinicom valute zemlje A. PPP-i za grupe proizvoda kao i za više razine agregacije do BDP-a dobivaju se ponderira njem PPP-a za proizvode njihovim udjelima u izdacima. Da bi se dobio ulančani indeks razine cijena između dviju zemalja, PPP indeks se treba podijeliti tekućim deviznim tečajem između dviju promatranih zemalja. identifikacijom proizvoda relativne cijene moguće je izračunati Za netržišne usluge, međunarodne usporedbe nailaze na isti problem kao i međuvremenske usporedbe. To znači da se outputi mjere kao zbroj inputa. Metoda koja se trenutačno koristi u međuprostornim usporedbama je izračunavanje PPP-a na temelju relativnih iznosa cijena za značajne elemente tih inputa. Ova metoda, koja uključuje usporedbe obujma inputa, ne uzima u obzir razlike u produktivnosti kod proizvodnje netržišnih usluga u promatranim zemljama. Važno je stoga razviti metode koje umjesto toga vode do usporedbi obujma outputa netržišnih usluga. To bi u načelu trebalo biti izvedivo za pojedine netržišne usluge na isti opći način kao i kod međuvremenskih usporedbi. ESA potvrđuje potrebu za međunarodnim usporedbama cijena i obujma pojedinih zemalja. Glavni cilj su usporedbe obujma BDP-a i njegovih uporaba, pri kojoj je potrebno pronaći svojstvo tranzitivnosti. Tranzitivnost znači da je izravan indeks za zemlju C, baziran na zemlju A, jednak indirektnom indeksu dobivenom množenjem izravnog indeksa za zemlju B baziranog na za zemlju B baziranog na zemlju A s izravnim indeksom zemlje C baziranim na zemlju B. Prihvaćen pristup u ESA-i za izračunavanje skupa višestranih mjera obujma i PPP-a je da se započne od binarnih usporedbi između svih mogućih parova promatranih zemalja. Fischerevi indeksi, koji se koriste u tu svrhu nisu tranzitivni, ali ih je moguće izvesti iz skupa tranzitivnih indeksa koji, što je moguće točnije, opisuju originalni Fisherov indeks koristeći u tu svrhu tradicionalni kriterij najmanjih kvadrata. Minimiziranje devijacije između originalnih Fisherovih indeksa i željenih tran zitivnih vodi ka tzv. EKS formuli. EKS indeks koristi sve indirektne indekse koji povezuju zemlju i i zemlju k, kao i sve direktne indekse između njih. Između zemalja i i k je geometrijska sredina izravnog indeksa između i i k i svakog mogućeg indirektnog indeksa koji povezuje zemlje i i k. Pri tome je direktnom indeksu dan dvostruki ponder pojedinog indirektnog indeksa. Tranzitivnost je postignuta uključi vanjem svake druge zemlje u EKS indeks za svaki dani par zemalja. 302 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 POGLAVLJE 11. STANOVNIŠTVO I INPUTI RADA 11. 01. Neke usporedbe između država, djelatnosti ili sektora u okviru istoga gospodarstva postaju smislene tek kad se agregati u nacionalnim računima (na primjer, bruto domaći proizvod, finalna potrošnja kućanstava, dodana vrijednost djelatnosti, naknada zaposlenicima) promatraju u odnosu na broj stanovnika i varijable inputa rada. Stoga je potrebno raspolagati defini cijama u ukupnom stanovništvu, zaposlenosti, radnim mjestima, ukupno odrađenim satima, ekvivalentima punog radnog vremena i radnom inputu zaposlenika u stalnim naknadama, koje su blisko povezane s konceptima koji se koriste u nacio nalnim računima. 11. 02. Ti pojmovi su definirani u sustavu na temelju koncepata ekonomskog područja i središta interesa. 11. 03. Inputi rada se moraju klasificirati na temelju istih statističkih jedinica koje se koriste i za analizu proizvodnje, naime lokalnim jedinicama po vrsti aktivnosti i institucionalnim jedinicama. 11. 04. Agregati na koje se odnose podaci za stanovništvo i inputi rada su godišnji ukupni iznosi. Stoga bi trebalo koristiti prosječno stanovništvo i inpute rada tijekom godine. Kad se ispitivanja provode nekoliko puta tijekom godine, promatrana veličina je prosjek rezultata dobivenih na te različite datume. Kad se ispitivanje provodi jedanput, važno je istražiti je li razdoblje koje se koristi potpuno reprezentativno; prilikom procjena podataka za godinu kao cjelinu, trebalo bi koristiti posljednje dostupne informacije o promjenama tijekom godine. Na primjer, kad se procjenjuje prosječna zaposlenost trebalo bi voditi računa o činjenici da neki ljudi ne rade tijekom cijele godine (povremeni i/ili sezonski radnici). UKUPNO STANOVNIŠTVO 11. 05. Definicija: Na neki određeni datum ukupno stanovništvo države čine sve osobe, državljani i stranci koji trajno borave na ekonomskom području države, čak i ako su privremeno odsutni. Za neke svrhe, godišnji prosjek popisa stanovni štva može biti odgovarajuća osnova za procjenu varijabli nacionalnih računa ili se može koristiti u svrhu nazivnika kod usporedbi. 11. 06. Ukupno stanovništvo se u nacionalnim računima definira u skladu s konceptom boravišta (vidjeti poglavlje o jedinicama i grupiranju jedinica). Za osobu koja boravi ili namjerava boraviti na ekonomskom području države tijekom razdoblja od jedne godine ili duže, smatra se da se trajno nastanila u toj državi. Za osobu se smatra da je privremeno odsutna ako je trajno nastanjena u toj državi, ali boravi ili namjerava boraviti u inozem stvu tijekom razdoblja koje je kraće od jedne godine. Svi pojedinci koji pripadaju istom kućanstvu (1) su rezidenti tamo gdje to kućanstvo ima središte ekonomskog interesa: to je tamo gdje kućanstvo raspolaže stambenim objektom, ili nizom stambenih objekata, koje članovi kućanstva smatraju i koriste kao svoje glavno boravište. Član rezidentnog kućanstva i dalje je rezident čak i ako često putuje izvan ekonomskog područja jer njegovo središte ekonomskog interesa i dalje ostaje u gospodarstvu u kojem je kućanstvo rezident. 11. 07. Ukupno stanovništvo države uključuje: (a) državljane nastanjene u zemlji; (b) državljane – civilne osobe koji borave u inozemstvu tijekom razdoblja kraćeg od jedne godine (pogranični radnici, sezonski radnici, turisti, pacijenti itd. ); (1) Pojam kućanstva definiran je u poglavlju 2. „Jedinice i grupiranja jedinica”. 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 303 (c) inozemne civilne osobe koje borave u zemlji tijekom razdoblja od jedne godine ili duže (uključujući osoblje (2) institucija Europskih zajednica i međunarodnih civilnih organizacija smještenih unutar zemljopisnog područja zemlje); (d) inozemne vojne osobe (2) koje rade pri međunarodnim vojnim organizacijama smještenim unutar zemljopisnog područja zemlje; (e) inozemno osoblje koje pruža tehničku pomoć (2) na dugoročnim misijama u zemlji i smatra se da su ih zaposlile vlade koje ih primaju, a u ime vlade ili međunarodne organizacije koja zapravo financira njihov posao. Po dogovoru, ukupno stanovništvo također uključuje sljedeće osobe, bez obzira na dužinu njihovog boravka izvan zemlje: (a) studente državljane, bez obzira na trajanje studija u inozemstvu; (b) pripadnike (2) oružanih snaga zemlje koji su smješteni u inozemstvu; (c) državljane (2) uključene u osoblje nacionalnih istraživačkih centara s poslovnim nastanom izvan zemljopisnog područja zemlje; (d) državljane (2) uključene u osoblje diplomatskih misija u inozemstvu; (e) državljane (2) koji su članovi posada ribarskih brodova, drugih brodova, zrakoplova i plutajućih platformi koji rade djelo mično ili u potpunosti izvan ekonomskog područja. 11. 08. Za razliku od toga, ukupno stanovništvo ne uključuje: (a) inozemne civilne osobe koje borave na državnom području manje od jedne godine (pogranični radnici, sezonski radnici, turisti, pacijenti itd. ); (b) državljane civilne osobe koje borave u inozemstvu tijekom razdoblja od jedne godine ili duže; (c) državljane vojno osoblje koji rade pri međunarodnim organizacijama smještenim u inozemstvu; (d) državljane koji pružaju tehničku pomoć na dugoročnim poslovima, a koji rade u inozemstvu i smatra se da su ih zaposlile njihove države domaćini za državu ili međunarodnu organizaciju koja zapravo financira njihov posao; te po dogovoru: (a) inozemne studente bez obzira koliko dugo studiraju u državi; (b) pripadnike oružanih snaga stranih zemalja stacionirane u zemlji; (c) inozemno osoblje u inozemnim istraživačkim centrima smještenim na zemljopisnom području zemlje; (d) članove inozemnih diplomatskih misija koje su stacionirane u zemlji. 11. 09. Gore dana definicija se razlikuje od prisutnog (ili de facto) stanovništva koje se sastoji od osoba koje su uistinu prisutne na zemljopisnom području zemlje na neki određeni datum. EKONOMSKI AKTIVNO STANOVNIŠTVO 11. 10. Definicija: Ekonomski aktivno stanovništvo obuhvaća sve osobe, oba spola, iznad određene dobne granice, koje u refe rentnom razdoblju osiguravaju ponudu rada za proizvodne aktivnosti (u okviru proizvodne granice sustava). Uključene su sve osobe koje ispunjavaju zahtjeve za uključivanje u kategoriju zaposlenih (zaposlenici ili samozapo slene osobe) ili u kategoriju nezaposlenih. (2) Uključujući članove njihovih kućanstava. 304 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 „Zaposlenici” i „samozaposlene osobe” su definirani pod naslovom „zaposlenost”. „Nezaposleni” su definirani pod naslovom „nezaposlenost”. ZAPOSLENOST 11. 11. Definicija: Zaposlenost obuhvaća sve osobe – i zaposlene i samozaposlene – koje obavljaju neku proizvodnu aktivnost u okviru proizvodne granice sustava. ZAPOSLENICI (3) 11. 12. Definicija: Zaposlenici se definiraju kao sve osobe koje po ugovoru rade za drugu rezidentnu institucionalnu jedinicu i primaju naknadu (bilježeno kao D. 1 naknada zaposlenicima). Odnos između poslodavca i zaposlenika postoji kad između poduzeća i neke osobe postoji ugovor, koji može biti formalan ili neformalan, koji obično na dobrovoljnoj osnovi zaključuju obje ugovorne strane i na temelju kojeg osoba radi za poduzeće u zamjenu za naknadu u novcu ili u naturi. U ovu kategoriju se razvrstavaju zaposlenici ako oni ujedno ne spadaju u kategoriju samozaposlenosti koja čini njihovu glavnu djelatnost; u tom se slučaju razvrstavaju u samozaposlene osobe. 11. 13. Uključene su sljedeće kategorije: (a) osobe koje je poslodavac zaposlio na temelju ugovora o radu (fizički i nefizički radnici, rukovodno osoblje, domaće osoblje, ljudi koji obavljaju plaćenu proizvodnu aktivnost u okviru programa zapošljavanja); (b) državni službenici i drugi državni zaposlenici čiji su uvjeti rada utvrđeni javnim pravom; (c) oružane snage koje uključuju osobe dugoročno i kratkoročno angažirane kao i ročnike (uključujući ročnike na civilnom odsluženju vojnog roka); (d) svećenici, ako ih izravno plaća država ili neprofitna institucija; (e) vlasnici društava ili kvazi-društava, ako oni rade u tim poduzećima; (f) studenti koji su se formalno obvezali da će doprinijeti dijelom svog rada kao inputom u procesu proizvodnje poduzeća u zamjenu za naknadu i (ili) obrazovne usluge; (g) vanjski radnici (4) ako postoji izričiti dogovor da se vanjski radnik plaća na temelju obavljenog rada: tj. količine posla koji sudjeluje kao input u nekom procesu proizvodnje; (h) radnici nesposobni za obavljanje posla, uz uvjet da postoji formalni ili neformalni odnos između poslodavca i zaposlenika; (i) osobe koje rade preko agencija za privremeno zapošljavanje, koje treba uključiti u djelatnost agencije koja ih zapošljava, a ne u djelatnost poduzeća za koja oni uistinu rade. Međutim, za potrebe input-output analize može se uzeti u razmatranje reklasifikacija ovih ljudi i svih povezanih troškova (vidjeti stavak 9. 51). 11. 14. Osobe koji privremeno ne rade također se smatraju zaposlenim osobama uz uvjet da imaju formalnu povezanost s radnim mjestom. Ova formalna povezanost se određuje prema jednom ili nekoliko sljedećih kriterija: (a) neprekinuto primanje nadnice ili plaće; (3) „Zaposlenici” odgovara definiciji „plaćene zaposlenosti” Međunarodne organizacije rada. (4) Vanjski radnik je osoba koja je pristala raditi raditi za određeno poduzeće ili da određenom poduzeću na temelju prethodnog sporazuma ili ugovora osigura određenu količinu roba ili usluga, ali njegovo radno mjesto nije u tom poduzeću. 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 305 (b) jamstvo povratka na posao po završetku izuzetnih okolnosti ili postojanje sporazuma o datuma povratka; (c) proteklo razdoblje odsutnosti s radnog mjesta, gdjegod je to relevantno, odgovara razdoblju tijekom kojeg radnici imaju pravo na naknadu plaće bez obveze prihvaćanja drugih poslova. Tu spadaju osobe koje privremeno ne rade zbog bolesti ili povreda, praznika ili godišnjeg odmora, štrajka ili isključenja s rada, dopusta u svrhu obrazovanja ili osposobljavanja, rodiljnog ili roditeljskog dopusta, smanjenja ekonomske aktivnosti, privre menog raspuštanja ili suspenzije rada uzrokovanog različitim razlozima, poput vremenskih nepogoda, mehaničkih ili elek tričnih kvarova, ili pomanjkanja sirovina ili goriva, ili radi druge privremene odsutnosti s ili bez uzimanja dopusta. SAMOZAPOSLENE OSOBE 11. 15. Definicija: Samozaposlene osobe se definiraju kao osobe koje su jedini vlasnici ili zajednički vlasnici neinkorporiranih podu zeća u kojima rade, što isključuje ona neinkorporirana poduzeća koja su klasificirana kao kvazi-društva. Samoza poslene osobe se razvrstavaju u ovu kategoriju ako nisu također u plaćenom zaposlenju koje čini njihovu glavnu aktivnost: u tom se slučaju razvrstavaju kao zaposlenici. Oni mogu biti privremeno odsutni s posla tijekom referentnog razdoblja iz ma kojeg posebnog razloga. Naknada za samoza poslenje je mješoviti dohodak. 11. 16. Među samozaposlene osobe pripadaju također i sljedeće kategorije: (a) neplaćeni obiteljski radnici uključujući one koji rade u neinkorporiranim poduzećima, koja se u cijelosti ili djelomično bave tržišnom proizvodnjom; (b) vanjski radnici čiji je dohodak funkcija vrijednosti outputa nekog proizvodnog procesa za koji su odgovorni, bez obzira na količinu uloženog rada; (c) radnici koji se pojedinačno ili zajednički bave proizvodnjom koja je u potpunosti pokrenuta za njihovu vlastitu krajnju potrošnju ili ulaganje u vlastiti kapital. Neplaćeni dobrovoljni radnici se uvrštavaju u samozaposlene osobe ako su rezultat njihovih dobrovoljnih aktivnosti dobra, na primjer izgradnja stambenog objekta, crkve ili neke druge zgrade. Međutim, ako je rezultat njihove dobrovoljne djelatnosti usluga, npr. skrb ili čišćenje bez plaćanja, oni nisu uvršteni u zaposlenje, jer su dobrovoljne usluge isključene iz proizvodnje (vidjeti stavak 3. 08. ). U proizvodnji usluga stanovanja u stambenim objektima u vlasništvu stanara nema inputa rada; stoga se vlasnici-stanari stam benih objekata, kao takvi, ne smatraju samozaposlenim osobama. ZAPOSLENOST I REZIDENTNOST 11. 17. Rezultate aktivnosti proizvodnih jedinica se može usporediti sa zaposlenošću samo ako ona uključuje rezidente i nerezidente koji rade za rezidentne proizvodne jedinice. Stoga zaposlenost također uključuje sljedeće kategorije: (a) nerezidentne radnike u pograničnoj zoni, tj. osobe koji svaki dan prelaze granicu kako bi radile na ekonomskom području; (b) nerezidentne sezonske radnike, tj. osobe, koje se sele na ekonomsko područje i ostaju tamo manje od jedne godine kako bi radile u djelatnostima koje povremeno traže dodatnu radnu snagu; (c) pripadnike oružanih snaga zemlje, koje su smještene u inozemstvu; (d) državljane, uključene u osoblje nacionalnih istraživačkih centara s poslovnim nastanom izvan zemljopisnog područja zemlje; (e) državljane uključene u osoblje diplomatskih misija u inozemstvu; 306 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 (f) članove posada ribarskih brodova, drugih brodova, zrakoplova i plutajućih platformi kojima upravljaju rezidentne jedinice; (g) domaće zaposlenike državnih tijela, koja su smještena izvan ekonomskog područja. 11. 18. S druge strane, u zaposlenost ne spadaju sljedeće kategorije: (a) rezidenti, koji su radnici u pograničnoj zoni ili sezonski radnici, tj. oni koji rade na drugom ekonomskom području; (b) državljani, članovi posada ribarskih brodova, drugih brodova, zrakoplova i plutajućih platformi kojima upravljaju nerezi dentne jedinice; (c) domaći zaposlenici inozemnih državnih agencija koje se nalaze na zemljopisnom području zemlje; (d) osoblje institucija Europskih zajednica i međunarodnih civilnih organizacija koje se nalaze na zemljopisnom području zemlje (uključujući izravno zaposlene domaće zaposlenike); (e) pripadnici oružanih snaga koji rade pri međunarodnim vojnim organizacijama koje se nalaze na zemljopisnom području zemlje; (f) državljani koji rade u inozemnim istraživačkim centrima s poslovnim nastanom na ekonomskom području. 11. 19. Kako bi se omogućio prijelaz na koncepte koji se općenito koriste u statistici radne snage (zaposlenost na nacionalnoj osnovi), ESA predviđa da se sljedeće stavke iskazuju posebno: (a) ročni vojnici (nisu uključeni u statistiku za radnu snagu, ali su u ESA-i uključeni među usluge ukupne države); (b) rezidenti, koji rade za nerezidentne proizvođačke jedinice (uključeni su u statistike za radnu snagu, ali nisu uključeni u zaposlenost kako to definira ESA); (c) nerezidenti, koji rade za rezidentne proizvodne jedinice (nisu uključeni u statistike za radnu snagu, ali su uključeni u zaposlenost kako to definira ESA); (d) rezidentni radnici koji trajno žive u institucijama; (e) rezidentni radnici mlađi od dobi koja se uzima u obzir za statistike o radnoj snazi. NEZAPOSLENOST 11. 20. Definicija: U skladu s pravilima koja je utvrdila Međunarodna organizacija rada (13. međunarodna konferencija statističara rada), pojam „nezaposleni” obuhvaća sve osobe iznad utvrđene starosti koje su tijekom referentnog razdoblja bile: (a) „bez posla”, tj. nisu bile ni zaposlene ni samozaposlene; (b) „na raspolaganju za rad” tj. bile su na raspolaganju za plaćeni rad ili samozaposlenje tijekom referentnog razdoblja; i (c) „u potrazi za poslom”, tj. poduzele su određene korake u navedenom posljednjem razdoblju kako bi pronašle posao kao zaposlenici ili samozaposlene osobe. Ovi posebni koraci mogu podrazumijevati prijavu na javnoj ili privatnoj burzi rada; molbe poslodavcima; provjere na radili štima, poljoprivrednim gospodarstvima, u tvornicama, tržnicama ili drugim mjestima okupljanja; objavljivanje ili javljanje na novinske oglase; traženje pomoći od prijatelja ili rodbine; traženje zemljišta, zgrade, strojeva ili opreme za osnivanje vlastitog poduzeća; dogovaranje u vezi financijskih izvora; podnošenje zahtjeva za dozvole i licence itd. 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 307 11. 21. Definicija: Stopa nezaposlenosti je postotni udjel nezaposlenih osoba u ekonomski aktivnom stanovništvu. Stope se obično izračunavaju po spolu i starosti, a ponekad se dodatno unakrsno klasificiraju po drugim demografskim varija blama, poput bračnog stanja, kvalifikacije ili nacionalnosti. ZAPOSLENJA 11. 22. Definicija: Zaposlenje se definira kao eksplicitni ili implicitni ugovor (5) između osobe i rezidentne institucionalne jedinice za obavljanje rada (6) u zamjenu za naknadu (7) tijekom određenog ili neodređenog razdoblja. U toj definiciji su obuhvaćena zaposlenja zaposlenika kao i zaposlenja samozaposlenih osoba: tj. zaposlenje zaposlenika je ako ta osoba pripada različitoj institucionalnoj jedinici nego poslodavac, a zaposlenje samozaposlene osobe je ako ta osoba pripada istoj institucionalnoj jedinici kao i poslodavac. 11. 23. Koncept zaposlenja se razlikuje od koncepta zaposlenosti kako je to gore definirano: (a) ovaj koncept uključuje drugo, treće itd. zaposlenje iste osobe. Ova druga, treća itd. zaposlenja osobe mogu uslijediti jedno nakon drugog tijekom referentnog razdoblja (obično tjedna) ili se obavljaju usporedno, u slučaju kad netko ima i dnevno i noćno zaposlenje; (b) s druge strane, on isključuje osobe koje privremeno nisu na radu, ali imaju „formalnu povezanost sa svojim radnim mjestom” u obliku, na primjer, „jamstva povratka na posao ili sporazuma u pogledu datuma povratka”. Takav sporazum između poslodavca i osobe koja je na čekanju ili je odsutna zbog osposobljavanja, u sustavu se ne smatra zaposlenjem. ZAPOSLENJA I REZIDENTNOST 11. 24. Zaposlenje na ekonomskom području zemlje je eksplicitni ili implicitni ugovor između osobe (koja može biti rezident na nekom drugom ekonomskom području) i institucionalne jedinice koja je rezident zemlje. Za mjerenje inputa rada u ekonomskoj djelatnosti, relevantna je samo rezidentnost institucionalne jedinice proizvođača, jer samo rezidentni proizvođači doprinose bruto domaćem proizvodu. 11. 25. Štoviše: (a) zaposlenja se uključuju u ukupan broj zaposlenja na ekonomskom području kad zaposlenici rezidentnog proizvođača privremeno rade na drugom ekonomskom području i kad priroda i trajanje te djelatnosti ne jamče da će jedinica biti treti rana kao zamišljena rezidentna jedinica tog drugog područja; (b) zaposlenja se isključuju iz ukupnog broja zaposlenja na ekonomskom području kad se posao obavlja za nerezidentne institucionalne jedinice, tj. za jedinice koje imaju središte interesa u drugoj zemlji koje nemaju namjeru postati aktivne na domaćem području tijekom razdoblja od jedne godine ili duže; (c) zaposlenja osoblja u međunarodnim organizacijama i lokalnog osoblja koje zapošljavaju inozemna veleposlanstva izuzeta su iz ukupnog broja zaposlenja, budući da jedinice koje ih zapošljavaju nisu rezidentne. UKUPNO ODRAĐENI SATI 11. 26. Definicija: Ukupno odrađeni sati predstavljaju sveukupan broj stvarno odrađenih sati zaposlenika ili samozaposlenih osoba u računovodstvenom razdoblju kad je njihov output unutar granica proizvodnje. (5) Eksplicitni ili implicitni ugovor odnosi se na pružanje inputa rada, a ne na pružanje output roba i usluga. (6) Rad je aktivnost koja doprinosi proizvodnji roba i usluga u granicama proizvodnje. Zakonitost rada i dobi radnika, u načelu nisu važni. (7) Naknada se ovdje mora tumačiti u širem smislu, uključujući mješoviti dohodak samozaposlenih osoba. 308 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 Zbog široke definicije zaposlenika koja obuhvaća osobe koje privremeno ne rade, ali imaju formalnu povezanost s radnim mjestom, kao i radnike sa skraćenim radnim vremenom, ESA preporučuje da se kao prikladna mjera pri izračunu produktiv nosti rada ne koristi ukupan broj zaposlenih, već ukupno odrađeni sati. Ukupno odrađeni sati predstavlja u sustavu poželjnu mjeru inputa rada. 11. 27. U skladu s mjerilima koja je utvrdila Međunarodna organizacija rada (10. međunarodna konferencija statističara rada), pojam stvarno ukupno odrađenih sati obuhvaća: (a) stvarno odrađene sate u redovnom radnom vremenu; (b) odrađene sate pored onih odrađenih u redovnom radnom vremenu, a koji se općenito plaćaju po višim satnicama od redovnih (prekovremeni rad); (c) vrijeme koje je potrošeno na radnom mjestu na poslovima poput pripreme radnog mjesta, popravka i održavanja, pripreme i čišćenja alata i sastavljanja potvrda, računa, evidencije o odrađenom vremenu i drugih izvješća; (d) neiskorišteno vrijeme na radnom mjestu radi čekanja i zastoji zbog, na primjer, privremenog nedostatka posla, meha ničkih kvarova ili nesreća, ili vrijeme provedeno na radnom mjestu tijekom kojeg nema posla, ali koje je plaćeno po zajamčenom ugovoru o radu; (e) vrijeme koje odgovara kratkim razdobljima odmora na radnom mjestu, uključujući pauze za odmor. 11. 28. S druge strane, stvarno odrađeni sati ne uključuju: (a) plaćene sate koji nisu odrađeni, poput plaćenih godišnjih odmora, državnih praznika ili bolovanja; (b) pauza za objed; (c) vrijeme provedeno na putu od kuće do radnog mjesta, čak i kad je ono plaćeno (građevinski radnici). Međutim ako je takvo putovanje organizirano u radno vrijeme zaposlenika, ono je uključeno u sate rada. 11. 29. Ukupno odrađeni sati su sveukupno stvarno odrađeni sati tijekom računovodstvenog razdoblja na radnim mjestima zaposle nika i samozaposlenih osoba na ekonomskom području: (a) uključujući rad izvan ekonomskog područja za institucionalne jedinice rezidentnog poslodavca koji tamo nema središte ekonomskog interesa; (b) isključujući rad za institucionalne jedinice inozemnog poslodavca koji nema središte ekonomskog interesa na ekonom skom području. 11. 30. Mnoga istraživanja u poduzećima bilježe plaćene sate, a ne odrađene sate. U tim slučajevima treba za svaku skupinu zaposlenja procijeniti odrađene sate, korištenjem svih raspoloživih informacija o plaćenom odsustvu itd. 11. 31. Za analize poslovnih ciklusa može biti korisno da se ukupno odrađeni sati usklade upotrebom standardnog broja radnih dana u godini. EKVIVALENT PUNOG RADNOG VREMENA 11. 32. Definicija: Zaposlenost u ekvivalentu punog radnog vremena, koja odgovara broju zaposlenja u ekvivalentu punog radnog vremena, definirana je kao ukupno odrađeni sati podijeljeni s prosječnim godišnjim brojem sati odrađenim na radnim mjestima s punim radnim vremenom na ekonomskom području. 11. 33. Ova definicija ne opisuje nužno način na koji se taj koncept procjenjuje: budući da se dužina zaposlenja s punim radnim vremenom tijekom vremena mijenja i razlikuje između djelatnosti, treba koristiti metode kojima se izračunava prosječan udio i prosječni sati na radnim mjestima sa skraćenim radnim vremenom za svaku grupu zaposlenja. Najprije treba procijeniti uobičajeni radni tjedan s punim radnim vremenom za svaku grupu zaposlenja. Ako je moguće, grupa zaposlenja se može definirati unutar djelatnosti prema spolu i (ili) vrsti rada. Za radna mjesta zaposlenika ugovorni sati rada predstavljaju 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 309 odgovarajuće kriterije za određivanje tih podataka. Ekvivalent punog radnog vremena se izračunava posebno za svaku grupu zaposlenja, a zatim se zbraja. 11. 34. Unatoč činjenici da su ukupno odrađeni sati najbolja mjera inputa rada, ekvivalent punog radnog vremena ima nekoliko pred nosti: on se može lakše procijeniti, a to olakšava međunarodne usporedbe sa zemljama koje mogu procijeniti samo ekvivalent punog radnog vremena. INPUTI RADA ZAPOSLENIKA U STALNIM NAKNADAMA 11. 35. Definicija: Input rada zaposlenika po stalnim naknadama mjeri tekuće inpute rada vrednovane na razinama naknade radnih mjesta zaposlenika koje vrijede tijekom odabranog baznog razdoblja. 11. 36. 11. 37. Naknada zaposlenicima u tekućim cijenama podijeljena s inputom rada zaposlenika u stalnim cijenama daje implicitni indeks cijena naknade usporediv s implicitnim indeksom cijena finalne uporabe. Svrha koncepta inputa rada zaposlenika po stalnim naknadama je da iskaže promjene u strukturi radne snage, na primjer od niže plaćenih do više plaćenih radnika. Kako bi bila učinkovita, analiza se mora izvesti na razini djelatnosti. 310 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 POGLAVLJE 12. TROMJESEČNI EKONOMSKI RAČUNI 12. 01. Tromjesečni ekonomski računi čine sastavni dio sustava nacionalnih računa i, između drugih upotreba, vrlo su važni za analizu tekuće godine i obračun privremenih procjena za prethodne godine. Tromjesečni ekonomski računi čine povezani niz transakcija, računa i izravnavajućih stavki, definiranih u financijskim i nefinancijskim terminima, a bilježe se na tromjesečnoj osnovi. Oni koriste iste principe, definicije i strukturu kao i godišnji računi, ovisno o određenim izmjenama zbog vremenskog razdoblja koje obuhvaćaju. 12. 02. Važnost tromjesečnih ekonomskih računa suštinski proizlazi iz stanovišta da su oni jedini koherentni niz indikatora raspolo živih s kratkim zakašnjenjem, koji mogu dati sveukupnu kratkoročnu sliku nefinancijske, kao i financijske ekonomske aktivnosti. 12. 03. Vremensko razdoblje na koje se tromjesečni računi odnose i potreba dobivanja pouzdanih informacija što je prije moguće uzrok su postojanja nekih obilježja koja su tipična za tromjesečne račune. Ta obilježja uključuju statističke metode sastavljanja računa, sezonske oscilacije i njen tretman, konzistentnost tromjesečnih i godišnjih računa i posebne karakteristike računa u odnosu na referentno razdoblje. Ova tipična obilježja potpunije će se analizirati u priručniku o tromjesečnim računima koje Eurostat namjerava objaviti prije primjene ove metodologije. 12. 04. Statističke metode koje se koriste za sastavljanje tromjesečnih računa mogu se znatno razlikovati od metoda korištenih za godišnje račune. One se mogu svrstati u dvije glavne kategorije: direktan pristup i indirektan pristup. Direktan pristup se temelji na raspoloživosti izvora podataka u tromjesečnim intervalima, s odgovarajućim pojednostavljenjima, sličnih izvorima koji se koriste za sastavljanje godišnjih računa. S druge strane, indirektni pristup se temelji na vremenskom dezagregiranju podataka iz godišnjih računa u skladu s matematičkim ili statističkim metodama referentnih pokazatelja koji omogućuju ekstrapolaciju za tekuću godinu. Izbor između različitih indirektnih postupaka mora prije svega uzeti u obzir minimiziranje greške procjene za tekuću godinu kako bi privremene godišnje procjene bile što je moguće bliže konačnim iznosima. Izbor između ovih pristupa ovisi, između ostalog, o raspoloživim podacima na tromjesečnoj razini. 12. 05. Nizovi tromjesečnih računa često pokazuju vrlo kratkoročne promjene vrijednosti zbog vremena, navika, zakonodavstva itd. obično definirane kao sezonske oscilacije. Iako je sezonska komponenta sastavni dio tromjesečnih podataka, ona često spre čava pravilno raspoznavanje i analizu komponente trend-ciklusa. Iz ovog razloga proizlazi potreba da se sastavljaju i izvorni i desezonirani računi. Potrebno je osigurati računovodstvenu dosljednost desezoniranih podataka. S desezoniranjem je usko povezan problem ispravka za radne dane koji zahtijeva daljnju obradu u Eurostatovom priručniku. 12. 06. Budući da tromjesečni računi primjenjuju isti okvir kao i godišnji računi, ta dva skupa moraju biti međusobno konzistentni tijekom vremena. To podrazumijeva, u slučaju promjena vrijednosti toka, da će zbroj tromjesečnih podataka biti jednak godiš njim podacima za svaku godinu. U načelu, nema prepreka za ispunjenje ovog uvjeta za prethodne godine. Međutim, u tekućoj godini postoji vremenski problem jer su tromjesečni podaci u pravilu raspoloživi prije godišnjih podataka. Ovaj problem se može riješiti tako da se privremene procjene godišnjih podataka dobiju agregiranjem tromjesečnih podataka. Kad novi godišnji podaci postanu dostupni, što rezultira revidiranjem privremenih podataka, tromjesečne podatke je potrebno na odgovarajući način prilagoditi. U nekim sustavima godišnji računi su sekundarni proizvod tromjesečnog sustava i nema posebnog godišnjeg obračuna. 12. 07. Vremenska konzistentnost se mora osigurati za izvorne podatke, a isto tako kao i u slučaju kompatibilnih postupaka desezo niranja za prilagođene podatke. 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 311 12. 08. 12. 09. Iako je u načelu većina transakcija i izravnavajućih stavki pravilno raspoređena na sva tromjesečja, postoje ipak neke aktiv nosti koje se koncentriraju u jednom ili dva tromjesečja godine. To je slučaj s porezima na dohodak, dobiti, dividende, kamate itd. Tretman ovih slučajeva u velikoj je mjeri ovisan o procesima njihovog stvaranja. S teoretskog stanovišta, nema prepreka da shema korištena za tromjesečne račune bude ista kao ona koja se koristi za godišnje račune. Međutim, u praksi je korisno pojednostaviti i agregirati ovu shemu kako bi se dobili pouzdani tromjesečni podaci što je prije moguće (vidjeti program tablica i podataka koje treba dostaviti u okviru ESA-e 1995. ). 312 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 POGLAVLJE 13. REGIONALNI RAČUNI 13. 01. Regionalni računi su regionalna specifikacija odgovarajućih računa ukupnog gospodarstva. Ovi regionalni koncepte koji se koriste za račune ukupnog gospodarstva, osim ako nije drugačije navedeno u ovom odjeljku. računi koriste 13. 02. Potpuni skup računa na regionalnoj razini podrazumijeva obradu svake regije kao posebnog ekonomskog entiteta. U tom kontekstu, transakcije s drugim regijama postaju vrsta vanjskih transakcija. Vanjske transakcije regije bi, naravno, trebalo razli kovati prema tome radi li se o transakcijama s drugim regijama države ili o transakcijama s inozemstvom. 13. 03. Konceptualne poteškoće (vidjeti stavke 13. 10. do 13. 14. ) djelomično objašnjavaju zbog čega su regionalni računi ograničeni na bilježenje proizvodnih aktivnosti po djelatnosti i na račune za neke institucionalne sektore poput kućanstava. REGIONALNO PODRUČJE 13. 04. Regionalno gospodarstvo zemlje je dio ukupnog gospodarstva te zemlje. Ukupno gospodarstvo je definirano u smislu institu cionalnih jedinica. Ono se sastoji od svih institucionalnih jedinica koje imaju središte interesa na ekonomskom području zemlje (vidjeti stavak 2. 04. ). Ekonomsko područje, iako se suštinski sastoji od zemljopisnog područja, ne poklapa se s njim u potpunosti (vidjeti stavak 2. 05. ). Ekonomsko područje države se može podijeliti na regionalna područja i na izvanregionalno područje. 13. 05. Regionalno područje uključuje: (a) regiju koja je dio zemljopisnog područja zemlje; (b) sve slobodne zone s carinskim skladištima i tvornicama pod carinskim nadzorom regije. 13. 06. Izvanregionalno područje se sastoji od dijelova ekonomskog područja zemlje, koji se ne mogu izravno povezati s pojedinom regijom. Ono se sastoji od: (a) državnog zračnog prostora, teritorijalnih voda i kontinentalnog šelfa u međunarodnim vodama, nad kojima zemlja ima isključiva prava; (b) teritorijalnih enklava (tj. zemljopisno područje koje se nalazi u inozemstvu, a koje po međunarodnim ugovorima ili spora zumima između zemalja, koriste državne agencije zemlje (veleposlanstva, konzulati, vojne baze, znanstveni centri itd. ); (c) ležišta nafte, prirodnog plina itd. u međunarodnim vodama izvan kontinentalnog šelfa zemlje, koja iskorištavaju rezi dentne jedinice. 13. 07. Statistička nomenklatura teritorijalnih jedinica (NUTS) osigurava jedinstvenu i jednoobraznu raščlambu ekonomskog područja Europske unije. NUTS je područna klasifikacija za sastavljanje regionalnih računa. JEDINICE I REZIDENTNOST 13. 08. Razlikuju se dvije vrste jedinica. Prije svega lokalni JVD-i koji se koriste za analizu tokova koji s događaju u procesu proiz vodnje i prilikom korištenja roba i usluga. Drugo, institucionalne jedinice koje se koriste za analizu tokova koji utječu na dohodak, kapital i financijske transakcije, druge tokove i bilance stanja. 13. 09. Lokalni JVD je dio JVD-a koji odgovara lokalnoj jedinici. Lokalna jedinica je institucionalna jedinica koja proizvodi robe i usluge, ili njezin dio, a smještena je na zemljopisno prepoznatom mjestu (vidjeti stavak 2. 106. ). Stoga se u načelu regionalna rezidentnost nekog lokalnog JVD-a može odrediti na nedvosmislen način. 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 313 Kod transakcija koje su povezane s proizvodnim djelatnostima, potrebno je evidentirati tokove između lokalnih JVD-a koji pripadaju istoj institucionalnoj jedinici, a koji se nalaze u različitim regijama. ESA preporučuje uključivanje isporuka između lokalnih JVD-a u definiciju outputa, a to je posebno važno kod regionalnih računa. 13. 10. U slučaju institucionalnih jedinica potrebno je razlikovati dvije vrste institucionalnih jedinica u kontekstu regionalnih računa. Prije svega postoje jednoregionalne jedinice, čije je središte ekonomskog interesa u jednoj regiji i većina njihovih aktivnosti se odvijaju u toj regiji. Među jednoregionalnim jedinicama su kućanstva, društva čiji su lokalni JVD-i svi smješteni u istoj regiji, lokalne i državne vlasti, barem dio socijalne sigurnosti i mnoge neprofitne ustanove u službi kućanstava. Drugo, postoje višeregionalne jedinice koje imaju središte ekonomskog interesa u više regija. To vrijedi za brojna društva i neprofitne ustanove. U velikoj mjeri to vrijedi i u slučaju institucionalnih jedinica čije aktivnosti obuhvaćaju cijelu državu, poput središnje države i malog broja društava, općenito u monopolističkoj ili kvazi-monopolističkoj situaciji, poput društva koje upravlja državnom željeznicom ili električnom energijom. 13. 11. Sve transakcije jednoregionalnih institucionalnih jedinica su raspoređene regiji u kojoj one imaju središte ekonomskog inte resa. Što se tiče kućanstava, središte ekonomskog interesa je regija u kojoj ona žive, a ne regija u kojoj rade. Druge jednoregio nalne jedinice imaju središte svog ekonomskog interesa u regiji gdje su smještene. 13. 12. Neke transakcije višeregionalnih jedinica se ne mogu regionalno odrediti u strogom značenju te riječi. To vrijedi za većinu distributivnih i financijskih transakcija. Slijedom toga se izravnavajuće stavke za višeregionalne jedinica ne mogu nedvosmi sleno definirati na regionalnoj razini. 13. 13. Mogli bismo uzeti u razmatranje raspoređivanje svih transakcija višeregionalnih jedinica između regija na temelju praktičnih pravila. Međutim, na to ne bi trebalo gledati kao na jednostavno praktično približno procjenjivanje. To podrazumijeva konceptualnu prilagodbu ESA-e, budući da razlozi koji sprečavaju uključivanje potpunog slijeda računa za lokalne JVD-e/ djelatnosti u centralni sustav također, u načelu, zabranjuju potpunu raspodjelu svih institucionalnih jedinica i njihovih računa između regija; jer bi to značilo, u načelu, sastavljanje potpunog slijeda računa za lokalne JVD-e. 13. 14. Zbog gore navedenog, sustav regionalnih računa je ograničen na: (a) regionalne agregate djelatnosti po proizvodnim aktivnostima: (1) bruto dodanu vrijednost; (2) naknade zaposlenicima; (3) zaposlenost; (4) zaposlenike; (5) bruto investicije u fiksni kapital; (b) bruto domaći proizvod po regijama (BDPR); (c) regionalne račune kućanstava. METODE REGIONALIZACIJE 13. 15. Regionalni računi se temelje na transakcijama jedinica koje su rezidentne na regionalnom području. Općenito, regionalizacija se može izvesti korištenjem metoda „bottom-up” i metoda „top-down” ili kombiniranim metodama. Metode se mogu opisati kako slijedi: (a) metode „bottom-up”: Metode „bottom-up” podrazumijevaju korištenje informacija o jedinicama koje su rezidentne u regiji, a rastu pribrajanjem dok se ne utvrdi regionalna vrijednost agregata. Zbroj regionalnih vrijednosti mora odgovarati nacionalnoj vrijednosti; 314 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 (b) metode „top-down”: Metode „top-down” podrazumijevaju raspodjelu nacionalnih podataka između regija bez pokušaja da se utvrde pojedi načne rezidentne jedinice, pomoću ključa distribucije koji odražava na najtočniji mogući način obilježja koja treba procije niti. Metode se nazivaju „top-down” jer je agregat raspoređen na regiju, a ne na pojedinu jedinicu. Međutim, za pravilno regionalno pokriće ključa koji će se koristiti potrebna je indikacija rezidentne jedinice; (c) kombinirane metode: Metode „bottom-up” u užem smislu se rijetko susreću u svom punom obliku. Stoga u obzir mogu doći kombinirane metode. Na primjer, može se dogoditi da je varijablu ili agregat varijabli moguće prepoznati samo pomoću metode „bottom-up” na razini NUTS-1. Za daljnje prepoznavanje na razini NUTS-2 ili NUTS–3 potrebno je koristiti metodu „top-down”. 13. 16. U načelu, prednost metode „bottom-up” je u tome što one izravno koriste relevantne izvore na regionalnoj razini. Prednost metode „top-down” je zajamčena numerička dosljednost između nacionalnih i regionalnih računa. Nedostatak je u tome što procjene nisu izrađene s izravnim podacima, već s ključem za koji se pretpostavlja da je u korelaciji s pojavom koja se mjeri. 13. 17. Kad god je moguće, regionalne vrijednosti koje se u konceptu izravno slažu s nacionalnim vrijednostima, treba izravno proci jeniti pomoću metoda „bottom-up”. Postupci „top-down” ne daju solidne, pouzdane baze podataka za ocjenu točnosti procije njenih vrijednosti, budući da se u metodama „bottom-up” pažnja posvećuje mogućem odstupanju u odnosu na ukupne nacio nalne vrijednosti. AGREGATI PO DJELATNOSTIMA 13. 18. Djelatnost na razini regije se sastoji od grupe lokalnih JVD-a koji se bave istom ili sličnom vrstom aktivnosti stavak 2. 108. ). Lokalni potrošnja itd. ). JVD je jedinica na kojoj se temelje podaci o proizvodnim aktivnostima (output, (vidjeti intermedijarna 13. 19. Kao opće načelo, agregati po proizvodnim aktivnostima moraju biti raspoređeni po regiji u kojoj je jedinica koja obavlja rele vantne transakcije rezidentna. Rezidentnost lokalnog JVD-a je osnovni kriterij za raspoređivanje ovih agregata na neku posebnu regiju. 13. 20. Opće načelo za raspodjelu bruto investicija u fiksni kapital po regijama je vlasništvo, kao i u računima ukupnog gospodarstva (vidjeti stavak 2. 05. , napomenu (1)). Fiksna aktiva u vlasništvu višeregionalne jedinice se raspoređuje lokalnim JVD-ima koji ju koriste. Kao i kod nacionalnih računa, fiksna aktiva stečena putem operativnog leasinga se bilježi u regiji vlasnika, a ona stečena putem financijskog leasinga u regiji korisnika. 13. 21. U praksi se može pokazati da su informacije dostupne samo na razini jedinica koje sadrže nekoliko lokalnih JVD-a koji obav ljaju različite aktivnosti i/ili se nalaze u različitim regijama. U tom slučaju, za regionaliziranje podataka po djelatnostima treba koristiti dostupne pokazatelje (npr. naknade zaposlenicima ili zaposlenost po regiji). 13. 22. Kod određivanja lokalnog JVD-a mogu se razlikovati tri situacije: (a) proizvodna aktivnost sa znatnim (1) inputom rada na stalnoj lokaciji ne stvara probleme. Međutim, u nekim slučajevima je potrebno dodatno pojašnjenje (vidjeti stavke 13. 24. do 13. 27. ); (b) proizvodna aktivnost bez znatnog inputa rada na stalnoj lokaciji se ne smatra posebnim lokalnim JVD-om i zato proiz vodnju treba pripisati lokalnoj jedinici koja je odgovorna za upravljanje proizvodnjom; (1) Značajan input rada u ovom kontekstu je najmanje godišnji ekvivalent rada jedne osobe s pola radnog vremena. 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 315 (c) za proizvodnu aktivnost bez stalne lokacije treba primijeniti koncept rezidentnosti na nacionalnoj razini. 13. 23. Pomoćne aktivnosti nisu izolirane na način da bi tvorile posebne subjekte ili bile odvojene od glavnih ili sporednih aktivnosti ili subjekata kojima služe (vidjeti stavak 2. 104. ). U skladu s tim, pomoćne aktivnosti moraju biti integrirane u lokalne JVD-e kojima služe. Pomoćne aktivnosti se mogu obavljati na odvojenim lokacijama, smještenim u nekoj drugoj regiji koja nije regija lokalnog JVD-a kojem služe. Striktna primjena gore navedenog pravila za zemljopisnu raspodjelu pomoćnih aktivnosti rezultirala bi nižom procjenom agregata u regijama u kojima su koncentrirane pomoćne aktivnosti. Zbog toga, u skladu s načelom rezi dentnosti, njih treba rasporediti na regiju u kojoj se nalaze pomoćne aktivnosti; one ostaju u istoj djelatnosti kao i lokalni JVD kojemu služe. 13. 24. Za neke djelatnosti, metode regionalizacije zahtijevaju dodatno pojašnjenje. Te djelatnosti su: (a) građevinarstvo; (b) prijevoz, skladištenje i veze; (c) financijsko posredovanje. 13. 25. 13. 26. Za građevinsku djelatnost, gradilišta treba tretirati kao neovisne lokalne JVD-e kada je njihova aktivnost značajna (vidjeti stavak 2. 09. , bilješku (4)). Obzirom na mobilnost neke opreme, na primjer strojeva za zabijanje stupova i dizalice, između lokalnih jedinica nekog JVD-a i nedostatka informacija na razini gradilišta, preporučuje se da se bruto investicije u fiksni kapital takve opreme rasporedi sjedištu JVD-a. Za djelatnosti prijevoza, uključujući cjevovode, nužno je definirati lokalne JVD-e kojima se pripisuje proizvodnja i investicije. investicije treba pripisati terminalima ili sličnim Za djelatnosti kopnenog prijevoza (osim željezničkog), proizvodnju i lokalnim JVD-ima u kojima se oprema nalazi. Za djelatnosti vodenog prijevoza, proizvodnju i mobilnu opremu treba raspore diti lokalnim JVD-ima koji ih iskorištavaju. U djelatnostima željezničkog i zračnog prijevoza treba koristiti metodu „top-down”, raščlanjivanjem nacionalnih agregata na regionalne po prikladnim pokazateljima. Naknade zaposlenicima treba rasporediti na regiju u kojoj su ti ljudi zaposleni. Bruto poslovni višak treba rasporediti na regije prema pokazateljima koji se odnose na aktivnost željezničkih ili zračnih linija. U djelatnosti komunikacija, telefonske govornice, telefonski aparati, telekomunikacijske linije itd. imaju samo sporednu ulogu. Stoga one ne čine posebne jedinice i trebaju se pripisati lokalnim JVD-ima odgovornim za njihovo upravljanje. Ulaganje u infrastrukturu treba također pripisati tim lokalnim jedinicama. 13. 27. Dodana vrijednost djelatnosti financijskog posredovanja mora se rasporediti u skladu s dohodovnim pristupom. Naknade zaposlenicima se moraju rasporediti lokalnim JVD-ima u kojima su te osobe zaposlene. Bruto poslovni višak kreditnih institu cija mora biti podijeljen između lokalnih JVD-a razmjerno zbroju kredita i depozita, a bruto poslovni višak osiguravajućih institucija razmjerno primljenim premijama. Bruto investicije u fiksni kapital uglavnom obuhvaćaju zgrade; stoga ga treba rasporediti na regiju u kojoj se one nalaze. 13. 28. Output treba procijeniti u osnovnim cijenama (vidjeti stavak 3. 47. ). Proizvode korištene za intermedijarnu potrošnju treba vrednovati po kupovnim cijenama koje vrijede u trenutku kad oni stupaju u proces proizvodnje (vidjeti stavak 3. 72. ). Kao posljedica toga, bruto dodana vrijednost po djelatnosti se vrednuje u osnovnim cijenama. Bruto investicije u fiksni kapital se vrednuju u kupovnim cijenama uključujući troškove montaže i druge troškove prijenosa vlasništva. Kad je proizveden za vlastitu upotrebu, procjenjuju se u osnovnim cijenama za slična dugotrajna sredstva ili po trošku proizvodnje, ako takve cijene nisu dostupne (vidjeti stavak 3. 113. ). 13. 29. Regionalni ekvivalent BDP-a je BDPR (bruto domaći proizvod po regiji). BDPR se vrednuje u tržišnim cijenama, tako da se regionalizirani porezi umanjeni za subvencije na proizvode i uvoz pribroje na dodanu vrijednost po regiji u osnovnim cije nama. Suma BDPR-a u tržišnim cijenama po regijama, uključujući BDPR izvanregionalnog područja, odgovara BDP-u u tržišnim cijenama. 316 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 RAČUNI KUĆANSTAVA 13. 30. Bruto domaći proizvod regije je rezultat proizvodnih aktivnosti lokalnih JVD-a, rezidenta u regiji. Procesi distribucije i redistri raspoloživim bucije dohotka rezultiraju drugim značajnim izravnavajućim stavkama, naime primarnim dohotkom i dohotkom. Zbog razloga navedenih u stavcima od 13. 10. do 13. 14. , u regionalnim računima su ti dohodovni koncepti ogra ničeni na kućanstva. 13. 31. Regionalni računi kućanstava su regionalna specifikacija odgovarajućih računa na nacionalnoj razini. Zbog praktičnih razloga ti su računi ograničeni na: (a) račun raspodjele primarnog dohotka; (b) račun sekundarne distribucije dohotka. Općenito je njihova namjena mjerenje primarnog dohotka i raspoloživog dohotka kućanstava koji su rezidenti u regiji. 13. 32. 13. 33. Regionalni računi kućanstava se temelje na kućanstvima koja su rezidentna na regionalnom području. Za definiciju kućan stava kao institucionalnih jedinica i za definiciju institucionalnog sektora kućanstava, vidjeti stavke 2. 13. , 2. 16. , 2. 75. i 2. 76. Broj osoba koje su članovi kućanstava odgovara ukupnoj rezidentnoj populaciji regije. Općenito se pravila za određivanje rezidentnosti kućanstava na nacionalnoj razini također primjenjuju na regionalne račune kućanstava. Međutim, u pogledu rezidentnosti studenata i dugotrajnih pacijenata uvedena je iznimka kad je regija koja ih ugošćuje u istoj zemlji. U regionalnim računima, oni su tretirani kao rezidenti regije koja ih ugošćuje ako tamo borave duže od jedne godine. 13. 34. U regionalnim računima kućanstava, treba razmotriti dva slučaja u vezi kućanstava koja u vlasništvu imaju neinkorporirano poduzeće, zemljište i/ili drugi stambeni objekt u nekoj drugoj regiji: (a) kućanstvo koje u vlasništvu ima neinkorporirano poduzeće u drugoj regiji (koje se ne smatra kvazi-društvom na nacionalnoj razini) neinkorporirano poduzeće se smatra rezidentnim (zamišljenom jedinicom) u regiji koja ga ugošćuje. Slijedom toga, mješo viti dohodak koji rezultira iz sastavljanja agregata po djelatnosti dio je mješovitog dohotka regije koja ga ugošćuje. Međutim, mješoviti dohodak zabilježen na računu alokacije primarnog dohotka kućanstava po regiji mora biti isti kao i ukupan mješoviti dohodak koji prime kućanstava rezidenti u regiji, bez obzira na regiju u kojoj je dohodak ostvaren; (b) kućanstva koja u vlasništvu imaju zemljište i/ili drugi stambeni objekt u nekoj drugoj regiji ovdje se zemljište i/ili drugi stambeni objekt također smatraju uvjetnim jedinicama koje su rezidentne u regiji koja ih ugošćuje. Slijedom toga, najamnine koju plaćaju zakupci zemljišta i/ili stambenog objekta plaćaju se uvjetnoj jedinici. Ako drugi stambeni objekt koristi vlasnik za vlastitu finalnu potrošnju, vrijednost najamnine treba bilježiti kao međuregionalni izvoz iz regije u kojoj je smješten stambeni objekt u regiju u kojoj je vlasnik rezident. Drugo spomenuta regija tako uvozi tu uslugu i koristi je za izdatak kućanstava za finalnu potrošnju. Kao i u slučaju mješovitog dohotka, poslovni višak koji proizlazi iz ovog procesa proizvodnje razlikuje se od poslovnog viška na računima alokacije primarnog dohotka; na razini cjelokupnog gospodarstva oba su jednaka. 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 317 PRILOG I. USLUGE FINANCIJSKOG POSREDOVANJA INDIREKTNO MJERENE POTREBNE PROMJENE U POGLAVLJIMA ESA-e PRI ALOCIRANJU UFPIM-a Poglavlje 1. 1. 13. (d) 1. 25. Poglavlje 3. 3. 70. (j) 3. 76. (e) 3. 142. (h) Nakon „ESA također sadrži i mnoge posebne dogo Zamijenite s: vore, na primjer:” izbrišite: „bilježenje uporabe indi rektno mjerenih kao intermedijarne potrošnje nominalnog sektora ili nominalne djelatnosti. ” financijskih usluga „raspoređivanje uporabe usluga financijskog posredovanja indirektno mjerenih (UFPIM) na sektore/djelatnosti korisnika. ” Dodajte nakon „Neke od glavnih razlika u koncep tima su:” „(i) uporaba usluga financijskog posredovanja indirektno mjerenih (UFPIM) raspoređuje se na sektore/djelatnosti korisnika umjesto na nominalni sektor (djelatnost). Kao posljedica toga, korištenje UFPIM-a se po dogovoru više ne bilježi u cijelosti kao intermedijarna potrošnja, već također može biti finalna potrošnja i izvoz. To podrazumijeva da se također može pojaviti uvoz UFPIM-a. ” Izbrišite: „samo za ukupno gospodarstvo: sve usluge financijskog posredovanja indirektno mjerene (UFPIM) koje pružaju proizvođači rezidenti. ” Zamijenite s: „uporaba usluga financijskog posredovanja koje indirektno mjere rezidentni proizvođači. ” Dodajte na „izravno naplaćene financijske usluge” „i dio usluga financijskog posredovanja indi rektno mjerenih, koje za finalnu potrošnju koriste kućanstva;” Dodajte odmah nakon „financijske usluge prema iznosu eksplicitnih provizija i naknada”: „h) dio usluga financijskog posredovanja indi rektno mjerenih, koje koriste nerezidenti;” 318 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 Poglavlje 4. 4. 51. Poglavlje 8. 8. 09. 8. 14. Izbrišite: „Budući da vrijednost usluga koje pružaju finan cijski posrednici nije raspoređena među različite klijente, stvarna plaćanja ili primici kamata za ili od financijskih posrednika nisu prilagođena da bi eliminirala marže koje predstavljaju implicitne financijskih posrednika. U računu naknade alokacije financijskih dohotka posrednika i nominalne djelatnosti u koju je, prema dogovoru, ukupni proizvod financijskih posrednika intermedijarna potrošnja, potrebna je stavka prilagodbe. ” raspoređen primarnog kao koje pružaju Zamijenite s: financijski „Vrijednost usluga posrednici koje su raspoređene na različite klijente, stvarna plaćanja kamate prema financij skim posrednicima ili primitke kamata od njih treba uskladiti kako bi se uklonile marže koje predstavljaju implicitne naknade koje učine financijski posrednici. Iznos kamate koji koris financijskim posrednicima nici kredita plate treba vrijednosti promjene dugovanja, dok je iznose kamate koje potražuju ulagači potrebno na sličan način pove se obrađuju kao troškova ćati. Vrijednosti plaćanja usluga koje pružaju financijski posred nici a ne kao plaćanje kamate. ” svojim klijentima, procijenjene umanjiti za Prikazanim podacima dodajte: i A. I. 2. koje prikazuju posljedice Tablice A. I. 1. alokacije UFPIM-a na podatke prikazane u poglavlju 8. , „Izvadak iz računa i izravnavajućih stavki” (brojčani primjer). Zamijenite s: Izbrišite: „Budući da su usluge financijskog posredovanja „Kako se usluge financijskog posredovanja indi indirektno mjerene raspoređene na rektno mjerene (UFPIM) ne raspoređuju na sektor korisnika, određeni dijelovi plaćanja sektore korisnika, ukupna vrijednost outputa kamate su reklasificirani kao plaćanje usluga. UFPIM-a tretira se kao intermedijarna potrošnja nominalnog sektora s nultim outputom i nega Ova reklasifikacija utječe na vrijednost outputa i intermedijarne potrošnje (kao i vrijednost uvoza, tivnom dodanom vrijednošću koja je jednaka izvoza i finalne potrošnje). ” intermedijarnoj potrošnji, ali sa suprotnim pred znakom. Na ovaj se način dodana vrijednost svih sektora i grana gospodarstva zajedno smanjuje za ovaj iznos. Da bi se olakšao prikaz računa, može se ispustiti dodatni stupac za nominalni sektor i umjesto toga uzeti u obzir odgovarajući podatak u stupcu ‚ukupno gospodarstvo’. ” (UFPIM) 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 319 8. 24. Poglavlje 9. 9. 25. (a) 9. 25. (b) 9. 33. korisnika, Izbrišite: „Budući da se usluge financijskog posredovanja indirektno mjerene (UFPIM) ne raspoređuju na sektore stavke kamata pokazuju stvarne potražne i dugovne kamate. Prilagodba aktive izvodi se u stupcu ‚financijska poduzeća’ (s negativnim predznakom) i u stupcu ‚nomi nalni sektor’ (s pozitivnim predznakom). Da bi se olakšao prikaz računa, moguće je ne umetati dodatni sektor, nego umjesto njega prikazati odgovarajući podatak u stupcu ‚ukupno gospodarstvo’. ” stupac za nominalni Zamijenite s: „Budući da su usluge financijskog posredovanja (UFPIM) raspoređene na sektor korisnika, stavka 'kamata' u računu raspodjele primarnog dohotka odgovara stvarnoj plativoj i naplativoj kamati nakon što se UFPIM odbije od stvarnih obveza plaćanja korisnika kredita i doda stvarnim potra živanjima zajmodavaca. ” Izbrišite: „intermedijarna potrošnja po djelatnosti uklju čuje uporabu usluga financijskog posredovanja indirektno mjerenih, koje se bilježe u nomi nalnoj djelatnosti. (vidjeti stavak 9. 33). ” Izbrišite: „minus uporaba usluga financijskog posredo vanja indirektno mjerenih (evidentiranih u nomi nalnoj djelatnosti, pogledajte stavak 9. 33. ). ” Izbrišite: „U tablicama ponude i uporabe klasifikacija NACE Rev. 1. proširena je nominalnom djelat nošću za korištenje usluga financijskog posredo vanja indirektno mjerenih. U tablici ponuda, za ovu se djelatnost ne bilježe nikakve transakcije. U tablici uporabe, ukupna uporaba usluga finan cijskog posredovanja indirektno mjerenih bilježi se kao intermedijarna potrošnja ove nominalne djelatnosti. Kako ta nominalna djelatnost nema nikakve druge transakcije, njen neto poslovni višak je negativan za iznos njene intermedijarne potrošnje; sve druge komponente njene dodane vrijednosti odgovaraju nuli. Kao posljedica toga, njena ukupna bruto dodana vrijednost jednaka je njenom (negativnom) neto poslovnom višku. ” Tablica A. I. 1. – Učinak raspoređivanja UFPIM-a po institucionalnim sektorima, uključujući promjene za netržišne proizvođače S. 2 S. 1 S. 15. S. 14 S. 13 S. 12 S. 11 S. 11 S. 12 S. 13 S. 14 S. 15 S. 1 S. 2 Izvori Ukup no gosp odars tvo Inoze mstvo Ukup na držav a Finan cijska društ va Nefin ancijs ka društ va NPU SK Kuća nstva Transakcije i izravnavajuće stavke Nefin ancijs ka društ va Finan cijska društ va Ukup na držav a Kuća nstva NPU SK Ukup no gosp odars tvo Inoze mstvo 2 4 -2 13 27 30 30 217 22 22 3 0 6 0 48 18 -18 P. 72 P. 62 P. 1. P. 2 B. 1 Uvoz usluga Izvoz usluga Output 48 6 Intermedijarna potrošnja Dodana vrijednost/saldo vanjskog računa -18 48 48 -18 B. 2 Poslovni višak -18 48 6 1 1 14 35 35 -21 106 48 56 -41 D. 41 Kamata B. 5 Bilanca primarnih dohodaka 33 -41 106 48 14 -21 49 35 35 -21 48 -41 B. 6 Raspoloživi dohodak -41 48 -21 35 3 7 1 1 57 30 30 209 22 22 21 Robe i usluge (izvo ri) 2 Uporabe Računi Ukup no 2 4 27 30 30 230 22 22 I. Računi proizvodnje vanjski račun II. 1. 1. Račun stvaranja dohotka II. 1. 2. Račun alokacije primarnog dohotka II. 2 Račun sekundarne distribucije dohotka Robe i usluge (upor abe) 4 Ukup no Računi 2 4 57 30 30 230 22 22 I. Račun proizvodnje/ vanjski račun II. 1. 1. Račun stvaranja dohotka II. 1. 2. Račun alokacije primarnog dohotka II. 2 Račun sekundarne distribucije dohotka 3 2 0 H R S l u ž b e n i l i s t E u r o p s k e u n i j e 1 0 / S v. 0 4 Tablica A. I. 1. – Učinak raspoređivanja UFPIM-a po institucionalnim sektorima, uključujući promjene za netržišne proizvođače Uporabe Računi Ukup no Robe i usluge (izvo ri) S. 2 S. 1 S. 15. S. 14 S. 13 S. 12 S. 11 S. 11 S. 12 S. 13 S. 14 S. 15 S. 1 S. 2 Ukup no gosp odars tvo Inoze mstvo Ukup na držav a Finan cijska društ va Nefin ancijs ka društ va NPU SK Kuća nstva Transakcije i izravnavajuće stavke Nefin ancijs ka društ va Finan cijska društ va Ukup na držav a Kuća nstva NPU SK Ukup no gosp odars tvo Inoze mstvo Izvori II. 4 Račun uporabe dohotka 28 28 3 19 6 P. 3. Izdaci za finalnu potrošnju 6 -6 -2 16 -27 48 -41 B. 8. n Štednja, neto/saldo vanjskog računa Robe i usluge (upor abe) Ukup no Računi I. Račun uporabe dohotka Tablica A. I. 2. – Učinak raspoređivanja UFPIM-a samo na nominalni sektor Uporabe Računi Uku pno I. Račun proizvodnje Robe i uslu ge (izv ori) S. 2 S. 1 S. 15. S. 14 S. 13 S. 12 S. 11 Uku pno gos pod arst vo Inoz ems tvo NPU SK Kuć anst va Fina ncijs ka druš tva Uku pna drža va Nefi nan cijsk a druš tva No min alni Izvori No min alni S. 11 S. 12 S. 13 S. 14 S. 15 S. 1 S. 2 Nefi nan cijsk a druš tva Fina ncijs ka druš tva 48 Uku pna drža va Kuć anst va NPU SK Uku pno gos pod arst vo 48 Inoz ems tvo Transakcije i izravnavajuće stavke P. 1 Output 48 48 48 P. 2 Intermedijarna potrošnja Robe i uslu ge (upo rabe) Uku pno Računi 48 I. Račun proizvodnje 48 48 1 0 / S v. 0 4 H R S l u ž b e n i l i s t E u r o p s k e u n i j e II. 1. 1 Račun stva ranja dohotka 48 48 -48 B. 1 Dodana vrijednost/ vanjska bilanca -48 B. 2 Poslovni višak -48 -48 48 48 II. 1. 1. Račun stvaranja dohotka 3 2 1 Tablica A. I. 2. – Učinak raspoređivanja UFPIM-a samo na nominalni sektor Uporabe Računi Uku pno Robe i uslu ge (izv ori) S. 2 S. 1 S. 15. S. 14 S. 13 S. 12 S. 11 Uku pno gos pod arst vo Inoz ems tvo NPU SK Kuć anst va Fina ncijs ka druš tva Uku pna drža va Nefi nan cijsk a druš tva No min alni Transakcije i izravnavajuće stavke Izvori No min alni S. 11 S. 12 S. 13 S. 14 S. 15 S. 1 S. 2 Uku pna drža va Kuć anst va NPU SK Uku pno gos pod arst vo Inoz ems tvo Robe i uslu ge (upo rabe) Uku pno Računi 222 16 206 7 17 39 77 66 D. 41 Kamate 12 33 5 200 22 222 -6 -6 -2 -2 16 16 -27 -27 48 48 -41 -41 P. 119 Prilagodba za UFPIM 48 B. 5 Bilanca primarnih dohodaka B. 6 Raspoloživi dohodak -41 48 -27 -27 16 16 -2 -2 -6 -6 Nefi nan cijsk a druš tva 25 -41 Fina ncijs ka druš tva 125 -48 48 6 -6 -2 16 -27 48 -41 B. 8n Štednja, neto/saldo vanjskog računa II. 1. 2. Račun alokacije primarnog dohotka II. 2 Račun sekundarne distribucije dohotka II. 4 Račun uporabe dohotka II. 1. 2- Račun alokacije primarnog dohotka II. 2 Račun sekundarne distribucije dohotka II. 4. Račun uporabe dohotka 3 2 2 H R S l u ž b e n i l i s t E u r o p s k e u n i j e 1 0 / S v. 0 4 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 323 LEASING I KUPOPRODAJA TRAJNIH DOBARA S OBROČNOM OTPLATOM CIJENE PRILOG II. DEFINICIJE 1. Pored izravne kupovine trajnih dobara, institucionalnim jedinicama se može odobriti njihovo korištenje na sljedeće načine: kroz operativni leasing, financijski leasing i kupoprodaju s obročnom otplatom cijene. U sva tri slučaja institu cionalna jedinica o kojoj je riječ stječe pravo na korištenje trajnog dobra, iako dobro pravno ostaje u vlasništvu druge jedinice. Leasing 2. Ako jedna institucionalna jedinica A posjeduje trajno dobro i prenese pravo na korištenje ovog dobra na neku drugu jedinicu B, za A se kaže da je „davatelj leasinga”, a za B da je „primatelj leasinga”. Plaćanja koja jedinica B izvrši prema jedinici A u zamjenu za prijenos prava korištenja, nazivaju se „plaćanjima naknade”. Davatelj leasinga može biti iden i tičan proizvođaču ili prodavatelju trajnog dobra ili njegovoj podružnici, ali davatelj potpuno neovisna jedinica koja nije povezana s proizvođačem i prodavateljem. Sve vrste proizvedenih trajnih dobara, od zgrada i drugih građevina do trajnih potrošnih dobara, mogu biti predmet leasinga, kao što i sve vrste institucio nalnih jedinica mogu koristiti leasing kako bi stekle prava korištenja trajnih dobara. Postoje dvije vrste leasinga, opera tivni i financijski leasing, koji se u sustavu obrađuju na prilično različit način. leasinga može također biti Operativni leasing 3. Primatelj leasinga stječe pravo korištenja trajnog dobra tijekom određenog razdoblja koje može biti dugo ili kratko, ali ne mora biti nužno unaprijed utvrđeno. Po isteku razdoblja leasinga, davatelj leasinga prihvaća povrat dobara u više ili manje jednakom stanju kao kad ga je dao u leasing, osim uobičajenog habanja i trošenja. Tako razdoblje leasinga ne obuhvaća cjelokupni ili pretežni dio korisnog gospodarskog vijeka dobra. Jedinice koje sudjeluju u poslovnom leasingu posjeduju stručno znanje o vrstama trajnih dobara koje daju u leasing. One čuvaju takvu robu na zalihama kako bi ih mogle dati u leasing na zahtjev ili u kratkom roku. Obično nude razli čite modele između kojih se može izabrati. Kako bi njihova fiksna dobra ostala u dobrom stanju, davatelji leasinga moraju obavljati usluge održavanja i servisa na dobrima koja čekaju da budu dana u leasing. Davatelji leasinga također obično preuzimaju odgovornost za popravak i održavanje dobara kao i za njihovu zamjenu u slučaju kvara, dok je dobro dano u leasing primatelju leasinga. Operativni leasing ne obuhvaća situacije u kojima vlasnik opreme također osigurava osoblje za rad s opremom, ili leasing neproizvedenih sredstava, budući da su te aktivnosti razvrstane na drugom mjestu (vidjeti stavak 7. ). Financijski leasing 4. Primatelj leasinga stječe pravo korištenja trajnog dobra u zamjenu za plaćanja naknade tijekom unaprijed određenog i produženog razdoblja. Ako se svi rizici i plaćanja vlasništva prenesu de facto, iako ne i de jure, s davatelja na primatelja leasinga, radi se o financijskom leasinga. Kod financijskog leasinga, razdoblje leasinga obuhvaća cjelokupan ili veći dio korisnog gospodarskog vijeka trajnog dobra. Po isteku razdoblja leasinga primatelj leasinga često ima mogućnost otku piti dobro po nominalnoj cijeni. Davatelj leasinga ne mora imati stručno znanje o dobru o kome je riječ. On prima telju leasinga ne nudi usluge popravka, održavanja ili zamjene. Obično, primatelj leasinga izabere dobro, a proizvođač ili prodavatelj mu ga izravno isporučuju. Tako je uloga davatelja leasinga isključivo financijska. ESA prepoznaje ekonomsku realnost koja leži u pozadini financijskog leasinga, time što ga evidentira na sljedeći način: leasinga leasinga daje primatelju leasinga zajam čime mu omogućuje kupovinu trajnog dobra, a primatelj davatelj postaje de facto vlasnik toga dobra. Tako sustav obrađuje trajno dobro kao da je u vlasništvu primatelja leasinga od početka razdoblja leasinga. Naknadu koju primatelj leasinga stvarno plaća davatelju leasinga treba dalje podijeliti na otplate glavnice i na plaćanje kamate koja se odnosi na imputirani zajam. 324 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 Kupoprodaja s obročnom otplatom cijene 5. Trajno dobro se prodaje kupcu u zamjenu za dogovorena buduća plaćanja. Kupac tako odmah preuzima posjed nad dobrom, iako po zakonu ono ostaje u vlasništvu prodavatelja ili kreditora kao zalog/jamstvo dok se ne izvrše sva dogovorena plaćanja. Kupoprodaja s obročnom otplatom cijene je obično ograničena na trajna potrošna dobra, a većina kupaca su kućanstva. Kreditori ugovora o kupoprodaji s obročnom otplatom cijene su obično posebne institu cionalne jedinice koje blisko surađuju s prodavateljima trajnih dobara. OBRADA U RAČUNIMA Operativni leasing 6. Trajno dobro koje kupi davatelj leasinga za davanje u leasing je dio bruto investicije najmodavca u fiksni kapital (P. 51) i iskazuje se kao trajna materijalna sredstva (AN. III) u bilanci stanja davatelja leasinga tijekom cijelog korisnog gospo darskog vijeka. Naknadna potrošnja kapitala (K. 1) u vezi s trajnim dobrom bilježi se u računima davatelja leasinga. Plaćanja naknade koja prima davatelj leasinga iskazuju se u njegovom računu proizvodnje kao output (P. 1) usluga leasinga. Ako je primatelj leasinga proizvođač, plaćanja naknade su dio njegove intermedijarne potrošnje (P. 2). Ako je leasinga kućanstvo koje djeluje kao krajnji potrošač, plaćanja naknade su dio izdataka za krajnju primatelj potrošnju (P. 3). 7. U NACE Rev. 1 je operativni leasing nekretnina razvrstan u razred 70. 20 „Davanje vlastite imovine u najam”. Opera tivni leasing drugih trajnih dobara je razvrstan u odjeljak 71 „Iznajmljivanje strojeva i opreme bez operatera te dobara za osobnu upotrebu i domaćinstvo”. Operativni leasing ne obuhvaća iznajmljivanje strojeva i opreme s osobljem koje njima rukuje, koje je razvrstano prema uslugama koje daju oprema i osoblje. Na primjer, najam kamiona s vozačem je razvrstan u razred 60. 24. „Prijevoz tereta u cestovnom prometu”. Institucionalno, društva koja se bave operativnim leasing su razvrstana u odjeljak S. 11 „Nefinancijska društva”, ali osobe koje obavljaju operativni leasing se također mogu naći i u odjeljku S. 14 „Kućanstva”. Ako je davatelj leasinga rezident, a najmoprimac nerezident, plaćanja naknade se iskazuju kao izvoz usluga (P. 62). Budući da dobro dano u leasing ostaje u bilanci stanja rezidentne jedinice (davatelja leasinga), to dobro se ne pojavljuje na računu ostatka svijeta. Ako je davatelj leasinga nerezident, a primatelj leasinga rezident, plaćanja naknade se iskazuju kao uvoz usluga (P. 72). U tom slučaju se ne smatra da je dobro ušlo na ekonomsko područje (ulaze samo usluge). Tako se dobra u leasingu ne pojavljuju na računima ostatka svijeta, kao ni na bilo kojim drugim računima. Financijski leasing 8. Ako je primatelj leasinga proizvođač, trajno dobro se iskazuje kao bruto investicija u fiksni kapital (P. 51) za primatelja leasinga na početku razdoblja leasinga. U cijelom razdoblju leasinga (osim ako primatelj leasinga ne izvrši plaćanja naknade) dobro se iskazuje kao trajna materijalna sredstva (AN. III) u bilanci stanja primatelja leasinga. Naknadna potrošnja kapitala (K. 1) se prikazuje u računima primatelja leasinga. Po isteku razdoblja leasinga ili (i. ) primatelj leasinga otkupljuje dobro po njegovoj preostaloj vrijednosti kad ono ostaje u njegovoj bilanci stanja, ili (ii. ) dobro se vraća davatelju leasinga, tako da se kod primatelja leasinga ono prikazuje kao negativna bruto investicija u fiksni kapital i tako napušta njegovu bilancu stanja te se može unijeti u bilancu stanja davatelja leasinga ili treće osobe, kojoj je dava telj leasinga dalje prodao dobro. 9. Ako je primatelj leasinga kućanstvo koje djeluje kao krajnji potrošač, trajno dobro se obrađuje kao da ga je otkupio primatelj leasinga u svrhu finalne potrošnje na početku razdoblje leasinga. To znači da je kupovna cijena dobra u leasinga dio izdatka za krajnju potrošnju (P. 3) primatelja leasinga na početku razdoblja leasinga i da se dobro pojavljuje samo kao trajno potrošno dobro u podsjetnoj stavci uz njegovu bilancu stanja. Zajam (F. 4) se pripisuje od davatelja leasinga primatelju leasinga. Glavnica ovog zajma je kupovna cijena dobra u leasingu plus troškovi prijenosa (ako postoje). Nepodmireni imputirani zajam (AF. 4) se iskazuje u bilanci stanja dava telja leasinga i primatelja leasinga kao financijska aktiva, odnosno pasiva. Smatra se da plaćanja naknade obuhvaćaju 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 325 dva elementa, otplatu glavnice (F. 4) i kamate (D. 41), s tim da se konačna otplata podudara sa završetkom financijskog leasinga. 10. Visina kamate na imputiranom zajmu se implicitno određuje tako da akumulirane otplate tijekom razdoblja leasinga točno odgovaraju glavnici. Kad naknada ostane konstantna u svim razdobljima, kamatni dio u naknadi se smanjuje tijekom vremena, dok će dio otplate na odgovarajući način rasti, kao i kod zajma koji se plaća u jednakim ratama. Kada su glavnica, naknada i dužina razdoblja leasinga poznati za svaki ugovor, visina kamate, plaćanje kamate i otplate se mogu lako izračunati korištenjem standardnih formula. Ako detaljni podaci o svakom ugovoru o leasingu nisu dostupni, što je u praksi čest slučaju, potrebno je primijeniti razborite pretpostavke koje omogućuju takve izračune. U mnogim državama poslovno računovodstvo obrađuje financijski leasing na sličan način poput ovdje opisanoa, što olakšava položaj u pogledu podataka. 11. Proizvodna djelatnost davatelja financijskog leasinga je financijsko posredovanje. Obično davatelji leasinga ne zaračuna vaju posebno svoje usluge posredovanja. Njihov output su stoga uglavnom ili isključivo usluge financijskog posredo vanja indirektno mjerene (UFPIM) i izračunavaju se slično drugim financijskim posredovanjima: tražbine po dohotku od imovine minus pasivne kamate, isključivši sve tražbine po dohotku od imovine od ulaganja vlastitih sredstava ( 1). Neki davatelji financijskog leasinga imaju obvezu prema drugim neovisnim jedinicama ako je pasivna kamata primjetna, a izračun UFPIM-a jednostavan. Drugi davatelji financijskog leasinga imaju obvezu samo prema svojim matičnim društvima, kad je plaćanje kamate teško primijetiti. U tom slučaju, možda će trebati procijeniti iznos pasivne kamate korištenjem odgovarajuće kamatne stope. Društva za financijski leasing su uvrštena u institucionalni pododjeljak S. I23 „Drugi financijski posrednici, osim osigu ravajućih društava i mirovinskih fondova”. U klasifikaciji djelatnosti u skladu s NACE Rev. 1 to je razred 65. 21 „Finan cijski leasing”. 12. Obrada financijskog leasinga u ESA-i, zahtijeva, da se dobro dano u leasing ne iskazuje u računima najmodavca. Je li najmodavac rezident ili nerezident nema utjecaja na obradu samog dobra. Ako je proizvođač ili prodavatelj dobra leasinga nerezident, dobro u zakupu se obrađuje kao izvoz (P. 61) kad ga preuzme primatelj rezident, a primatelj leasinga, tj. na početku razdoblja leasinga. Ako je proizvođač/prodavatelj nerezident, a primatelj leasinga rezident, smatra se da je dobro uvezeno (P. 71) kad započne razdoblje leasinga. Ako je davatelj leasinga rezident, a primatelj leasinga nije rezident, zajam (F. 4/AF. 4) se pripisuje s rezidentne jedinice (davatelja leasinga) na nerezidentnu jedinicu (primatelja leasinga). Ako je davatelj leasinga nerezident, a primatelj leasinga rezident, zajam se pripisuje s nerezidentne jedinice (davatelja leasinga) na rezidentnu jedinicu (primatelja leasinga). Kao i u slučaju transakcija leasinga između rezidenata, plaćanja naknade se raščlanjuju na kamatu (D. 41) i otplatu glavnice (F. 4). Kupoprodaja s obročnom otplatom cijene 13. Trajno dobro se evidentira kao da ga je kupac kupio onog dana kad ga je uzeo u posjed, po cijeni koju bi kupac platio u slučaju gotovinske transakcije. Kupac prima pripisani kredit (F. 4/AF. 4) iste vrijednosti. ESA dijeli plaćanja kupaca kreditoru na otplate glavnice (F. 4) i plaćanje kamate (D. 41), korištenjem iste metode koja se primjenjuje kod financij skog leasinga. Proizvodna djelatnost koju obavljaju kreditori ugovora o kupoprodaji s obročnom otplatom cijene je financijsko posredovanje. Kako oni obično ne naplaćuju posebno svoje usluge, njihov cjelokupni output su usluge financijskog posredovanja indirektno mjerene (UFPIM) i izračunavaju se kao tražbina po dohotku od imovine minus plative kamate, isključivši sve tražbine po dohotku od imovine od ulaganja vlastitih sredstava. Kao i kod financijskog leasinga, iznos plative kamate će možda biti teško primijetiti i stoga će se morati procijeniti. 14. U NACE Rev. 1 su kreditori ugovora o kupoprodaji s obročnom otplatom cijene razvrstani u razred 65. 22 „Druga odobravanja kredita”. Društva koja odobravaju kupoprodaju s obročnom otplatom cijene su razvrstana u (1) Za detaljnije podatke vidjeti poglavlje 3. stavak 3. 63. 326 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 institucionalni pododjeljak S. 123 „Drugi financijski posrednici, osim osiguravajućih društava i mirovinskih fondova”, ali se kreditori ugovora o kupoprodaji s obročnom otplatom cijene mogu također naći u odjeljku S. 14 „Kućanstva”. Ako je kupac nerezident, a kreditor rezident, dobro se obrađuje kao da je izvezeno (P. 61) kad ga kupac uzme u posjed. U tom slučaju kreditor osigurava nerezidentnoj jedinici (kupcu) kredit (F. 4/AF. 4). Ako je kupac rezidentna jedi nica, a kreditor to nije, dobro se evidentira kao da je uvezeno (P. 71) kad je dostavljeno kupcu, koji istodobno dobiva kredit (F. 4/AF. 4) od nerezidentnog kreditora. Otplata glavnice (F. 4) i plaćanje kamate (D. 41) se obrađuju na isti način kao i kod financijskog leasinga koji uključuje nerezidentne jedinice. 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 327 PRILOG III. OSIGURANJE UVOD 1. Postoje dvije glavne vrste osiguranja: socijalno osiguranje i drugo osiguranje. Socijalno osiguranje se može dalje podijeliti na: (a) državne programe socijalne sigurnosti; (b) privatno financirane programe socijalnog osiguranja; i (c) programe socijalnog osiguranja koje vode poslodavci, bez izdvajanja. Druga osiguranja se mogu dalje podijeliti na: (a) druga životna osiguranja; i (b) druga neživotna osiguranja. Društva koja obavljaju pomoćne djelatnosti reosiguranja i osiguranja, obrađena su u posebnim odjeljcima ovog Priloga. Ove teme se uglavnom odnose na drugo osiguranje, ali se mogu odnositi i na socijalno osiguranje. DEFINICIJE Socijalno osiguranje 2. 3. Programi socijalnog osiguranja su programi u kojima zaposlenici, ili drugi pojedinci, ili poslodavci u korist svojih zaposlenika, uplaćuju socijalne doprinose kako bi osigurali pravo na naknade iz socijalnog osiguranja za zaposle nike ili druge uplatitelje doprinosa, njihove uzdržavanike ili njihove nasljednike. Programi socijalnog osiguranja pokrivaju socijalne rizike ili potrebe (1). Za razliku od naknada socijalne pomoći, naknade iz socijalnog osiguranja su uvjetovane sudjelovanjem u programu. Programi socijalnog osiguranja su često organizirani kolektivno, tako da osobe koje sudjeluju ne moraju zaključiti individualne police osiguranja na svoje ime. Međutim, neki programi socijalnog osiguranja mogu dozvoljavati, ili čak zahtijevaju da sudionici zaključe police na svoje ime. Individualne police se obrađuju kao dio programa soci jalnog osiguranja ako pokrivaju socijalne rizike ili potrebe i ako je ispunjen najmanje jedan od sljedeća tri uvjeta: (a) sudjelovanje u programu je obvezno po zakonu ili po uvjetima zaposlenja; (b) program se vodi u korist grupe i ograničen je na članove grupe; ili (c) poslodavac uplaćuje doprinose u program u korist zaposlenika. Državni programi socijalne sigurnosti 4. Ove programe uvode, nadziru i financiraju državne jedinice, a pokrivaju cijelu zajednicu ili velike dijelove zajednice. Državni programi socijalne sigurnosti mogu imati osigurana namjenska sredstva ili biti bez osiguranih namjenskih sredstava. Kad je moguće identificirati posebna sredstva, ona ostaju vlasništvo države, a ne korisnika programa. Primici programa socijalne sigurnosti se uglavnom sastoje od doprinosa koje uplaćuju pojedinci i poslodavci u korist svojih zaposlenika, ali oni mogu uključivati i prijenose iz drugih državnih jedinica. Sudjelovanje u progra mima socijalne sigurnosti je obično, iako ne i uvijek, obvezno. Naknade koje se isplaćuju pojedincima nisu nužno određene iznosima koji su prethodno uplaćeni doprinosima. (1) Za definiciju socijalnih rizika ili potreba vidjeti poglavlje 4. stavke od 4. 83. do 4. 86. 328 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 Treba napomenuti da programi socijalnog osiguranja koje organiziraju državne jedinice za svoje vlastite zaposlenike nisu klasificirani kao programi socijalne sigurnosti, već kao privatni programi socijalnog osiguranja s osiguranim sredstvima ili bez osiguranih sredstava. Privatno financirani programi socijalnog osiguranja 5. Postoje dvije kategorije takvih programa. Prvi se sastoje od programa u kojima se socijalni doprinosi uplaćuju osiguravajućim društvima ili autonomnim mirovinskim fondovima koji su institucionalne jedinice odvojene od poslodavaca i od zaposlenika. Osiguravajuća društva ili autonomni mirovinski fondovi su odgovorni za upravljanje rezultirajućim sredstvima i za plaćanje socijalnih naknada. Druga kategorija se sastoji od programa u kojima poslo davci održavaju posebne pričuve za pokrivanje troškova socijalnih naknada. Te su pričuve odvojene od drugih pričuva poslodavca, ali one ne predstavljaju posebne institucionalne jedinice odvojene od poslodavca i spominju se kao neautonomni mirovinski fondovi. Programi socijalnog osiguranja bez izdvajanja koje vode poslodavci 6. To su programi u kojima poslodavci isplaćuju socijalne naknade za svoje zaposlenike, bivše zaposlenike ili osobe koje oni uzdržavaju iz svojih vlastitih sredstava, bez da se u tu svrhu formiraju posebne pričuve. Druga osiguranja 7. Druga osiguranja pružaju pojedinim institucionalnim jedinicama, koje su izložene određenim rizicima, financijsku zaštitu od posljedica nastanka navedenih slučajeva. To je također i oblik financijskog posredovanja u kojem se sred stva sakupljaju od imatelja polica i ulažu u financijska ili druga sredstva koja se čuvaju kao tehničke pričuve za namirivanje budućih potraživanja uzrokovanih nastankom slučajeva navedenih u polici osiguranja. Druge police osiguranja kućanstava mogu pokrivati iste rizike ili potrebe kao one koje su pokrivene programima socijalnog osiguranja. Međutim, druge se police osiguranja kućanstva razlikuju od polica socijalnog osiguranja činje nicom da su one zaključene na vlastitu inicijativu pojedinog kućanstva i u njihovu vlastitu korist, neovisno od njihovih poslodavaca ili države. Druga životna osiguranja 8. Imatelji drugih polica životnog osiguranja su isključivo rezidentna ili nerezidentna kućanstva. Imatelj police izvršava redovita plaćanja osiguravatelju, a u zamjenu za to mu osiguravatelj jamči da će osigurati naknadu određenog datuma ili ranije, ako imatelj police umre prije tog datuma. Ako imatelj police otkaže policu prije dogovorenog datuma isteka, imatelj police ima pravo na djelomičnu naknadu koju jamči osiguravatelj. Police koje osiguravaju naknadu u slučaju smrti u okviru određenog razdoblja, ali i ni u kojim drugim okolnostima, obično se nazivaju osiguranje za slučaj smrti i ne tretiraju se kao druga životna osiguranja, već kao neživotna osiguranja. U praksi, radi načina na koji osiguravajuća društva vode svoje račune, možda nije uvijek moguće odvojiti osiguranje za slučaj smrti od drugog životnog osiguranja. U takvim će se okolnostima osiguranje za slučaj smrti možda morati tretirati na isti način kao i životno osiguranje, iz posve praktičnih razloga. Potraživanje iz životnog osiguranja se može isplatiti kao jednokratni iznos ili kao renta. Potraživanje može biti fiksno ili može varirati ovisno o dohotku zarađenom od ulaganja premija tijekom razdoblja važenja police (polica životnog osiguranja s klauzulom o sudjelovanju u dobiti). Posebna vrsta police sa sudjelovanjem u dobiti je polica koja je vezana uz jedinicu, kod koje potraživanje varira prema vrijednosti odvojenog fonda. Druga neživotna osiguranja 9. Sve vrste institucionalnih jedinica mogu biti imatelji ostalih neživotnih polica osiguranja. Ostale neživotne police uključuju osiguranje za slučaj smrti i osiguranje za sve vrste rizika osim smrti, kao što su nesreće, bolest ili požar. Potraživanja se obično isplaćuju kao jednokratni iznosi, ali ih je također moguće isplatiti kao anuitete. Potraživanje se ne isplaćuje uvijek u pogledu polica drugih neživotnih osiguranja. Obično je broj vjerovnika puno manji od broja imatelja polica osiguranja. Za pojedinog imatelja police osiguranja ne postoji odnos između uplaćenih premija i isplaćenih potraživanja, čak ni dugoročno. 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 329 Reosiguranje 10. Osiguravajuće društvo koje zaključuje osiguranje s osiguranikom često prenosi neke od nastalih rizika na druga osiguravajuća društva. Te se transakcije između osiguravajućih društava nazivaju reosiguranje. U transakcije reosiguranja su uključeni i osiguravatelji životnog i neživotnog osiguranja. Osiguravajuća društva koja prihvaćaju reosiguranje mogu s osiguranicima zaključiti reosiguranje i osiguranje ili mogu biti specijalizirana za reosiguranje. Popratne osiguravajuće djelatnosti 11. Popratne djelatnosti osiguranja su jedinice koje se prvenstveno bave aktivnostima blisko povezanim s osiguranjem, ali koje same ne preuzimaju rizike. Popratne djelatnosti osiguranja posebno uključuju: (a) osiguravajuće brokere; (b) privatne neprofitne institucije u službi osiguravajućih društava i mirovinskih fondova; (c) jedinice čija je glavna aktivnost da rade kao nadzorna tijela osiguravajućih društava i mirovinskih fondova, kao i tržišta osiguranja. OBRADA U RAČUNIMA 12. Radi lakšeg izlaganja, sljedeći se opis različitih vrsta osiguranja usredotočuje na slučajeve u kojima su uključene samo rezidentne jedinice. Na završetku svakog odjeljka razmatraju se posebna obilježja za slučajeve koji uključuju nerezidentne jedinice. Socijalno osiguranje Državni programi socijalne sigurnosti 13. Output koji proizvedu osobe zaposlene na upravljanju tim programima je dio outputa države koji se vrednuje po trošku proizvodnje. Slijedom toga, za državne programe socijalne sigurnosti ne izračunava se trošak usluga. Doprinosi poslodavaca u državne programe socijalne sigurnosti (D. 121) obrađuju se kao dio naknada zaposleni cima koji se iskazuju kao obveza sektora poslodavca u računu stvaranja dohotka i kao potraživanje sektora kućan stava u računu alokacije primarnog dohotka. Doprinosi poslodavaca se ponovno pojavljuju u računu sekundarne raspodjele dohotka kao dio stvarnih socijalnih doprinosa zaposlenika (D. 6111), koji su obveze sektora kućanstava, a potraživanja države. Doprinosi zaposlenika (D. 6112) i doprinosi samozaposlenih i nezaposlenih osoba (D. 6113) se također bilježe u računu sekundarne raspodjele dohotka kao obveza sektora kućanstava te kao potraživanje države. Naknade socijalnog osiguranja u novcu (D. 621) se iskazuju u računu sekundarne raspodjele dohotka kao obveza države i kao potraživanje kućanstava, dok se naknade socijalnog osiguranja u naturi iskazuju kao stavke D. 6311 i D. 6312, kao obveze države, a potraživanja kućanstava u računu preraspodjele dohotka u naturi. 14. Jedinice koje upravljaju državnim programima socijalne sigurnosti su razvrstane u „podsektor S. 1314 – Fondovi socijalne sigurnosti”. Klasifikacija djelatnosti prema NACE Rev. 1 je razred 75. 30 „Djelatnosti obvezne socijalne sigurnosti”. Ako rezident radi za nerezidentnog poslodavca, doprinosi poslodavca su prikazani kao obveze inozemstva na računu inozemstva za primarne dohotke i tekuće transfere. Ako zaposlenik također sudjeluje u programu socijalne sigurnosti koji vodi nerezidentna ukupna država, sve potraživanja i obveze koje se obično odnose na sektor države su potraživanja i obveze inozemstva, evidentirane u vanjskom računu primarnog dohotka i tekućih transfera. Međutim, u ESA-i se socijalni transferi u naturi pojavljuju samo između rezidentnih jedinica. Sve naknade koje rezi denti prime iz nerezidentnih programa socijalne sigurnosti su stoga po definiciji socijalne naknade osim socijalnih transfera u naturi (D. 62). Ako nerezident radi za rezidentnog poslodavca, doprinosi poslodavca se bilježe kao potraživanja inozemstva u vanjskom računu primarnog dohotka i tekućih transfera. Ako je nerezidentni zaposlenik pokriven rezidentnim 330 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 programom socijalne sigurnosti, transakcije između zaposlenika i sektora države se evidentiraju u vanjskom računu primarnog dohotka i tekućih transfera. Po definiciji su sve naknade nerezidentnim zaposlenicima socijalne naknade osim socijalnih transfera u naturi (D. 62). Primjer tokova koji se evidentiraju za državne programe socijalne sigurnosti prikazan je u Tablici A. III. 1. Privatno financirani programi socijalnog osiguranja 15. Programi koje financiraju autonomni fondovi se obrađuju različito od programa koje financiraju neautonomni fondovi. Za autonomne fondove, trošak usluge se izračunava kao (A): ukupno zarađeni stvarni doprinosi plus ukupni dodatni doprinosi minus naknade koje se potražuju minus povećanja (plus smanjenja) u pričuvama mirovinskog fonda. 16. Sve četiri stavke se evidentiraju bez zadržavanja vlasničkih dobitaka ili gubitaka. Ukupni dodaci na doprinose odgo varaju vlasničkom dohotku koji se pripisuje vlasnicima polica, a koji je dohodak koji su privatni fondovi socijalnog osiguranja zaradili ulaganjem svojih tehničkih i mirovinskih pričuva. ESA tretira te pričuve kao vlasništvo imatelja polica, koji stoga primaju dohodak koji te pričuve generiraju. Trošak usluge se bilježi kao output (P. 1) za autonomne fondove i kao izdaci za finalnu potrošnju (P. 3) za sektor kućanstava. 17. 18. Za neautonomne fondove se ne izračunava trošak usluge. Troškovi upravljanja tim fondovima su uključeni u druge elemente troškova u računu proizvodnje poslodavaca. Preostale se transakcije primjenjuju i na autonomne i na neautonomne fondove. Stvarni doprinosi poslodavaca (D. 121) prikazani su kao dio naknada zaposlenicima kao obveza u sektoru poslodavca u računu stvaranja dohotka i kao potraživanje kućanstava zaposlenika u računu alokacije primarnog dohotka. Sektor poslodavca može biti bilo koji institucionalni sektor, zajedno s ukupnom državom i kućanstvima (kao poslodavcima). Vlasnički dohodak pripisan vlasnicima polica (dio D. 4) je prikazan u računu alokacije primarnog dohotka kao obveza sektora u kojem se nalazi fond, a kao potraživanje sektora kućanstva. Rezidentni autonomni fondovi su razvrstani u podsektoru osiguravajućih društava i mirovinskih fondova (S. 125). Neautonomni fondovi očito pripadaju istom sektoru kao i dotični poslodavac. NACE Rev. 1 klasificira aktivnost mirovinskih fondova u razred 66. 02 „Osiguravanje sredstava za mirovine”. Stvarni doprinosi poslodavaca se ponovo bilježe u računu sekundarne raspodjele dohotka kao dio D. 6111, kao obveza za kućanstva, a kao potraživanje za sektor u kojem se nalazi fond. Doprinosi zaposlenih (D. 6112) i dopri nosi samozaposlenih i nezaposlenih osoba (D. 6113) se također bilježe u računu sekundarne raspodjele dohotka kao obveza sektora kućanstava i kao potraživanje sektora u kojem se nalazi fond. Doprinosi zaposlenika te samo zaposlenih i nezaposlenih osoba odgovaraju izravnim uplatama uvećanim za vlasnički dohodak koji se pripisuje vlasnicima polica, umanjen za naknada za usluge (pri čemu je ovaj posljednji nula za neautonomne fondove). Soci jalne naknade financirane iz privatnih fondova, uključujući mirovine, prikazane su u računu sekundarne distribucije dohotka kao obveza fondova i kao potraživanje kućanstava. Po definiciji, sve privatno financirane socijalne naknade su dio D. 62, socijalne naknade osim socijalnih transfera u naturi. 19. Knjiženje u financijskom računu sadrži dva elementa: (a) pretplate osiguravajućih premija i pričuve za nenamirena potraživanja (F. 62) koje obuhvaćaju sve razlike između dospjelih doprinosa i zarađenih doprinosa te između naknada koje su dospjele i koje su 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 331 plative (1). Po dogovoru, ovaj se element prikazuje kao promjena (po potrebi, negativna) u pasivi fondova i aktivi kućanstava; (b) neto vlasnički udjeli kućanstava u pričuvama mirovinskih fondova (F. 612), koji se također prikazuju kao promjena (po potrebi, negativna) u pasivi fondova i pričuvama kućanstava. Ovaj element odgovara doprinosima poslodavaca i zaposlenika za mirovine koji se bilježe u računu sekundarne raspodjele dohotka, minus plative mirovine. 20. Kao posljedica unosa u financijskom računu, F. 612 i F. 62 se pojavljuju u bilanci stanja sektora kućanstava (kao stavka aktive) i sektora u kojem se nalazi fond (kao stavka pasive). Kod korištenja računa raspoloživog dohotka, prilagodba za promjenu neto vlasničkog udjela kućanstava u priču vama mirovinskih fondova (D. 8) bilježi se kao potraživanje kućanstava i kao obveza fondova. Ovaj unos odgovara drugom elementu stavke u financijskom računu. Zaposlenici i ukupna država povremeno izvršavaju izvanredne uplate u privatne fondove socijalnog osiguranja kako bi povećali rezerve tih fondova. Takve uplate se bilježe u kapitalnom računu kao ostali kapitalni transferi (D. 99), kao obveza sektora poslodavca ili sektora države, a kao potraživanje sektora u kojem se nalazi fond. Kako se pričuve fondova socijalnog osiguranja obrađuju kao da su u vlasništvu sektora kućanstava, potrebna su popratna usklađenja između sektora u kojem se nalazi fond i sektora kućanstava. Ova prilagodba se bilježi kao ostali kapi talni transferi (D. 99) kao obveza sektora u kojem je fond, a kao potraživanje sektora kućanstava. 21. Ako rezidentni zaposlenici rade za nerezidentnog poslodavca, stvarni doprinosi poslodavca (D. 121) se bilježe kao dio naknade zaposlenicima obveza inozemstva, a potraživanje kućanstva. Kad je poslodavac nerezidentan, svaki neautonomni fond socijalnog osiguranja je također nerezidentan, dok autonomni fond može biti rezidentan ili nerezidentan. Ako je zaposlenik uključen u nerezidentni fond, svi tokovi između sektora kućanstava i sektora u kojem je fond, iskazuju se kao transakcije između sektora kućanstava i inozemstva. Naknada za usluge (u slučaju autonomnih, nerezidentnih fondova) se prikazuje kao uvoz usluga (P. 72). Promjena u neto vlasničkom udjelu u tehničkim pričuvama osiguranja (F. 6) prikazuje se u financijskom računu inozemstva, dok se preostali tokovi prika zuju na vanjskom računu za primarne dohotke i tekuće transfere. 22. Ako nerezidentni zaposlenik radi za rezidentnog poslodavca, stvarni doprinosi poslodavca (D. 121) su dio naknada zaposlenicima koje duguje sektor poslodavca, a potražuje inozemstvo. Ako je nerezidentni zaposlenik uključen u rezidentan fond socijalnog osiguranja, sve naknade za usluge se bilježe kao izvoz usluga (P. 62). Svi ostali tokovi između fonda i zaposlenika se prikazuju kao tokovi između sektora u kojem se nalazi fond i inozemstva. Posebno kad su uključene nerezidentne jedinice, svi potrebni podaci nisu uvijek dostupni. Izračun nekih stavki koje treba evidentirati povremeno se mora temeljiti na pretpostavkama. Primjer tokova koji se evidentiraju za privatno financirane programe socijalnog osiguranja prikazan je u Tablici A. III. 2. Programi socijalnog osiguranja bez osiguranih sredstava koje vode poslodavci 23. Poput programa koje financiraju neautonomni fondovi, troškovi upravljanja programima socijalnog osiguranja bez osiguranih sredstava su uključeni u druge elemente troškova u računu proizvodnje poslodavca. Prema tome, ne obračunava se naknada za usluge. Kako programi socijalnog osiguranja bez osiguranih sredstava ne predstavljaju institucionalne jedinice odvojene od poslodavaca koji njima upravljaju, sve transakcije se odvijaju između sektora poslodavca i sektora kućanstava. (1) Stvarno zarađeni doprinosi koji pokrivaju rizike koji nastanu tijekom tekućeg razdoblja obično se razlikuju od obveza po doprinosima. Ovi posljednji često pokrivaju rizike kako u tekućim tako i u kasnijim razdobljima. Slično tome, dospjele naknade ne odgovaraju uvijek obve zama po naknadama. Naknade zbog slučaja koji se dogodi u jednom računovodstvenom razdoblju možda neće postati plative sve do nekog kasnijeg razdoblja. 332 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 24. ESA tretira poslodavca koji upravlja programom bez osiguranih sredstava kao da daje imputirani doprinos u program u korist svojih zaposlenika. Ovaj imputirani socijalni doprinos (D. 122) je dio naknade zaposlenicima i prikazan je kao obveza poslodavca u računu stvaranja dohotka te kao potraživanje kućanstava u računu alokacije Imputirani doprinos poslodavca prikazuje se ponovno u računu sekundarne raspodjele primarnog dohotka. dohotka kao stavka D. 612, kao obveza kućanstva i kao potraživanje poslodavca. Iznos ovog doprinosa bi trebalo odrediti na temelju budućih obveza poslodavca po gledu osiguravanja naknada. U praksi se, međutim, doprinos obično utvrđuje u iznosu koji je jednak obvezama po koristima u tekućem razdoblju (minus socijalni doprinosi zaposlenika). 25. Stvarni doprinosi zaposlenika, ako ih ima, prikazuju se kao dio D. 6112, koji duguju kućanstva, a potražuje sektor poslodavca. U računu sekundarne distribucije dohotka prikazane su također mirovine i druge naknade kao dio D. 62, koji potražuju kućanstva, a duguje poslodavac. Programi socijalnog osiguranja bez osiguranih sredstava, očito pripadaju istom institucionalnom sektoru kao i poslodavac o kojemu je riječ. NACE Rev. 1 ih obrađuje kao pomoćnu aktivnost. 26. Ako rezident radi za nerezidentnog poslodavca koji upravlja programom socijalnog osiguranja bez osiguranih sred stava, sve transakcije se odvijaju između sektora kućanstva i ostatka svijeta, a bilježe se u vanjskom računu primarnih dohodaka i tekućih transfera. Ako nerezident radi za rezidentnog poslodavca koji upravlja takvim programom, sve transakcije se odvijaju između inozemstva i sektora poslodavca, a prikazane su u vanjskom računu primarnih dohodaka i tekućih transfera. Primjer tokova koji se evidentiraju za programe socijalnog osiguranja kojima upravljaju poslodavci bez osiguranih sredstava prikazan je u Tablici A. III. 3. Druga osiguranja 27. Output drugih usluga osiguranja, kako životnog tako i neživotnog, izračunava se kao (B): stvarno zarađene premije plus dodatne premije minus dospjele potraživanja minus povećanja (plus smanjenja) u tehničkim pričuvama za neprotekle rizike i tehničkim pričuvama za osigu ranje sa sudjelovanjem u dobiti. 28. Stvarno zarađene premije su stvarne premije koje pokrivaju rizike nastale u tekućem razdoblju. Stvarno zarađene premije obično ne odgovaraju premijama koje bi osiguranje moralo stvarno primiti, budući da ove posljednje često pokrivaju rizike nastale kako u tekućem tako i u kasnijim razdobljima. Dodatne premije odgovaraju vlasničkom dohotku koji se pripisuje vlasnicima polica, a koji je ukupni dohodak kojeg zaradi osiguravajuće društvo investiranjem svojih tehničkih pričuva osiguranja, isključujući dohodak iz vlastitih sredstava osiguravajućih društava. Tehničke pričuve osiguranja sadrže dva elementa: (a) pretplate premije osiguranja i pričuve za nenamirena potraživanja, koji proizlaze iz razlike između zarađenih premija i premija koje se potražuju i između tražbina koje se duguju i onih koji se potražuju, te (b) tehničke pričuve za neprotekle rizike i tehničke pričuve za osiguranje sa sudjelovanjem u dobiti. Posljednji element se primjenjuje samo na životno osigu ranje. Tehničke pričuve osiguranja obično se ulažu u financijsku aktivu koja prinosi dohodak u obliku kamata ili dividendi. Međutim, te se pričuve također mogu investirati, na primjer, u nekretnine i u tom slučaju se dohodak zarađuje kao poslovni višak. 29. Dospjela potraživanja pokrivaju događaje koji nastanu u tekućem razdoblju. Često potraživanja postaju plativa tek u nekom kasnijem razdoblju, a ne u razdoblju u kojem se dogodio događaj zbog kojeg su nastala. Dospjela potraži vanja stoga ne odgovaraju obvezama po potraživanjima. Promjene u tehničkim pričuvama za nepokrivene rizike i tehničkim pričuvama za osiguranje sa sudjelovanjem tehničke pričuve za u dobiti tehničke pričuve za neprotekle se od raspodjele na sastoje rizike i 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 333 osiguranje sa sudjelovanjem u dobiti, kako bi se ostvarili odredbe odnose samo na životno osiguranje. iznosi kapitala zajamčeni po tim policama. Ove se Sve četiri stavke u jednadžbi (B) treba mjeriti bez vlasničkog dobitka ili gubitka. Druga životna osiguranja 30. 31. Ukupan output drugih životnih osiguranja izračunava se prema jednadžbi (B) i prikazuje kao stavka P. 1 u računu proizvodnje podsektora osiguravajućih društava i mirovinskih fondova. Ako ga ne potroše nerezidentna kućanstava, output drugih životnih osiguranja se u potpunosti koristi kao finalna potrošnja rezidentnih kućanstava. Output usluga životnog osiguranja se raspodjeljuje između sektora kućanstava i ostatka svijeta razmjerno premijama koje plaćaju rezidentna i nerezidentna kućanstva. Usluge životnog osiguranja koje potroše rezidenti prikazane su kao dio izdataka kućanstava za finalnu potrošnju (P. 3), dok su usluge koje potroše nerezidenti dio izvoza usluga (P. 62). Za ostala životna osiguranja bilježe se još dvije sljedeće transakcije. U računu alokacije primarnog dohotka, vlas nički dohodak pripisan vlasnicima polica osiguranja (dio D. 4) prikazuje se kao obveza sektora osiguravajućih društava i kao potraživanje kućanstava. U financijskom računu se stavka „prilagodbe za promjenu neto vlasnički udjel kućanstava u mirovinskim fondovima” prikazuje se kao promjena (negativna ako je to potrebno) u aktivi kućanstava i obvezama životnih osiguravatelja. Promjena u neto vlasničkom udjelu kućanstava je posljedica promjena u pričuvama za životno osiguranje, tj. tehničkim pričuvama za nepokrivene rizike i tehničkim pričuvama za osiguranje sa sudjelovanjem u dobiti (F. 611). Promjena neto vlasničkog udjela stoga odgovara stvarnim plativim premijama (a ne zarađenim), plus dodatne premije minus potraživanja koja se potražuju (a ne koja su dospjela) minus naknada za usluge. 32. Zbog ovog knjiženja u financijskom računu, F. 611 se također prikazuje u bilanci stanja sektora kućanstava (kao aktiva) i u sektoru osiguravatelja (kao pasiva). Kao i kod naknada za usluge, vlasnički dohodak pripisan vlasnicima polica (= dodatne premije) treba raspodijeliti između sektora kućanstava i inozemstva razmjerno premijama. Institucionalno, poduzeća za životno osiguranje su klasificirana u S. 125. „Osiguravajuća društva i mirovinski fondovi”. Klasifikacija djelatnosti prema NACE Rev. 1 je razred 66. 01 „Životno osiguranje”. 33. Ako rezidentno osiguravajuće društvo pruža usluge nerezidentnim kućanstvima, naknada za usluge se bilježi kao izvoz usluga (P. 62). Vlasnički dohodak pripisan vlasnicima polica se prikazuje kao obveza sektora osiguranja i kao potraživanje inozemstva na vanjskom računu za primarne dohotke i tekuće transfere. Prilagodba vlasničkog udjela nerezidentnih kućanstava u pričuvama za životno osiguranje prikazuje se u financijskom računu inozemstva kao promjena aktive inozemstva i pasive sektora osiguranja. Ako rezidentna kućanstva kupuju pokriće od nerezidentnih osiguravatelja života postupak je u načelu jednostavan: naknada za usluge se bilježi kao uvoz usluga (P. 72), pripisani vlasnički dohodak se prikazuje u vanjskom računu za primarne dohotke i tekuće transfere kao obveza inozemstva i potraživanje kućanstava, a promjena u neto vlas ničkom udjelu se prikazuje kao promjena u aktivi kućanstava i pasivi inozemstva. Međutim, podaci koji su potrebni za izračunavanje ovih stavaka obično nisu dostupni; obično su poznate samo plative premije. Stoga su potrebne pretpostavke, na primjer, primjena omjera troška usluge na premije i pripisanog dohotka od imovine na premije za rezidentne osiguravatelje života, na premije koje plate rezidentna kućanstva nerezidentnim osiguravateljima života. Primjer tokova koji se evidentiraju za druga životna osiguranja prikazan je u tablici A. III. 4. Druga neživotna osiguranja 34. Output (P. 1) osiguravatelja za druga neživotna osiguranja obračunava se u skladu s jednadžbom (B) i prikazuje u računu proizvodnje podsektora osiguranja i mirovinskih fondova. Usluge neživotnog osiguranja mogu se koristiti kao intermedijarna potrošnja (P. 2) bilo kojeg rezidentnog sektora, kao finalna potrošnja sektora kućanstava, kad su 334 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 oni dio izdataka kućanstava za finalnu potrošnju (P. 3), ili kao izvoz (P. 62). Usluge neživotnih osiguranja koje se koriste kao intermedijarna potrošnja treba raščlaniti po djelatnostima. Jednadžba (B) se koristiti za procjenu ukupne vrijednosti outputa neživotnog osiguranja. Output zatim treba raspodi jeliti između sektora korisnika i djelatnosti razmjerno stvarnim obvezama po premijama koje treba platiti svaki sektor. Dok svi rezidentni sektori osim kućanstava koriste usluge neživotnog osiguranja samo za intermedijarnu potrošnju, sektor kućanstava ih koristi kako za finalnu tako i za intermedijarnu potrošnju. Usluge neživotnog osiguranja koje koriste kućanstva treba raščlaniti na intermedijarnu potrošnju i na finalnu potrošnju razmjerno stvarnim obvezama po premijama. Premije, koje su jasno povezane s proizvodnom aktivnošću neinkorporiranih poduzeća, smatraju se intermedijarnom potrošnjom, dok se preostale premije koje plaćaju kućanstva smatraju finalnom potrošnjom. 35. 36. U računu alokacije primarnog dohotka, vlasnički dohodak pripisan vlasnicima polica bilježi se kao dio D. 4 koji je obveza sektora osiguranja, a potraživanje sektora vlasnika polica. U idealnom slučaju bi trebalo vlasnički dohodak pripisan vlasnicima polica raspodijeliti između sektora razmjerno rezervacijama koje su pripisane svakom sektoru vlasnika polica, ali to je u praksi teško izvedivo. Vlasnički dohodak od vlasništva pripisan vlasnicima polica stoga treba raspodijeliti razmjerno stvarnim premijama koje plati svaki sektor vlasnika police. U računu sekundarne distribucije dohotka, neto zarađene premije se prikazuju kao obveza svih sektora vlasnika polica i kao potraživanje sektora osiguranja. Neto zarađene premije se izračunavaju kao stvarno zarađene premije plus vlasnički dohodak pripisan vlasnicima polica umanjen za vrijednost potrošenih usluga. Po jednadžbi (B) neto zarađene premije odgovaraju dospjelim potraživanjima (1). Račun sekundarne distribucije dohotka također prika zuje dospjela potraživanja, kao obvezu sektora osiguranja i kao potraživanje sektora svih vlasnika polica. Neto zara đene premije kao i dospjele potraživanja su dio stavke D. 7 „Ostali tekući transferi”. Neka potraživanja se pojavljuju zbog štete ili povreda koje imatelj police uzrokuje imovini ili osobama trećih strana. U takvim slučajevima, valjana potraživanja se evidentiraju kao da ih izravno plaćaju osiguravajuća društva oštećenoj strani, a ne neizravno preko imatelja police. 37. U financijskom računu se neto vlasnički udjel vlasnika polica u neživotnim pričuvama osiguranja prikazuje kao promjena u aktivi sektora vlasnika polica i kao promjena u pasivi sektora osiguranja. Promjena neto vlasničkog udjela koja je razvrstana kao F. 62 nastaje zbog prijenosnih premija i pričuva za nenamirena potraživanja. F. 62 se također pojavljuje kao stavka pasive u bilanci stanja osiguravatelja neživotnog osiguranja i kao stavka aktive u bilanci stanja imatelja polica. Neživotna osiguravajuća društva pripadaju razredu 66. 03, NACE Rev. 1. „Neživotno osiguranje”. Njihov institucio nalni sektor je S. 125 „Osiguravajuća društva i mirovinski fondovi”. 38. Ako nerezidentne jedinice kupuju osiguranje od rezidentnih osiguravatelja neživotnog osiguranja, naknada za usluge se prikazuje kao izvoz usluga (P. 62). Dohodak od vlasništva pripisan vlasnicima polica, neto zarađene premije i dospjela potraživanja bilježe se u vanjskom računu za primarne dohotke i tekuće transfere, dok se neto vlasnički kapital imatelja polica u neživotnom osiguranju prikazuje u financijskom računu inozemstva. U ovom slučaju, izračun za inozemstvo nije ništa teži nego za bilo koji drugi rezidentni sektor imatelja polica. Kad su rezidentne jedinice osigurane kod nerezidentnih, neživotnih osiguravatelja, situacija glede podataka je puno teža; obično su dostupni samo podaci o obvezama po premijama i dospjelim potraživanjima. Stoga se koristi pojednostavljena metoda koja zanemaruje pričuve za neživotno osiguranje i njihov naknadni vlasnički dohodak: naknada za usluge, koja se bilježi kao uvoz usluga (P. 72), izračunava se kao plativa premija umanjena za plativa (1) Dospjela potraživanja su dospjeli iznosi koje treba prenijeti vjerovnicima. Tako u računima osiguravajućih društava dospjela potraživanja nisu isto što i „nastala potraživanja”, budući da ove posljednje uključuju potraživanja za troškove upravljanja, koji su u nacionalnim računima dio intermedijarne potrošnje ili dio naknade zaposlenicima. 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 335 potraživanja (1). Neto premije koje se duguju izračunavaju se kao premije koje se duguju umanjene za naknada za usluge i tako odgovaraju nenaplaćenim potraživanjima. Premije koje se duguju i nenaplaćena potraživanja prikazuju se u vanjskom računu za primarne dohotke i tekuće transfere. Primjer tokova koji se evidentiraju za druga neživotna osiguranja prikazan je u tablici A. III. 5. Reosiguranje 39. ESA bilježi transakcije reosiguranja na jednostavniji način nego li izravne transakcije osiguranja (ove posljednje se odnose na transakcije između osiguravajućih društava i redovitih imatelja polica). Umjesto posebnog iskazivanja uključenih tokova (zarađene premije, dospjelih potraživanja, provizije itd. ), transakcije reosiguranja jednostavno se prikazuju kao usluge koje reosiguravatelj daje izravnom osiguravatelju. Vrijednost ovih usluga se mjeri kao saldo svih tokova koji nastaju između reosiguravatelja i izravnih osiguravatelja. Za rezidentna osiguravajuća društva životnog i neživotnog osiguranja, proizvedene usluge reosiguranja su prika zane kao output (P. 1. ), dok su primljene usluge reosiguranja prikazane kao intermedijarna potrošnja (P. 2). Usluge reosiguranja koje rezidentni reosiguravatelji daju nerezidentnim osiguravateljima prikazuju se kao izvoz usluga (P. 62), dok se usluge koje nerezidentni reosiguravatelji daju rezidentnim osiguravateljima bilježe kao uvoz usluga (P. 72). 40. Za rezidentna osiguravajuća društva, podaci o outputu i intermedijarnoj potrošnji usluga reosiguranja mogu se dobiti iz statističkih podataka o osiguranju. Izračunavanje uvoza i izvoza usluga reosiguranja može biti teže, što uglavnom ovisi o dostupnosti i kakvoći statističkih podataka o bilanci plaćanja. Međutim, vanjska bilanca usluga reosiguranja može se lako izvesti iz statističkih podataka o osiguranju. Transakcije reosiguranja između rezidentnih osiguravajućih društava često su konsolidirane. Međutim, radi suklad nosti s direktivama EZ-a o osiguranju, ESA preporučuje da se usluge reosiguranja bilježe bez konsolidiranja. Jesu li usluge reosiguranja između rezidenata konsolidirane ili ne, utječe na razinu outputa usluga osiguranja, ali ne utječe na izravnavajuće stavke poput dodane vrijednosti, poslovnog viška i štednje. Popratne osiguravajuće djelatnosti 41. Output pomoćnih usluga osiguranja se vrednuje na temelju zaračunatih naknada ili provizija. U slučaju neprofitnih institucija koje posluju kao poslovna udruženja za osiguravajuća društva i mirovinske fondove, njihov output se vrednuje prema iznosima članarina koje plaćaju članovi udruženja. Ovaj output se koristi kao intermedijarna potrošnja članova udruženja. Institucionalne jedinice koje se u najvećoj mjeri bave pomoćnim uslugama osiguranja, razvrstane su u S. 124 „Finan cijske popratne djelatnosti”. Te su djelatnosti u NACE Rev. 1. razvrstane u razred 67. 20 „Popratne aktivnosti osigu ranja i mirovinskih fondova”. (1) Ako je dostupno, treba koristiti zarađene premije i dospjela potraživanja radije nego li premije koje se duguju i plativa potraživanja. OSIGURANJE: BROJČANI PRIMJER A. III. 1. – Državni programi socijalne sigurnosti Izvori S. 1 S. 15 S. 14 S. 13 S. 12 S. 11 S. 11 S. 12 S. 13 S. 14 S. 15 S. 1 Odgovarajuće stavke Uporabe Odgovarajuće stavke Ukupno Račun roba i usluga Račun sektora inoze mstva Ukupno gospod arstvo NUSK Kućans tva Ukupna država Financi jska društva Nefina ncijska društva Transakcije i izravnavajuće stavke Nefina ncijska društva Financi jska društva Ukupna država Kućans tva NPUSK Ukupno gospod arstvo Račun sektora inoze mstva Račun roba i usluga Ukupno 155 0 155 8 0 45 4 98 D. 121 Račun stvaranja dohotka Stvarni socijalni dopri nosi poslodavca Račun distribucije primarnog dohotka 155 76 32 232 78 65 0 0 155 155 76 76 32 32 0 232 232 78 65 78 65 D. 121 Stvarni socijalni dopri nosi poslodavca Račun sekundarne distri bucije dohotka D. 6111 Stvarni socijalni dopri nosi poslodavca D. 6112 Socijalni doprinosi zaposlenika D. 6113 Socijalni doprinosi samozaposlenih i neza poslenih osoba D. 621 Naknade socijalne sigurnosti u novcu D. 6311 D. 6312 Račun preraspodjele dohotka u naturi Naknade iz socijalne sigurnosti u naturi, refundacije Ostale naknade soci jalne sigurnosti u naturi 155 155 0 155 0 0 0 0 155 76 32 155 76 32 232 232 78 65 78 65 155 76 32 232 78 65 3 3 6 H R S l u ž b e n i l i s t E u r o p s k e u n i j e 1 0 / S v. 0 4 Uporabe Odgovarajuće stavke A. III. 2. – Privatno financirani programi socijalnog osiguranja Izvori S. 1 S. 15 S. 14 S. 13 S. 12 S. 11 S. 11 S. 12 S. 13 S. 14 S. 15 S. 1 Odgovarajuće stavke Ukupno Račun roba i usluga Račun sektora inoze mstva Ukupno gospod arstvo NUSK Kućans tva Ukupna država Financi jska društva Nefina ncijska društva Transakcije i izravnavajuće stavke Nefina ncijska društva Financi jska društva Ukupna država Kućans tva NPUSK Ukupno gospod arstvo Račun sektora inoze mstva Račun dobara i usluga Ukupno Vanjski račun 0 0 3 19 12 19 21 29 3 11 0 0 3 0 19 2 0 3 0 14 P. 1. D. 121 D. 121 P. 6 P. 7 Izvoz dobara i usluga Uvoz dobara i usluga Račun proizvodnje Output Račun stvaranja dohotka Stvarni socijalni dopri nosi poslodavaca u privatno financirane programe Račun alokacije primarnog dohotka Stvarni socijalni dopri nosi poslodavaca u privatno financirane programe Vlasnički dohodak koji se pripisuje vlasnicima polica osiguranja Račun sekundarne distri bucije dohotka Stvarni socijalni dopri nosi poslodavaca u privatno financirane programe D. 6112 Neto socijalni dopri D. 121 D. 44 3 1 1 18 20 0 0 0 0 0 0 0 0 3 19 12 19 21 29 19 12 0 0 29 0 0 11 11 0 0 3 0 0 3 19 12 19 21 29 0 3 11 12 0 0 0 0 0 12 19 21 29 3 11 19 21 0 3 0 0 0 28 0 10 1 0 1 D. 622 P. 3 D. 8. nosi zaposlenih Naknade iz privatno financiranih programa Račun uporabe raspolo živog dohotka Izdaci za finalnu potrošnju Prilagodba za promjenu neto vlas ničkog udjela kućan stava u pričuvama mirovinskih fondova 1 0 / S v. 0 4 H R S l u ž b e n i l i s t E u r o p s k e u n i j e 3 3 7 Uporabe Odgovarajuće stavke A. III. 2. – Privatno financirani programi socijalnog osiguranja Izvori S. 1 S. 15 S. 14 S. 13 S. 12 S. 11 S. 11 S. 12 S. 13 S. 14 S. 15 S. 1 Odgovarajuće stavke Ukupno Račun roba i usluga Račun sektora inoze mstva Ukupno gospod arstvo NUSK Kućans tva Ukupna država Financi jska društva Nefina ncijska društva Transakcije i izravnavajuće stavke Nefina ncijska društva Financi jska društva Ukupna država Kućans tva NPUSK Ukupno gospod arstvo Račun sektora inoze mstva Račun dobara i usluga Ukupno 11 1 11 1 11 1 F. 612 F. 62 Financijski račun Neto vlasnički udjeli kućanstava u priču vama mirovinskih fondova Pretplata premija osiguranja i pričuve za nenamirena potraži vanja 1 10 0 0 11 0 1 1 11 1 Uporabe Odgovarajuće stavke A. III. 3. – Programi poslodavca bez osiguranih sredstava Izvori S. 1 S. 15 S. 14 S. 13 S. 12 S. 11 S. 11 S. 12 S. 13 S. 14 S. 15 S. 1 Odgovarajuće stavke Ukupno Račun roba i usluga Račun sektora inoze mstva Ukupno gospod arstvo NUSK Kućans tva Ukupna država Financi jska društva Nefina ncijska društva Transakcije i izravnavajuće stavke Nefina ncijska društva Financi jska društva Ukupna država Kućans tva NPUSK Ukupno gospod arstvo Račun sektora inoze mstva Račun dobara i usluga Ukupno 19 0 19 1 0 5 1 12 D. 122 Račun stvaranja dohotka Poslodavci, imputirani socijalni doprinosi Račun distribucije primarnog dohotka 19 19 0 0 19 19 1 19 0 D. 122 Poslodavci, imputirani socijalni doprinosi Račun sekundarne distri bucije dohotka D. 612 Imputirani socijalni doprinosi 12 1 5 5 1 12 D. 623 Naknade iz programa poslodavaca bez osigu ranih sredstava 19 0 19 19 19 19 0 0 0 1 19 19 19 3 3 8 H R S l u ž b e n i l i s t E u r o p s k e u n i j e 1 0 / S v. 0 4 Uporabe Odgovarajuće stavke A. III. 4. – Druga životna osiguranja Izvori S. 1 S. 15 S. 14 S. 13 S. 12 S. 11 S. 11 S. 12 S. 13 S. 14 S. 15 S. 1 Odgovarajuće stavke Ukupno Račun roba i usluga Račun sektora inoze mstva Ukupno gospod arstvo NUSK Kućans tva Ukupna država Financi jska društva Nefina ncijska društva Transakcije i izravnavajuće stavke Nefina ncijska društva Financi jska društva Ukupna država Kućans tva NPUSK Ukupno gospod arstvo Račun sektora inoze mstva Račun dobara i usluga Ukupno 0 4 0 0 4 7 4 22 0 0 0 7 4 22 Vanjski račun P. 6 P. 7 Izvoz roba i usluga Uvoz roba i usluga Račun proizvodnje P. 1. Output 4 7 D. 44 Račun raspodjele primarnog dohotka Vlasnički dohodak od koji se pripisuje vlasni cima polica Račun uporabe raspolo živog dohotka P. 3 Izdaci za finalnu potrošnju Financijski račun F. 611. Neto vlasnički udjel kućanstava u priču vama životnog osigu ranja 4 22 0 0 4 7 7 0 0 0 4 7 4 4 22 22 0 22 1 0 / S v. 0 4 H R S l u ž b e n i l i s t E u r o p s k e u n i j e 3 3 9 Uporabe Odgovarajuće stavke A. III. 5. – Druga neživotna osiguranja Izvori S. 1 S. 15 S. 14 S. 13 S. 12 S. 11 S. 11 S. 12 S. 13 S. 14 S. 15 S. 1 Odgovarajuće stavke Ukupno Račun roba i usluga Račun sektora inoze mstva Ukupno gospod arstvo NUSK Kućans tva Ukupna država Financi jska društva Nefina ncijska društva Transakcije i izravnavajuće stavke Nefina ncijska društva Financi jska društva Ukupna država Kućans tva NPUSK Ukupno gospod arstvo Račun sektora inoze mstva Račun dobara i usluga Ukupno 0 6 0 0 6 4 6 45 45 2 2 0 0 2 0 0 4 6 43 45 2 2 P. 6 P. 7 P. 1. P. 2 D. 44 1 8 D. 71 D. 72 P. 3 Vanjski račun Izvoz dobara i usluga Uvoz dobara i usluga Račun proizvodnje Output Intermedijarna potrošnja Račun raspodjele primarnog dohotka Vlasnički dohodak koji se pripisuje vlasnicima polica Račun sekundarne distri bucije dohotka Neto premije neži votnog osiguranja Potraživanja neži votnog osiguranja Račun uporabe raspolo živog dohotka Izdaci za finalnu potrošnju Financijski račun Pretplate premije osiguranja i pričuve za nenamirene tražbine 5 6 6 0 45 0 2 0 1 0 1 35 0 0 0 3 0 4 2 0 0 6 4 6 45 45 2 2 6 6 45 42 2 0 3 0 0 31 4 0 6 0 45 2 2 0 0 0 0 F. 62 3 4 0 H R S l u ž b e n i l i s t E u r o p s k e u n i j e 1 0 / S v. 0 4 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 341 PRILOG IV. KLASIFIKACIJE I RAČUNI KLASIFIKACIJE KLASIFIKACIJA INSTITUCIONALNIH SEKTORA (S) S. 1 S. 11 S. 11001 S. 11002 S. 11003 S. 12 S. 121 S. 122 S. 12201 S. 12202 S. 12203 S. 123 S. 12301 S. 12302 S. 12303 S. 124 S. 12401 S. 12402 S. 12403 S. 125 S. 12501 S. 12502 S. 12503 S. 13 S. 1311 S. 1312 S. 1313 S. 1314 S. 14 Ukupno gospodarstvo Nefinancijska društva Javna nefinancijska društva Domaća privatna nefinancijska društva Nefinancijska društva pod inozemnom kontrolom Financijska društva Središnja banka Ostale monetarne financijske institucije Javne Domaće privatne Pod inozemnom kontrolom Ostali financijski posrednici, osim osiguravajućih društava i mirovinskih fondova Javni Domaći privatni Pod inozemnom kontrolom Popratne osiguravajuće djelatnosti Javni Domaći privatni Pod inozemnom kontrolom Osiguravajuća društva i mirovinski fondovi Javni Domaći privatni Pod inozemnom kontrolom Ukupna država Središnja država Savezna država Lokalna uprava Fondovi socijalne sigurnosti Kućanstva S. 141 + S. 142 Poslodavci (uključujući samozaposlene osobe) S. 143 S. 1441 S. 1442 S. 1443 S. 145 S. 15 S. 2 S. 21 S. 211 S. 212 S. 22 Zaposlenici Primatelji vlasničkog dohotka Primatelji mirovina Primatelji ostalih transfera Ostala kućanstva Neprofitne ustanove koje služe kućanstvima Sektor inozemstva Europska unija Zemlje članice Europske unije Institucije Europske unije Treće zemlje i međunarodne organizacije 342 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 KLASIFIKACIJA TRANSAKCIJA I OSTALIH TOKOVA Transakcije robom i uslugama (proizvodima) (P) P. 1 P. 11 P. 119 P. 12 P. 13 P. 2 P. 3 P. 31 P. 32 P. 4 P. 41 P. 42 P. 5 P. 51 P. 511 P. 5111 P. 5112 P. 5113 P. 512 P. 5121 P. 5122 P. 5123 P. 513 P. 5131 P. 5132 P. 52 P. 53 P. 6 P. 61 P. 62 P. 7 P. 71 P. 72 Output Tržišni output Usklađivanje UFPIM-a Output za vlastitu finalnu uporabu Ostali netržišni output Intermedijarna potrošnja Izdaci za finalnu potrošnju Izdaci za individualnu finalnu potrošnju Izdaci za zajedničku finalnu potrošnju Stvarna finalna potrošnja Stvarna individualna finalna potrošnja Stvarna zajednička finalna potrošnja Bruto investicije u kapital Bruto investicije u fiksni kapital Neto povećanje opipljive fiksne aktive Povećanje nove opipljive fiksne aktive Povećanje postojeće opipljive fiksne aktive Smanjenje postojeće opipljive fiksne aktive Neto povećanje neopipljive fiksne aktive Povećanje nove neopipljive fiksne aktive Povećanje postojeće neopipljive fiksne aktive Smanjenje postojeće neopipljive fiksne aktive Dodatak vrijednosti neproizvedene nefinancijske aktive Značajna poboljšanja neproizvedene nefinancijske aktive Trošak prijenosa vlasništva na neproizvedenoj nefinancijskoj aktivi Promjene zaliha Neto povećanje dragocjenosti Izvoz roba i usluga Izvoz roba Izvoz usluga Uvoz roba i usluga Uvoz roba Uvoz usluga Transakcije raspodjele (D) D. 1 D. 11 D. 12 D. 121 D. 122 D. 2 D. 21 D. 211 Naknade zaposlenicima Nadnice i plaće Socijalni doprinosi poslodavaca Stvarni socijalni doprinosi poslodavaca Imputirani socijalni doprinosi poslodavaca Porezi na proizvodnju i uvoz Porezi na proizvode Porezi vrste poreza na dodanu vrijednost (PDV) 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 343 D. 212 D. 2121 D. 2122 D. 214 D. 29 D. 3 D. 31 D. 311 D. 319 D. 39 D. 4 D. 41 D. 42 D. 421 D. 422 D. 43 D. 44 D. 45 D. 5 D. 51 D. 59 D. 6 D. 61 D. 611 D. 6111 D. 61111 D. 61112 D. 6112 D. 61121 D. 61122 D. 6113 D. 61131 D. 61132 D. 612 D. 62 D. 621 D. 622 D. 623 D. 624 D. 63 D. 631 D. 6311 D. 6312 D. 6313 D. 632 D. 7 D. 71 D. 72 D. 73 Porezi i carine na uvoz isključujući PDV Uvozne carine Porezi na uvoz isključujući PDV i uvozne carine Porezi na proizvode, isključujući PDV i uvozne poreze Ostali porezi na proizvodnju Subvencije Subvencije na proizvode Uvozne subvencije Ostale subvencije na proizvode Ostale subvencije na proizvodnju Vlasnički dohodak Kamate Raspodijeljeni dohodak društava Dividende Isplate iz dohotka kvazi-društava Reinvestirana zarada od izravnih stranih ulaganja Vlasnički dohodak koji se pripisuje vlasnicima police osiguranja Zakupnine Tekući porezi na dohodak, bogatstvo i sl. Porezi na dohodak Ostali tekući porezi Socijalni doprinosi i naknade Socijalni doprinosi Stvarni socijalni doprinosi Stvarni socijalni doprinosi poslodavaca Obvezni stvarni socijalni doprinosi poslodavaca Dobrovoljni stvari socijalni doprinosi poslodavaca Socijalni doprinosi zaposlenika Obvezni socijalni doprinosi zaposlenika Dobrovoljni socijalni doprinosi zaposlenika Socijalni doprinosi samozaposlenih i nezaposlenih osoba Obvezni socijalni doprinosi samozaposlenih i nezaposlenih osoba Dobrovoljni socijalni doprinosi samozaposlenih i nezaposlenih osoba Imputirani socijalni doprinosi Socijalne naknade osim socijalnih transfera u naravi Socijalne naknade u novcu Socijalne naknade iz privatno financiranih programa Socijalne naknade zaposlenicima bez izdvajanja Naknade socijalne pomoći u novcu Socijalni transferi u naravi Socijalne naknade u naravi Naknade socijalne sigurnosti, refundacije Ostale naknade socijalne sigurnosti u naturi Naknade socijalne pomoći u naturi Transferi pojedinačnih netržišnih roba i usluga Ostali tekući transferi Neto premije neživotnog osiguranja Potraživanja neživotnog osiguranja Tekući transferi unutar države 344 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 D. 74 D. 75 D. 8 D. 9 D. 91 D. 92 D. 99 Tekuća međunarodna suradnja Razni tekući transferi Prilagodba za promjenu neto vlasničkog udjela kućanstava u pričuvama mirovinskih fondova Kapitalni transferi Porezi na kapital Investicijske potpore Ostali transferi kapitala Transakcije financijskim instrumentima (F) (Neto povećanje financijske aktive/neto stvaranje pasive) F. 1 F. 11 F. 12 F. 2 F. 21 F. 22 F. 29 F. 3 F. 33 F. 331 F. 332 F. 34 F. 4 F. 41 F. 42 F. 5 F. 51 F. 511 F. 512 F. 513 F. 52 F. 6 F. 61 F. 611 F. 612 F. 62 F. 7 F. 71 F. 79 Monetarno zlato i posebna prava vučenja (PPV) Monetarno zlato Posebna prava vučenja (PPV) Valuta i depoziti Valuta Prenosivi depoziti Ostali depoziti Vrijednosnice, osim dionica Vrijednosnice osim dionica isključujući financijske izvedenice Kratkoročne vrijednosnice osim dionica isključujući financijske izvedenice Dugoročne vrijednosnice osim dionica isključujući financijske izvedenice Financijske izvedenice Zajmovi (a) Kratkoročni zajmovi Dugoročni zajmovi Dionice i ostali vlasnički udjeli (a) Dionice i ostali vlasnički udjeli, bez dionica u uzajamnim fondovima Kotirane dionice Dionice bez kotacije Ostali vlasnički udjeli Dionice u uzajamnim fondovima Tehničke pričuve osiguranja Neto vlasnički udjeli kućanstava u pričuvama životnog osiguranja i u pričuvama mirovinskih fondova Neto vlasnički udjeli kućanstava u pričuvama životnog osiguranja Neto vlasnički udjeli kućanstava u pričuvama mirovinskih fondova Pretplate premije osiguranja i pričuve za nepodmirena potraživanja Ostali računi obveza/potraživanja Trgovački krediti i predujmovi Ostali računi obveza/potraživanja osim trgovačkih kredita i predujmova Ostale stavke akumulacije (K) K. 1 K. 2 K. 21 K. 211 K. 212 Potrošnja fiksnog kapitala Neto povećanje neproizvedene nefinancijske aktive Neto povećanje zemljišta i ostale opipljive neproizvedene aktive Povećanje zemljišta i ostale opipljive neproizvedene aktive Povećanje zemljišta i ostale opipljive neproizvedene aktive (a) Podsjetna stavka: F. m: Izravno strano ulaganje. 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 345 K. 22 K. 221 K. 222 K. 3 K. 4 K. 5 K. 6 K. 61 K. 62 K. 7 K. 8 K. 9 K. 10 K. 11 K. 11. 1 K. 11. 2 K. 12 K. 12. 1 K. 12. 2 K. 12. 21 K. 12. 22 Neto povećanje neopipljive neproizvedene aktive Povećanje neopipljive neproizvedene aktive Smanjenje neopipljive neproizvedene aktive Ekonomsko nastajanje neproizvedene aktive Ekonomsko nastajanje proizvedene aktive Prirodni rast nekultiviranih bioloških resursa Ekonomsko nestajanje neproizvedene aktive Iscrpljivanje prirodnih bogatstava Ostalo ekonomsko nestajanje neproizvedene aktive Gubici zbog nepogoda Nenadoknađene zapljene Ostale promjene obujma nefinancijske aktive Ostale promjene obujma financijske aktive i pasive, Nominalni vlasnički dobici/gubici Nominalni vlasnički dobici/gubici Realni vlasnički dobici/gubici Promjene u klasifikacijama i strukturi Promjene u sektorskoj klasifikaciji i strukturi Promjene u klasifikaciji aktive i pasive Monetizacija/demonetizacija zlata Promjene u klasifikaciji aktive ili pasive osim monetizacije/demonetizacije zlata KLASIFIKACIJA IZRAVNAVNAVAJUĆIH STAVKI (b) (B) B. 1 B. 2 B. 3 B. 4 B. 5 B. 6 B. 7 B. 8 B. 9 B. 10 B. 10. 1 B. 10. 2 Dodana vrijednost/B. 1 *Domaći proizvod Poslovni višak Mješoviti dohodak Poduzetnički dohodak Saldo primarnih dohodaka/B. 5 *Nacionalni dohodak Raspoloživi dohodak Prilagođeni raspoloživi dohodak Štednja Neto pozajmljivanje/neto uzajmljivanje Promjene neto vrijednosti Promjene neto vrijednosti zbog štednje ili kapitalnih transfera, (c) Promjene neto Promjene neto vrijednosti zbog ostalih promjena obujma aktive (b) Sve izravnavajuće stavke mogu se izmjeriti bruto ili neto potrošnjom fiksnog kapitala. Šifra za bruto izravnavajuće stavke tvori se tako da se šifri stavke doda slovo „g”. Slično tome, slovo „h” dodano šifri označava neto vrijednost. (c) „Promjene neto vrijednosti zbog štednje i kapitalnih transfera” za inozemstvo odnosi se na promjene neto vrijednosti zbog trenutne vanjske bilance i kapitalnih transfera. 346 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 B. 10. 3 B. 10. 31 B. 10. 32 B. 11 B. 12 B. 90 BF. 90 Promjene neto vrijednosti zbog nominalnih vlasničkih dobitaka/gubitaka Promjene neto vrijednosti zbog neutralnih vlasničkih dobitaka/gubitaka Promjene neto vrijednosti zbog realnih vlasničkih dobitaka/gubitaka Saldo vanjskog računa za robe i usluge Saldo vanjskog tekućeg računa Neto vrijednost Neto financijska aktiva KLASIFIKACIJA AKTIVE (A) Nefinancijska aktiva (AN) AN. l AN. 11 AN. 111 AN. 1111 AN. 1112 AN. 11121 AN. 11122 AN. 1113 AN. 11131 AN. 11132 AN. 1114 AN. 11141 AN. 11142 AN. 112 AN. 1121 AN. 1122 AN. 1123 AN. 1129 AN. 12 AN. 121 AN. 122 AN. 1221 AN. 1222 AN. 123 AN. 124 AN. 13 AN. 131 AN. 132 AN. 139 AN. 2 AN. 21 AN. 211 AN. 2111 AN. 2112 AN. 2113 AN. 2119 AN. 212 Proizvedena aktiva Fiksna aktiva Opipljiva fiksna aktiva Stambene zgrade Ostale zgrade i druge građevine Nestambene zgrade Ostale građevine Strojevi i oprema Oprema za transport Ostali strojevi i oprema Uzgojena sredstva Životinje za uzgoj, mljekarstvo, vuču itd. Vinogradi, voćnjaci i ostali nasadi drveća koje daje povratne plodove Neopipljiva fiksna aktiva Istraživanje ruda Računalni programi Zabavni, književni ili umjetnički izvornici Ostala neopipljiva fiksna aktiva Zalihe Sirovine i materijal Nedovršena proizvodnja Nedovršeni radovi na kultiviranoj imovini Ostala nedovršena proizvodnja Gotova roba Roba za preprodaju Dragocjenosti Plemenite kovine i drago kamenje Antikviteti i ostali umjetnički predmeti Ostale dragocjenosti Neproizvedena aktiva Opipljiva neproizvedena aktiva Zemljište Zemljište na kojem leže zgrade i objekti Obradivo zemljište Rekreacijska zemljišta i pripadajuće površinske vode Ostala zemljišta i pripadajuće površinske vode Podzemna aktiva 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 347 AN. 2121 AN. 2122 AN. 2123 AN. 213 AN. 214 AN. 22 AN. 221 AN. 222 AN. 223 AN. 229 Rezerve ugljena, nafte i prirodnog plina Rezerve kovinskih ruda Rezerve nekovinskih ruda Nekultivirani biološki resursi Vodeni resursi Nematerijalna neproizvedena sredstva Patentirani entiteti Ugovori o zakupu i ostali prenosivi ugovori Kupljeni goodwill Ostala neopipljiva neproizvedena aktiva Financijska aktiva/pasiva (AF) AF. 1 AF. 11 AF. 12 AF. 2 AF. 21 AF. 22 AF. 29 AF. 3 AF. 33 AF. 331 AF. 332 AF. 34 AF. 4 AF. 41 AF. 42 AF. 5 AF. 51 AF. 511 AF. 512 AF. 513 AF. 52 AF. 6 AF. 61 AF. 611 AF. 612 AF. 62 AF. 7 AF. 71 AF. 79 Monetarno zlata i posebna prava vučenja (PPV) Monetarno zlato Posebna prava vučenja (PPV) Gotovina i depoziti Gotovina Prenosivi depoziti Ostali depoziti Vrijednosnice osim dionica Vrijednosnice osim dionica isključujući financijske izvedenice Kratkoročni vrijednosnice osim dionica isključujući financijske izvedenice Dugoročni vrijednosnice osim dionica isključujući financijske izvedenice Financijske izvedenice Zajmovi (d) Kratkoročni zajmovi Dugoročni zajmovi Dionice i ostali dionički kapital Dionice i ostali dionički kapital, isključujući dionice u uzajamnih fondova Kotirane dionice Dionice bez kotacije Ostali vlasnički udjeli Dionice u uzajamnim fondovima Tehničke pričuve osiguranja Neto vlasnički udjeli kućanstava u pričuvama životnog osiguranja i u pričuvama mirovinskih fondova Neto vlasnički udjeli kućanstava u pričuvama životnog osiguranja Neto vlasnički udjeli kućanstava u pričuvama mirovinskih fondova Pretplate premija osiguranja i pričuve za nenamirene tražbine Ostali računi obveza/potraživanja Trgovački krediti i predujmovi Ostali računi obveza/potraživanja osim trgovačkih kredita i predujmova (d) Podsjetna stavka AF. m: izravno strano ulaganje. 348 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 PREGRUPIRANJE I ŠIFRIRANJE DJELATNOSTI (A), PROIZVODA (P) I INVESTICIJA (INVESTICIJE U FIKSNI KAPITAL) (Pi) A 60 Opis Popis NACE Rev. l Poljoprivreda, lov i povezane usluge Šumarstvo, sječa drveća i povezane usluge Ribarstvo; upravljanje ribljim mrijestilištima i ribogojstvo; usluge povezane s ribarstvom Kopanje ugljena i lignita; vađenje treseta Vađenje sirove nafte i zemnog plina; uslužne djelatnosti koje proizlaze iz pridobivanja nafte i zemnog plina isključujući izmjeru Kopanje rudače uranija i torija Kopanje metalne rudače Ostalo vađenje rudače i kopanje Proizvodnja prehrambenih proizvoda i pića Proizvodnja duhanskih proizvoda Proizvodnja tekstilnih proizvoda Proizvodnja odjeće; dorada i bojanje krzna Štavljenje i dorada kože; proizvodnja putnih torbi, ručnih torbi, sedlarskih potrepština, konjske opreme i obuće Proizvodnja drva i proizvoda od drva i pluta, osim namještaja; proizvodnja predmeta od slame, pruća i materijala za pletenje Proizvodnja celuloze, papira i papirnih proizvoda Izdavaštvo, tiskanje i reproduciranje snimljenih medija Proizvodnja koksa, naftnih derivata i nuklearnog goriva Proizvodnja kemikalija i kemijskih proizvoda Proizvodnja gumenih i plastičnih proizvoda Proizvodnja ostalih nemetalnih mineralnih proizvoda Proizvodnja kovina Proizvodnja metalnih proizvoda, osim strojeva i opreme Proizvodnja strojeva i opreme, koji nisu drugdje klasificirani Proizvodnja uredske oprema i računala Proizvodnja električnih strojeva i uređaja, koji nisu drugdje klasificirani Proizvodnja radijskih, televizijskih i komunikacijskih uređaja i opreme Proizvodnja medicinskih, preciznih i optičkih instrumenata i satova Proizvodnja motornih vozila, prikolica i poluprikolica Proizvodnja ostale prijevozne opreme Proizvodnja namještaja, proizvodnja koja nije drugdje klasificirana Recikliranje Opskrba električnom energijom, plinom, parom i toplom vodom Prikupljanje, pročišćavanje i distribucija vode Građevinarstvo Prodaja, održavanje i popravljanje motornih vozila i motorkotača; maloprodaja motornog goriva 01 02 05 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 40 41 45 50 Šifra 01 02 05 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 40 41 45 50 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 349 Šifra Opis Popis NACE Rev. l 51 52 55 60 61 62 63 64 65 66 67 70 71 72 73 74 75 80 85 90 91 92 93 95 99 Šifra AA BB CA CB DA DB DC Trgovina na veliko i posredovanje u trgovini, osim motornim vozilima i motorkotačima Trgovina na malo, osim motornim vozilima i motorkotačima; popravak osobnih i kućan skih potrepština Hoteli i restorani Kopneni prijevoz; cjevovodni prijevoz Vodeni prijevoz Zračni prijevoz Potporne i pomoćne transportne djelatnosti; djelatnosti putničkih agencija Pošta i telekomunikacije Financijsko posredovanje, osim financiranja osiguranja i aktive za mirovine Financiranje osiguranja i aktive za mirovine, osim obvezatne socijalne sigurnosti Pomoćne aktivnosti u financijskom posredovanju Poslovanje s nekretninama Najam strojeva i opreme bez operatera i osobnih i kućanskih potrepština Računalne i srodne aktivnosti Istraživanje i razvoj Ostale poslovne aktivnosti Djelatnosti javne uprave i obrane; obvezna socijalna sigurnost Obrazovanje Zdravlje i socijalni rad Odvodnja i odlaganje otpada, javno zdravstvo i slične djelatnosti Djelatnosti članskih organizacija, koje nisu drugdje klasificirane Rekreacijske, kulturne i sportske djelatnosti Ostale uslužne djelatnosti Privatna kućanstva sa zaposlenim osobljem Ekstrateritorijalne organizacije i tijela 51 52 55 60 61 62 63 64 65 66 67 70 71 72 73 74 75 80 85 90 91 92 93 95 99 A 31 Opis Popis NACE Rev. l Poljoprivreda, lov i šumarstvo Ribarstvo Vađenje i kopanje energetskih sirovina Vađenje i kopanje materijala osim energetskih sirovina Prerada prehrambenih proizvoda; pića i duhana Proizvodnja tekstila i tekstilnih proizvoda Proizvodnja kože i kožnih proizvoda DD Prerada drva i drvnih proizvoda DE DF Proizvodnja celuloze, papira i papirnih proizvoda; izdavaštvo i tiskarstvo Proizvodnja koksa, naftnih derivata i nuklearnog goriva DG Proizvodnja kemikalija, kemijskih proizvoda i umjetnih vlakana A B CA CB DA DB DC DD DE DF DG 350 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 Šifra Opis Popis NACE Rev. l DH Proizvodnja gumenih i plastičnih proizvoda DI DJ DK DL DM DN EE FF GG Proizvodnja ostalih nemetalnih mineralnih proizvoda Proizvodnja osnovnih metala i metalnih proizvoda Proizvodnja strojeva i opreme, koji nisu drugdje klasificirani Proizvodnja električne i optičke opreme Proizvodnja prijevozne opreme Proizvodnja koja nije drugdje klasificirana Opskrba električnom energijom, plinom i vodom Građevinarstvo Trgovina na veliko i malo; popravak motornih vozila, motorkotača, osobnih i kućanskih potrepština HH Hoteli i restorani II JJ KK LL Prijevoz, skladištenje i komunikacije Financijsko posredovanje Nekretnine, iznajmljivanje i poslovne aktivnosti Javna uprava i obrana; obvezna socijalna sigurnost MM Obrazovanje NN OO PP Zdravlje i socijalni rad Ostale javne, skupne i osobne uslužne djelatnosti Privatna kućanstva sa zaposlenim osobljem QQ Ekstrateritorijalne organizacije i tijela DH DI DJ DK DL DM DN E F G H I J K L M N O P Q A17 Opis Popis NACE Rev. l Poljoprivreda, lov i šumarstvo Ribarstvo Rudarstvo i vađenje Prerađivačka djelatnost Opskrba električnom strujom, plinom i vodom Građevinarstvo Trgovina na veliko i malo; popravak motornih vozila, motorkotača, osobnih i kućanskih potrepština Hoteli i restorani Prijevoz, skladištenje i komunikacije Financijsko posredovanje Nekretnine, iznajmljivanje i poslovne aktivnosti Javna uprava i obrana; obvezna socijalna sigurnost Obrazovanje Zdravlje i socijalni rad Ostale javne, skupne i osobne uslužne djelatnosti Privatna kućanstva sa zaposlenim osobljem Ekstrateritorijalne organizacije i tijela A B C D E F G H I J K L M N O P Q Šifra A B C D E F G H I J K L M N O P Q 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 351 P60 Opis Popis u CPA Poljoprivredni proizvodi, lov i povezane usluge Šumarski proizvodi, sječa drveća i povezane usluge Riba i ostali ribarski proizvodi, usluge povezane s ribarstvom Ugljen i lignit; treset Sirova nafta i zemni plin; usluge povezane s pridobivanjem nafte i zemnog plina isključu jući izmjeru Rudače uranija i torija Metalne rudače Ostali proizvodi vađenja i kopanja rudače Prehrambeni proizvodi i pića Duhanski proizvodi Tekstilni proizvodi Odjeća, krzno Koža i kožni proizvodi Drvo i proizvodi od drva i pluta (osim namještaja), predmeti od slame i materijala za pletenje Celuloza, papir i proizvodi od papira Tiskani materijali i snimljeni mediji Koks, naftni derivati i nuklearno gorivo Kemikalije, kemijski proizvodi i umjetna vlakna Proizvodi od gume i plastičnih masa Ostali nemetalni mineralni proizvodi Kovine Metalni proizvodi, osim strojeva i opreme Strojevi i oprema koji nisu drugdje klasificirani Uredska oprema i računala Električni strojevi i aparati d. n. k Radijski, televizijski i komunikacijski uređaji i oprema Medicinski, precizni i optički instrumenti i satovi Motorna vozila, prikolice i poluprikolice Proizvodnja ostale prijevozne opreme Namještaj; ostali proizvodi koji nisu drugdje klasificirani Reciklirane sekundarne sirovine Električna energija, plin, para i topla voda Skupljanje i pročišćavanje vode, usluge distribucije vode Graditeljstvo Prodaja, održavanje i popravljanje motornih vozila i motorkotača; maloprodaja motornog goriva Posredovanje i prodaja na veliko, osim motornih vozila i motorkotača Prodaja na malo, osim motornih vozila i motorkotača; popravak osobnih i kućanskih potrepština Usluge hotela i restorana Usluge kopnenog prijevoza i cjevovodnog prijevoza Usluge vodenog prijevoza Usluge zračnog prijevoza 01 02 05 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 40 41 45 50 51 52 55 60 61 62 Šifra 01 02 05 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 40 41 45 50 51 52 55 60 61 62 352 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 Šifra Opis Popis u CPA 63 64 65 66 67 70 71 72 73 74 75 80 85 90 91 92 93 95 99 Šifra AA BB CA CB DA DB DC Pomoćne transportne usluge, usluge turističkih i putničkih agencija Poštanske i telekomunikacijske usluge Usluge financijskog posredovanja, osim usluga financiranja osiguranja i aktive za mirovine Usluge financiranja osiguranja i aktive za mirovine, osim usluga obvezatne socijalne sigurnosti Pomoćne usluge u financijskom posredovanju Usluge povezane s nekretninama Usluge davanje u najam strojeva i opreme bez operatera i osobnih i kućanskih potrepština Računalne i srodne usluge Usluge istraživanja i razvoja Ostale poslovne usluge Usluge javne uprave i obrane; usluge obvezne socijalne sigurnosti Usluge obrazovanja Zdravstvene usluge i socijalni rad Usluge odvodnje i odlaganja otpada, usluge javnog zdravstva i slične usluge Usluge članskih organizacija koje nisu drugdje klasificirane Rekreacijske, kulturne i sportske usluge Ostale usluge Privatna kućanstva sa zaposlenim osobljem Usluge ekstrateritorijalnih organizacija i tijela 63 64 65 66 67 70 71 72 73 74 75 80 85 90 91 92 93 95 99 P31 Opis Popis u CPA Poljoprivredni, lovni i šumarski proizvodi Riba Ugljen i lignit; treset, sirova nafta i zemni plin; uranij i torij Metalne rudače i ostali proizvodi vađenja i kopanja rudače Prehrambeni proizvodi, piće i duhan Tekstil i tekstilni proizvodi Koža i kožni proizvodi DD Drvo i drvni proizvodi DE DF DG DH DI DJ DK DL Celuloza, papir i papirni proizvodi; snimljeni mediji; tiskarske usluge Koks, naftni derivati i nuklearno gorivo Kemikalije, kemijski proizvodi i umjetna vlakna Proizvodi od gume i plastičnih masa Ostali nemetalni mineralni proizvodi Kovine i metalni proizvodi Strojevi i oprema, koji nisu drugdje klasificirani Električna i optička oprema DM Prijevozna oprema A B CA CB DA DB DC DD DE DF DG DH DI DJ DK DL DM 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 353 Šifra Opis DN Ostali proizvodi, koji nisu drugdje klasificirani Popis u CPA DN EE FF GG Električna energija, plin, para i topla voda Građevinarstvo Prodaja na veliko i malo; popravljanje motornih vozila, motorkotača, osobnih i kućanskih potrepština HH Hotelske i restoranske usluge II JJ KK LL Usluge prijevoza, skladištenja i komunikacija Usluge financijskog posredovanja Nekretnine, iznajmljivanje i poslovne usluge Usluge javne uprave i obrane, usluge obvezne socijalne sigurnosti MM Usluge obrazovanja NN Zdravstvene i socijalne usluge OO Ostale javne, skupne i osobne usluge PP Privatna kućanstva sa zaposlenim osobljem QQ Usluge ekstrateritorijalnih organizacija i tijela E F G H I J K L M N O P Q P17 Opis Popis u CPA Poljoprivredni, lovni i šumarski proizvodi i usluge Riba Proizvodi kopanja i vađenja rudača Industrijski proizvodi Električna energija, plin, para i topla voda Građevinarstvo Usluge prodaje na veliko i malo; usluge popravljanja motornih vozila, motorkotača, osobnih i kućanskih potrepština Hotelske i restoranske usluge Usluge prijevoza, skladištenja i komunikacija Usluge financijskog posredovanja Nekretnine, iznajmljivanje i poslovne usluge Usluge javne uprave i obrane, usluge obvezne socijalne sigurnosti Usluge obrazovanja Zdravstvene i socijalne usluge Ostale javne, skupne i osobne usluge Privatna kućanstva sa zaposlenim osobljem Usluge ekstrateritorijalnih organizacija i tijela A B C D E F G H I J K L M N O P Q Šifra A B C D E F G H I J K L M N O P Q 354 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 A6—A3 A6 Opis Popis NACE Rev. l Poljoprivreda, lov i šumarstvo; ribarstvo i upravljanje ribarskim mrijestilištima i ribogojstvo A + B Industrija, uključujući energetiku Građevinarstvo Trgovina na veliko i malo, popravak motornih vozila i kućanskih potrepština, hoteli restorani; prijevoz i komunikacije i Financijske usluge, poslovanje s nekretninama, iznajmljivanje i poslovne djelatnosti Ostale uslužne djelatnosti C + D + E F G + H + I J + K L do P A3 Opis Popis u NACE Rev. l Poljoprivreda, lov i šumarstvo; ribarstvo i upravljanje ribarskim mrijestilištima i ribogojstvo A + B Industrija, uključujući energetiku i građevinarstvo Uslužne djelatnosti P6—P3 P6 Opis Poljoprivredni, šumarski, ribarski i akvakulturni proizvodi C + D+E + F G do P Popis CPA A + B Proizvodi rudarstva i iskopa, proizvodi proizvodnih djelatnosti, energetski proizvodi C + D + E Građevinarstvo Trgovina na veliko i malo, usluge popravka, hotelske i restoranske usluge, prijevozne i komunikacijske usluge F G + H + I Usluge financijskog posredovanja, poslovanje s nekretninama, usluge iznajmljivanje i poslovne J + K Ostale usluge L do P P3 Opis Poljoprivredni, šumarski, ribarski i akvakulturni proizvodi Popis u CPA A + B Proizvodi rudarstva i graditeljstvo Usluge iskopa, proizvodi proizvodnih djelatnosti, energetski proizvodi i C + D+E + F G do P Šifra 1 2 3 4 5 6 Šifra 1 2 3 Šifra 1 2 3 4 5 6 Šifra 1 2 3 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 355 Pi6–Pi3 Pi6 Opis Poljoprivredni, šumarski, ribarski i akvakulturni proizvodi Oprema: Metalni proizvodi i strojevi Prijevozna oprema Građevinarstvo: Od čega stanovi Od čega ostali građevinski objekti Ostali proizvodi Pi3 Opis Metalni proizvodi i strojevi, prijevozna oprema Građevinarstvo Ostali proizvodi Šifra 1 2 3 4 5 6 Šifra 1 2 3 Popis u CPA 01 + 02 + 05 – 28 do 33 + 36 34 + 35 45 – – Preostala podjela Popis u CPA 28 do 36 45 Preostala podjela 356 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 KLASIFIKACIJA OSOBNE POTROŠNJE PREMA NAMJENI (COICOP) (*) (Jednoznamenkasta i dvoznamenkasta razina) 1. Hrana, piće i duhanski proizvodi 1. 1. Hrana 1. 2. Piće 1. 3. Duhanski proizvodi 2. Odjeća i obuća 2. 1. Odjeća 2. 2. Obuća 3. Stanovanje, voda, električna energija, plin i ostala goriva 3. 1. Bruto najamnine 3. 2. Redovito održavanje i popravak stambenih objekata 3. 3. Ostale usluge povezane sa stambenim objektima 3. 4. Električna energije, plin i ostala goriva 4. Unutarnja oprema, kućanske potrepštine i rutinsko održavanje kuće 4. 1. Namještaj, unutarnja oprema i dekoracije, tepisi i ostale podne obloge i popravci 4. 2. Tekstil za kućanstvo 4. 3. Uređaji za grijanje i kuhanje; hladnjaci, perilice i slični veći kućanski uređaji uključujući montaže i popravke 4. 4. Staklena roba, stolno posuđe i kućanske potrepštine 4. 5. Alati i oprema za kuću i vrt 4. 6. Robe i usluge za rutinsko održavanje kućanstva 5. Zdravlje 5. 1. Medicinski i farmaceutski proizvodi i terapeutske naprave i oprema 5. 2. Nebolničke medicinske i paramedicinske usluge 5. 3. Bolničke usluge 5. 4. Usluge osiguranja protiv bolesti i nesreće 6. Prijevoz 6. 1 Kupnja vozila 6. 2. Rukovanje opremom za osobni prijevoz 6. 3. Prijevozne usluge 7. Slobodno vrijeme, zabava i kultura 7. 1. Oprema i pribor, uključujući popravke 7. 2. Rekreacijske i kulturne usluge 7. 3. Novine, knjige i pribor za pisanje 8. Obrazovanje 8. 1. Usluge obrazovanja 8. 2. Obrazovni materijali 8. 3. Pomoćne usluge za obrazovanje 9. Hoteli, kafići i restorani 9. 1. Ugostiteljske usluge 9. 2. Usluge smještaja (*) Ova je klasifikacija trenutačno u reviziji. 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 357 10. Raznovrsne robe i usluge 10. 1. Osobna njega 10. 2. Osobni predmeti koji nisu drugdje klasificirani 10. 3. Komunikacije 10. 4. Usluge socijalne skrbi 10. 5. Financijske usluge koje nisu drugdje klasificirane 10. 6. Ostale usluge koje nisu drugdje klasificirane KLASIFIKACIJA FUNKCIJE DRŽAVE (COFOG) (*) 01. Javna uprava 01. 1. Djelatnosti izvršnih i zakonodavnih organa, djelatnosti s područja financijskih i fiskalnih poslova, vanjski poslovi osim pomoći iz inozemstva 01. 2. Ekonomska pomoć iz inozemstva 01. 3. Temeljni istraživački poslovi i usluge 01. 4. Opće usluge 01. 5. Opće javne usluge, d. n. k 02. Poslovi i usluge obrane 02. 1. Uprava i poslovi vojne obrane i civilne obrane 02. 2. Vojna pomoć iz inozemstva 02. 3. Primijenjena istraživanja i eksperimentalni razvoj na području obrane 02. 4. Poslovi obrane, d. n. k. 03. Javni red i sigurnost 03. 1. Policija i protupožarna zaštita 03. 2. Sudovi 03. 3. Zatvorska uprava i poslovanje 03. 4. Javni red i poslovi osiguranja d. n. k. 04. Obrazovanje 04. 1. Predškolski odgoj i osnovno obrazovanje (ISCED razine 0. i 1. ) 04. 2. Srednjoškolsko obrazovanje (ISCED razine 2. i 3. ) 04. 3. Više i visoko obrazovanje (ISCED razine 5. , 6. i 7. ) 04. 4. Usluge obrazovanja koje se ne mogu klasificirati prema stupnju (ISCED razina 9. ) 04. 5. Potporne usluge kod obrazovanja 04. 6. Ostale djelatnosti i usluge obrazovanja d. n. k. 05. Zdravstvo 05. 1. Bolničke djelatnosti i usluge 05. 2. Klinike i izvođači medicinskih, zubnih i paramedicinskih usluga 05. 3. Usluge i djelatnosti javnog zdravstva 05. 4. Lijekovi, proteze, medicinska oprema i uređaji ili ostali zdravstveni proizvodi na recept 05. 5. Primijenjeni istraživački i eksperimentalni razvoj na području zdravstva i sustava zdravstvene skrbi 05. 6. Ostale zdravstvene djelatnosti i usluge d. n. k. 06. Socijalna sigurnost i socijalna skrb 06. 1. Socijalno osiguranje i usluge 06. 2. Socijalna skrb i usluge 06. 3. Ostale usluge socijalnog osiguranja i socijalne skrbi, d. n. k. (*) Ova je klasifikacija trenutačno u reviziji. 358 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 07. Djelatnosti i usluge stanovanja i prostornog razvoja 07. 1. Stanovanje i prostorno oblikovanje i razvoj 07. 2. Vodoopskrba 07. 3. Sanitarne djelatnosti i usluge uključujući nadzor i smanjenje onečišćenja 07. 4. Cestovna rasvjeta 07. 5. Ostale usluge na području djelatnosti stanovanja i prostornoga razvoja 08. Rekreacijski, kulturni i vjerski poslovi i usluge 08. 0. Rekreacijski, kulturni i vjerski poslovi i usluge 09. Pridobivanje i distribucija energetskih sirovina 09. 1. Goriva 09. 2. Električna energija i ostali izvori energije 09. 3. Ostale usluge na području pridobivanja i distribucije energetskih sirovina 10. Poljoprivreda, šumarstvo, ribarstvo i lov 10. 1. Poljoprivreda 10. 2. Šumarstvo 10. 3. Ribolov i lov 10. 4. Ostale istraživačke i razvojne djelatnosti na području poljoprivrede d. n. k. 10. 5. Ostaje usluge na području poljoprivrede, šumarstva, ribarstva i lova d. n. k. 11. Iskopavanje rudača i minerala osim goriva; proizvodnja i graditeljstvo 11. 1. Iskopavanje rudača i minerala, osim goriva 11. 2. Proizvodnja 11. 3. Graditeljstvo 11. 4. Ostale usluge na području iskopavanja rudača i minerala, proizvodnje i graditeljstva d. n. k. 12. Prijevoz i komunikacije 12. 1. Cestovni prijevoz 12. 2. Vodeni prijevoz 12. 3. Željeznički prijevoz 12. 4. Zračni prijevoz 12. 5. Cjevovodni transport i ostali prometni sustavi 12. 6. Ostale usluge na području prometnog sustava d. n. k. 12. 7. Telekomunikacije 12. 8. Ostale usluge na području prijevoza i telekomunikacija d. n. k. 13. Ostali ekonomski poslovi i usluge 13. 1. Trgovina uključujući skladištenje, usluge hotela i restorana 13. 2. Turizam 13. 3. Višenamjenski razvojni projekti 13. 4. Opći gospodarski i komercijalni poslovi, osim općih poslova vezanih uz rad 13. 5. Opći poslovni i usluge vezani uz rad 13. 6. Ostali ekonomski poslovi d. n. k. 14. Izdaci koji nisu razvrstani po glavnim skupinama 14. 0. Izdaci koji nisu razvrstani po glavnim skupinama 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije RAČUNI Tablica A. IV. 1. – Račun 0: Račun roba i usluga Uporabe P. 1 P. 11 P. 12 Output Tržišni output Output za vlastitu uporabu P. 13 Ostali netržišni output Porezi na proizvode Subvencije na proizvode D. 21 D. 31 P. 7 P. 71 P. 72 Izvori 3 595 P. 2 Intermedijarna potrošnja 3 048 171 P. 3/P. 4 Izdaci za finalnu potrošnju/Stvarna finalna potrošnja P. 31/P. 41 Izdaci za individualnu potrošnju/stvarna indivi dualna potrošnja 376 P. 32/P. 42 Izdaci za zajedničku potrošnju/stvarna zajed nička potrošnja 141 -8 P. 51 Bruto investicije u fiksni kapital P. 511 Neto stjecanje opipljive aktive Uvoz roba i usluga 497 P. 5111 Povećanja nove opipljive fiksne aktive Uvozi roba Uvozi usluga 392 P. 5112 Povećanja postojeće opipljive fiksne aktive 105 P. 5113 Otuđenje postojećih trajnih materijalnih aktive P. 512 Neto stjecanje neopipljive fiksne aktive P. 5121 Povećanja nove neopipljive fiksne aktive P. 5122 Povećanja postojeće neopipljive fiksne aktive P. 5123 Smanjenja postojeće neopipljive fiksne aktive P. 513 P. 5131 P. 5132 Povećanja vrijednosti neproizvedene nefinan cijske aktive Značajna poboljšanja neproizvedene nefinan cijske aktive Troškovi prijenosa vlasništva neproizvedene nefinancijske aktive P. 52 Promjene zaliha P. 53 Neto povećanje dragocjenosti P. 6 P. 61 P. 62 Izvoz roba i usluga Izvoz roba Izvoz usluga Tablica A. IV. 2. – Potpun skup računa ukupnoga gospodarstva I. : Račun proizvodnje Uporabe Izvori P. 2 Intermedijarna potrošnja 1 904 P. 1 Output P. 11 P. 12 Tržišni output Output za vlastitu uporabu 359 1 904 1 371 1 215 156 376 303 305 11 -13 51 53 6 -8 22 5 17 28 10 536 462 74 3 595 3 048 171 360 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 Uporabe Izvori P. 13 Ostali netržišni output D. 21 – D. 31 Porezi umanjeni za subvencije na proizvode 376 133 B. 1*g Bruto domaći proizvod K. 1 Potrošnja fiksnog kapitala B. 1*n Neto domaći proizvod 1 824 222 1 602 II. : Računi raspodjele i uporabe dohotka II. 1. : Račun primarne raspodjele dohotka II. 1. 1. : R ačun stv ar a nja dohotka Naknade zaposlenicima 762 B. 1* Domaći proizvod 1 602 Izvori Uporabe D. 1 D. 11 D. 12 Nadnice i plaće Socijalni doprinosi poslodavaca D. 121 Stvarni socijalni doprinosi poslodavaca D. 122 Imputirani socijalni doprinosi poslodavaca D. 2 D. 21 Porezi na proizvodnju i uvoz Porezi na proizvode D. 211 Porezi tipa poreza na dodanu vrijednost (PDV) D. 212 Porezi i pristojbe na uvoz bez PDV-a D. 2121 Uvozne pristojbe D. 2122 Porezi na uvoz isključujući PDV i pristojbe D. 214 Porezi na proizvode osim PDV-a i poreza na uvoz i izvoz D. 29 Ostali porezi na proizvodnju D. 3 D. 31 Subvencije Subvencije na proizvode D. 311 Subvencije na uvoz D. 319 Ostale subvencije na proizvode D. 39 Ostale subvencije na proizvodnju B. 2 B. 3 Poslovni višak Mješoviti dohodak 569 193 174 19 235 141 121 17 17 0 3 94 -44 -8 0 -8 -36 217 432 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 361 II. 1. 2. : R ačun aloka c ij e pr imar nog dohotka Uporabe D. 4 D. 41 D. 42 D. 421 D. 422 D. 43 D. 44 Vlasnički dohodak Kamate Izvori 380 B. 2 Poslovni višak 206 B. 3 Mješoviti dohodak Raspodijeljeni dohodak društava 84 Dividende 60 D. 1 Naknade zaposlenicima Isplate iz dohotka kvazi-društava 24 D. 11 Nadnice i plaće Ponovno uložena zarada od izravnih stranih ulaganja Vlasnički dohodak koji se pripisuje vlasnicima polica osiguranja 0 D. 12 Socijalni doprinosi poslodavaca 25 D. 121 Stvarni socijalni doprinosi poslodavaca D. 45 Zakupnine 65 D. 122 Imputirani socijalni doprinosi poslodavaca D. 2 D. 21 Porezi na proizvodnju i uvoz Porezi na proizvode D. 211 Porezi tipa poreza na dodanu vrijednost (PDV) D. 212 Porezi i carine na uvoz bez PDV-a D. 2121 Uvozne carine D. 2122 Porezi na uvoz bez PDV-a i carine D. 214 Porezi na proizvode osim PDV-a i poreza na uvoz i izvoz D. 29 Ostali porezi na proizvodnju D. 3 D. 31 Subvencije Subvencije na proizvode D. 311 Uvozne subvencije D. 319 Ostale subvencije na proizvode D. 39 Ostale subvencije na proizvodnju D. 4 D. 41 P. 119 D. 42 Vlasnički dohodak Kamate Prilagodba za UFPIM Raspodijeljeni dohodak društava D. 421 Dividende D. 422 Isplate iz dohotka kvazi-društava D. 43 D. 44 Reinvestirane ulaganja zarade od izravnih stranih Vlasnički dohodak koji se pripisuje vlasnicima polica osiguranja D. 45 Zakupnine B. 5* Nacionalni dohodak 1 633 217 432 766 573 193 174 19 235 141 121 17 17 0 3 94 -44 -8 0 -8 -36 407 200 0 103 46 57 14 25 65 362 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 II. 1. 2. 1. : R ačun poduz e tničkog dohotka Uporabe D. 4 D. 41 D. 44 Vlasnički dohodak Kamate Izvori 217 B. 2 Poslovni višak 147 B. 3 Mješoviti dohodak Vlasnički dohodak koji se pripisuje vlasnicima polica osiguranja 25 D. 45 Najam 45 D. 4 Vlasnički dohodak D. 41 P. 119 D. 42 Kamate Prilagodba za UFPIM Raspodijeljeni dohodak društava D. 421 Dividende D. 422 Povlačenja dohotka kvazi-poduzeća D. 43 D. 44 Reinvestirane ulaganja zarade od izravnih stranih Vlasnički dohodak koji se pripisuje vlasnicima polica osiguranja D. 45 Zakupnine B. 4 Poduzetnički dohodak 679 II. 1. 2. 2. : R ačun a locir anj a os talog pr imar nog doh ot ka Uporabe D. 4 D. 41 D. 42 D. 421 D. 422 D. 43 Vlasnički dohodak Kamate Izvori 163 B. 4 Poduzetnički dohodak 59 Raspodijeljeni dohodak društava 84 D. 1 Naknade zaposlenicima Dividende 60 D. 11 Nadnice i plaće Isplate iz dohotka kvazi-društava 24 D. 12 Socijalni doprinosi poslodavaca Reinvestirane ulaganja zarade od izravnih stranih 0 D. 121 Stvarni socijalni doprinosi poslodavaca D. 45 Zakupnine 20 D. 122 Imputirani socijalni doprinosi poslodavaca D. 2 D. 21 Porezi na proizvodnju i uvoz Porezi na proizvode D. 211 Porezi tipa poreza na dodanu vrijednost (PDV) D. 212 Porezi i carine na uvoz bez PDV-a D. 2121 Uvozne carine D. 2122 Porezi na uvoz bez PDV-a i carine D. 214 Porezi na proizvode bez PDV-a i uvoznih poreza D. 29 Ostali porezi na proizvodnju 217 432 247 150 0 37 37 0 11 5 44 679 766 573 193 174 19 235 141 121 17 17 0 3 94 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije Uporabe Izvori D. 3 D. 31 D. 311 D. 319 D. 39 D. 4 D. 41 D. 42 D. 421 D. 422 D. 43 D. 44 Subvencije Subvencije na proizvode Subvencije na uvoz Ostale subvencije na proizvode Ostale subvencije na proizvodnju Vlasnički dohodak Kamate Raspodijeljeni dohodak društava Dividende Isplate iz dohotka kvazi-društava Reinvestirane ulaganja zarade od izravnih stranih Vlasnički dohodak koji se pripisuje vlasnicima polica osiguranja B. 5* Nacionalni dohodak 1 633 D. 45 Zakupnine II. 2. : Račun sekundarne raspodjele dohotka 363 -44 -8 0 -8 -36 160 50 66 9 57 3 20 21 Tekući porezi na dohodak, bogatstvo itd. 212 B. 5* Nacionalni dohodak 1 633 Izvori Porezi na dohodak Ostali tekući porezi 203 9 D. 5 Tekući porezi na dohodak, bogatstvo itd. D. 51 Porezi na dohodak Socijalni doprinosi 322 D. 59 Ostali tekući porezi Stvarni socijalni doprinosi 303 D. 61 Socijalni doprinosi D. 6111 Stvarni socijalni doprinosi poslodavaca 174 D. 611 Stvarni socijalni doprinosi D. 61111 D. 61112 Obvezni stvarni socijalni doprinosi posloda vaca 160 D. 6111 Stvarni socijalni doprinosi poslodavaca Dobrovoljni stvarni socijalni doprinosi poslo davaca 14 D. 61111 Obvezni stvarni socijalni doprinosi posloda vaca D. 6112 Socijalni doprinosi zaposlenika 97 D. 61112 Dobrovoljni stvarni socijalni doprinosi poslo davaca D. 61121 Obvezni socijalni doprinosi zaposlenik 85 D. 6112 Socijalni doprinosi zaposlenika D. 61122 Dobrovoljni socijalni doprinosi zaposlenika 12 D. 61121 Obvezni socijalni doprinosi zaposlenika D. 6113 D. 61131 D. 61132 Socijalni doprinosi samozaposlenih i nezapo slenih osoba 2 D. 61122 Dobrovoljni stvarni socijalni doprinosi zapo slenika Obvezni socijalni doprinosi samozaposlenih i nezaposlenih osoba 22 D. 6113 Socijalni doprinosi samozaposlenih i nezapo slenih osoba Dobrovoljni slenih i nezaposlenih osoba socijalni doprinosi samozapo 10 D. 61131 Obvezni socijalni doprinosi samozaposlenih i nezaposlenih osoba D. 612 Imputirani socijalni doprinosi 19 D. 61132 Dobrovoljni slenih i nezaposlenih osoba socijalni doprinosi samozapo 213 204 9 322 303 174 160 14 97 85 12 32 22 10 Uporabe D. 5 D. 51 D. 59 D. 61 D. 611 364 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 Uporabe Izvori D. 612 Imputirani socijalni doprinosi D. 62 Socijalne naknade osim socijalnih transfera u naturi 332 D. 621 Socijalne naknade u novcu 232 D. 62 Socijalne naknade osim socijalnih transfera u naturi D. 622 D. 623 Socijalne naknade iz privatno financiranih programa 29 D. 621 Socijalne naknade u novcu Zaposleničke socijalne naknade bez osiguranih sredstava 19 D. 622 Socijalne naknade iz privatno financiranih programa D. 624 Naknade socijalne pomoći u novcu 52 D. 623 Zaposleničke socijalne naknade bez osiguranih sredstava D. 624 Naknade socijalne pomoći u novcu D. 7 D. 71 D. 72 D. 73 D. 74 D. 75 Ostali tekući transferi 269 Neto premije neživotnog osiguranja 43 D. 7 Ostali tekući transferi Potraživanja neživotnog osiguranja 45 D. 71 Neto premije neživotnog osiguranja Tekući transferi unutar sektora države 96 D. 72 T Potraživanja neživotnog osiguranja a Tekuća međunarodna suradnja 31 D. 73 Tekući transferi unutar sektora države Razni tekući transferi 54 D. 74 Tekuća međunarodna suradnja D. 75 Razni tekući transferi B. 6 Raspoloživi dohodak 1 604 19 332 232 29 19 52 239 45 42 96 1 55 II. 3. : Račun preraspodjele dohotka u naturi Uporabe D. 63 D. 631 D. 6311 D. 6312 D. 6313 D. 632 Socijalni transferi u naturi Socijalne naknade u naturi 219 B. 6 Raspoloživi dohodak 1 604 162 Izvori Naknade socijalne sigurnosti, refundacije 78 D. 63 Socijalni transferi u naturi Ostale naknade socijalnog osiguranja u naturi 65 D. 631 Socijalne naknade u naturi Naknade socijalne pomoći u naturi 19 D. 6311 Naknade socijalne sigurnosti, refundacije Transferi pojedinačnih netržišnih roba i usluga 57 D. 6312 Ostale naknade socijalne sigurnosti u naturi D. 6313 Naknade socijalne pomoći u naturi D. 632 Transfer netržišnih dobara i usluga za indivi dualnu potrošnju B. 7 Prilagođeni raspoloživi dohodak 1 604 II. 4. : Račun uporabe dohotka II. 4. 1. : R ačun up ora be ra s položiv og dohotka Uporabe P. 3 P. 31 P. 32 D. 8 Izdaci za finalnu potrošnju Izdaci za osobnu potrošnju Izdaci za zajedničku potrošnju Prilagodba za promjenu neto vlasničkih udjela kućanstava u mirovinskim fondovima B. 8 Štednja Izvori 1 371 B. 6 Raspoloživi dohodak Prilagodba za promjenu neto vlasničkog udjela kućanstava u pričuvama mirovinskih fondova 1 215 156 D. 8 11 233 219 162 78 65 19 57 1 604 11 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije II. 4. 2. : R ačun up ora be pr ilagođenog ra s položiv og do h ot ka Izvori Stvarna finalna potrošnja 1 371 B. 7 Prilagođeni raspoloživi dohodak Stvarna individualna potrošnja Stvarna zajednička potrošnja 1 215 156 D. 8 Prilagodba za promjenu neto vlasničkog udjela kućanstava u pričuvama mirovinskih fondova Uporabe P. 4 P. 41 P. 42 D. 8 B. 8 Štednja III. : Računi akumulacije III. 1. : Kapitalni račun Prilagodba za promjenu dioničkog kapitala kućanstava u mirovinskim fondovima 11 233 III. 1. 1. : Račun p romje ne ne to v r ij ednos ti z bog šted nje i kapit alnih t ransfera Promjene aktive Promjene pasive i neto vrijednosti B. 10 Promjene neto vrijednosti zbog štednje i kapitalnih transfera 230 B. 8n Štednja, neto D. 9 D. 91 D. 92 D. 99 D. 9 D. 91 D. 92 Kapitalni transferi, potraživanja Porezi na kapital Investicijske potpore Ostali kapitalni transferi Kapitalni transferi, obveze Porezi na kapital Investicijske potpore D. 99 Ostali kapitalni transferi 365 1 604 11 233 62 2 23 37 -65 -2 -27 -36 III. 1. 2. : R ačun s tje ca nja ne f ina nc ijs ke a ktive Promjene aktive Promjene pasive i neto vrijednosti P. 51 Bruto investicije u fiksni kapital 376 B. 10. 1 Promjene neto vrijednosti zbog štednje i kapitalnih transfera 230 P. 511 P. 5111 P. 5112 P. 5113 P. 512 P. 5121 P. 5122 P. 5123 Neto stjecanje opipljive fiksne aktive Povećanja nove opipljive fiksne aktive Povećanja postojeće opipljive fiksne aktive Smanjenja postojeće opipljive fiksne aktive Neto povećanje opipljive fiksne aktive Povećanja nove neopipljive fiksne aktive Povećanja postojeće neopipljive fiksne aktive Smanjenja postojeće neopipljive fiksne aktive 303 305 11 -13 51 53 6 -8 366 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 Promjene aktive Promjene pasive i neto vrijednosti P. 513 P. 5131 P. 5132 Povećanja vrijednosti neproizvedene nefinan cijske aktive Značajna poboljšanja neproizvedene nefinan cijske aktive Troškovi prijenosa vlasništva neproizvedene nefinancijske aktive 22 5 17 K. 1 Potrošnja fiksnog kapitala -222 P. 52 Promjene na zalihama P. 53 Neto povećanje dragocjenosti K. 2 K. 21 Neto povećanje neproizvedene nefinancijske aktive Neto povećanje zemljišta i ostale opipljive neproizvedene aktive K. 22 Neto povećanje neopipljive nefinancijske aktive 28 10 0 0 0 B. 9 Neto uzajmljivanje (+) Neto pozajmljivanje (-) 38 III. 2: Financijski račun Promjene aktive Promjene pasive i neto vrijednosti F F. 1 F. 2 F. 21 F. 22 F. 29 Neto povećanje financijske aktive 641 F Neto nastajanje pasive Monetarno zlato i posebna prava vučenja -1 Gotovina i depoziti Gotovina Prenosivi depoziti Ostali depoziti 119 F. 2 Gotovina i depoziti 34 F. 21 Gotovina 62 F. 22 Prenosivi depoziti 23 F. 29 Ostali depoziti F. 3 Vrijednosnice osim dionica 138 F. 3 Vrijednosnice osim dionica F. 4 F. 41 F. 42 F. 5 F. 6 Zajmovi Kratkoročni zajmovi Dugoročni zajmovi 244 F. 4 Zajmovi 83 F. 41 Kratkoročni zajmovi 161 F. 42 Dugoročni zajmovi Dionice i ostali vlasnički udjeli 44 F. 5 Dionice i ostali vlasnički udjeli Tehničke pričuve osiguranja 36 F. 6 Tehničke pričuve osiguranja 603 132 35 65 32 123 217 76 141 43 36 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije Promjene aktive Promjene pasive i neto vrijednosti F. 61. F. 611 F. 612 F. 62 F. 7 F. 71 F. 79 Neto vlasnički udjeli kućanstava u pričuvama životnog osiguranja i u pričuvama mirovinskih fondova Neto vlasnički udjeli kućanstava u pričuvama životnog osiguranja Neto vlasnički udjeli kućanstava u pričuvama mirovinskih fondova 33 F. 61 22 F. 611 11 F. 612 Neto vlasnički udjeli kućanstava u pričuvama životnog osiguranja i u pričuvama mirovinskih fondova Neto vlasnički udjeli kućanstava u pričuvama životnog osiguranja Neto vlasnički udjeli kućanstava u pričuvama mirovinskih fondova Pretplate premija osiguranja i pričuve za nena mirene tražbine 3 F. 62 Pretplate premija osiguranja i pričuve za nerije šene štete Računi ostalih potraživanja 61 F. 7 Računi ostalih potraživanja Trgovački krediti i predujmovi 18 F. 71 Trgovački krediti i predujmovi Računi ostalih potraživanja, osim trgovačkih kredita i predujmova 43 F. 79 Računi ostalih potraživanja, osim trgovačkih kredita i predujmova 367 33 22 11 3 52 18 34 B. 9 Neto uzajmljivanje (+) neto pozajmljivanje (-) (38) III. 3: Račun ostalih promjena u aktivi III. 3. 1: R ačun o s talih pro mje na u obuj mu a ktive Promjene aktive Promjene pasive i neto vrijednosti AN AN. 1 K. 4 K. 7 K. 8 K. 9 Nefinancijska aktiva Proizvedena aktiva 10 AF. Pasiva -7 K. 7 Gubici zbog nepogoda Ekonomsko pojavljivanje proizvedene aktive 3 K. 8 Nenadoknađene zapljene Gubici zbog nepogoda -9 K. 10 Ostale promjene obujma financijske aktive i pasive, koje nisu drugdje klasificirane Nenadoknađene zapljene 0 K. 12 Promjene u klasifikaciji i strukturi Ostale promjene u obujmu nefinancijske aktive, d. n. k 1 K. 12. 1 Promjene u sektorskoj klasifikaciji sektora i strukturi K. 12 Promjene u klasifikaciji i strukturi -2 K. 12. 2 Promjene u klasifikaciji aktive i pasive K. 12. 1 Promjene u sektorskoj klasifikaciji i strukturi 0 K. 12. 22 Promjene u klasifikaciji izuzevši monetizaciju/demonetizaciju zlata aktive ili pasive K. 12. 2 Promjene u klasifikaciji aktive i pasive K. 12. 21 Monetizacija/demonetizacija zlata -2 -2 od čega: AF. 2 Gotovina i depoziti K. 12. 22 Promjene u klasifikaciji izuzevši monetizaciju/demonetizaciju zlata aktive ili pasive od čega; AN. 11 Fiksna aktiva AN. 12 Zalihe AN. 13 Dragocjenosti 0 AF. 3 Vrijednosnice osim dionica AF. 4 Zajmovi -4 AF. 5 Dionice i ostali vlasnički udjeli -1 AF. 6 Tehničke pričuve osiguranja -2 AF. 7 Računi ostalih potraživanja AN. 2 Neproizvedena aktiva 17 -2 0 0 -2 0 0 0 0 0 0 -4 0 2 0 368 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 Promjene aktive Promjene pasive i neto vrijednosti K. 3 K. 5 K. 6 K. 61 K. 62 K. 7 K. 8 K. 9 Ekonomsko pojavljivanje neproizvedene aktive Prirodni rast nekultiviranih bioloških resursa Ekonomsko nestajanje neproizvedene aktive Iscrpljivanje prirodnih bogatstava ekonomski nestanak neproizvedene Ostali aktive Gubici zbog nepogoda Nenadoknađene zapljene Ostale promjene obujma nefinancijske aktive, koja nije drugdje klasificirana K. 12 Promjene u klasifikaciji i strukturi K. 12. 1 Promjene u sektorskoj klasifikaciji i strukturi K. 12. 2 Promjene u klasifikaciji aktive i pasive K. 12. 22 od čega: AN. 21 Promjene u klasifikaciji izuzevši monetizaciju/demonetizaciju zlata aktive ili pasive Opipljiva neproizvedena aktiva AN. 22 Neopipljiva neproizvedena aktiva AF K. 7 K. 8 K. 10 Financijska aktiva Gubici zbog nepogoda Nenadoknađene zapljene Ostale promjene obujma financijske aktive i pasive, d. n. k. K. 12 Promjene u klasifikaciji i strukturi K. 12. 1 Promjene u sektorskoj klasifikaciji i strukturi K. 12. 2 Promjene u klasifikaciji aktive i pasive K. 12. 21 Monetizacija/demonetizacija zlata K. 12. 22 od čega: AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Promjene u klasifikaciji izuzevši monetizaciju/demonetizaciju zlata aktive ili pasive Monetarno zlato i posebna prava vučenja Gotovina i depoziti Vrijednosnice bez dionica Zajmovi Dionice i ostali vlasnički udjeli Tehničke pričuve osiguranja Računi ostalih potraživanja 24 4 -9 -8 -1 -2 0 0 0 0 0 0 17 0 5 0 0 3 2 0 2 2 0 7 0 0 -4 0 2 0 B. 10. 2 Promjene neto vrijednosti zbog ostalih promjena obujma aktive 17 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 369 III. 3. 2. : Račun re v alor iz ac ij e Promjene aktive Promjene pasive i neto vrijednosti K. 11 Nominalni vlasnički dobici (+)/gubici (-) K. 11 Nominalni vlasnički dobici (-)/gubici (+) AN AN. 1 Nefinancijska aktiva Proizvedena aktiva AN. 11 Fiksna aktiva AN. 12 Zalihe AN. 13 Dragocjenosti 280 AF Pasiva 126 AF. 2 Gotovina i depoziti 111 AF. 3 Vrijednosnice osim dionica 7 AF. 4 Zajmovi 8 AF. 5 Dionice i dionički kapital AN. 2 Neproizvedena aktiva 154 AF. 6 Tehničke rezerve osiguranja AN. 21 Opipljiva neproizvedena aktiva 152 AF. 7 Računi ostalih potraživanja 76 0 40 0 34 0 0 AN. 22 Neopipljiva neproizvedena aktiva AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Financijska aktiva Monetarno zlato i posebna prava vučenja Gotovina i depoziti Vrijednosnice osim dionica Zajmovi Dionice i ostali vlasnički udjeli Tehničke pričuve osiguranja Računi ostalih potraživanja 2 84 12 0 0 0 31 0 0 B. 10. 3 Promjene neto vrijednosti zbog nominalnih vlas ničkih dobitaka/gubitaka 288 III. 3. 2. 1. : R ačun ne utr alnih v las ničkih dobita ka /gubit aka Promjene aktive Promjene pasive i neto vrijednosti K. 11. 1 Nominalni vlasnički dobici (+)/gubici (-) K. 11. 1 Nominalni vlasnički dobici (-)/gubici (+) AN AN. 1 Nefinancijska aktiva Proizvedena aktiva AN. 11 Fiksna aktiva AN. 12 Zalihe AN. 13 Dragocjenosti 198 AF Pasiva 121 AF. 2 Gotovina i depoziti 111 AF. 3 Vrijednosnice osim dionica 5 AF. 4 Zajmovi 5 AF. 5 Dionice i ostali vlasnički udjeli AN. 2 Neproizvedena aktiva 78 AF. 6 Tehničke rezerve osiguranja AN. 21 Opipljiva neproizvedena aktiva 76 AF. 7 Računi ostalih potraživanja 126 29 26 29 28 7 6 AN. 22 Neopipljiva neproizvedena aktiva AF Financijska aktiva 1 136 370 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 Promjene aktive Promjene pasive i neto vrijednosti AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Monetarno zlato i posebna prava vučenja Gotovina i depoziti Vrijednosnice osim dionica Zajmovi Dionice i ostali vlasnički uvjeti Tehničke pričuve osiguranja Računi ostalih potraživanja 15 30 25 28 26 7 5 B. 10. 31 Promjene neto vrijednosti zbog nominalnih vlas ničkih dobitaka/gubitaka 208 III. 3. 2. 2. : Račun re a lnih v las ničkih dobita ka /gu bit aka Promjene aktive Promjene pasive i neto vrijednosti K. 11. 2 Realni vlasnički dobici (+)/gubici (-) K. 11. 2 Nominalni vlasnički dobici (-)/gubici (+) AN Nefinancijska aktiva 81 AF Pasiva AN. 1 Proizvedena aktiva 5 AF. 2 Gotovina i depoziti AN. 11 Fiksna aktiva 0 AF. 3 Vrijednosnice osim dionica AN. 12 Zalihe 3 AF. 4 Zajmovi AN. 13 Dragocjenosti 2 AF. 5 Dionice i ostali vlasnički udjeli AN. 2 Neproizvedena aktiva 77 AF. 6 Tehničke pričuve osiguranja AN. 21 Opipljiva neproizvedena aktiva 76 AF. 7 Računi ostalih potraživanja -50 -29 16 -29 6 -7 -6 AN. 22 Neopipljiva neproizvedena aktiva AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Financijska aktiva Monetarno zlato i posebna prava vučenja Gotovina i depoziti Vrijednosnice osim dionica Zajmovi Dionice i ostali vlasnički udjeli Tehničke pričuve osiguranja Računi ostalih potraživanja 1 -52 -3 -30 15 -28 5 -7 -5 B. 10. 32 Promjene neto vrijednosti zbog realnih vlasničkih dobitaka/gubitaka 50 371 6 298 1 471 1 311 1 437 1 406 371 302 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije IV. : Bilance stanja IV. 1. : Početna bilanca stanja Aktiva AN AN. 1 AN. 11 AN. 12 AN. 13 AN. 2 AN. 21 AN. 22 AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5. AF. 6 AF. 7 Nefinancijska aktiva Proizvedena aktiva Fiksna aktiva Zalihe Dragocjenosti Pasiva i neto vrijednost 9 922 AF Pasiva 6 047 AF. 2 Gotovina i depoziti 5 544 AF. 3 Vrijednosnice osim dionica 231 AF. 4 Zajmovi 272 AF. 5 Dionice i ostali vlasnički udjeli Neproizvedena aktiva 3 875 AF. 6 Tehničke pričuve osiguranja Opipljiva neproizvedena aktiva 3 809 AF. 7 Računi ostalih potraživanja Neopipljiva neproizvedena aktiva 66 Financijska aktiva Monetarno zlato i posebna prava vučenja Gotovina i depoziti Vrijednosnice osim dionica Zajmovi Dionice i ostali vlasnički udjeli Tehničke pričuve osiguranja Računi ostalih potraživanja 6 792 770 1 482 1 263 1 384 1 296 370 227 B. 10. 32 Neto vrijednost 10 416 IV. 2. : Promjene u bilanci stanja Aktiva AN AN. 1 AN. 11 AN. 12 AN. 13 AN. 2 AN. 21 AN. 22 AF AF. 1 AF. 2 Ukupne promjene aktive Ukupne promjene pasive Pasiva i neto vrijednost Nefinancijska aktiva Proizvedena aktiva Fiksna aktiva Zalihe Dragocjenosti 482 AF Pasiva 289 AF. 2 Gotovina i depoziti 239 AF. 3 Vrijednosnice osim dionica 34 AF. 4 Zajmovi 16 AF. 5 Dionice i ostali vlasnički udjeli Neproizvedena aktiva 193 AF. 6 Tehničke pričuve osiguranja Opipljiva neproizvedena aktiva 191 AF. 7 Računi ostalih potraživanja Neopipljiva neproizvedena aktiva Financijska aktiva Monetarno zlato i posebna prava vučenja Gotovina i depoziti 2 730 18 119 677 132 165 213 77 38 52 372 Aktiva AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 Pasiva i neto vrijednost Vrijednosnice osim dionica Zajmovi Dionice i ostali vlasnički udjeli Tehničke pričuve osiguranja Računi ostalih potraživanja 178 240 75 38 61 535 230 17 288 208 80 6 975 1 603 1 476 1 650 1 483 409 354 B. 10. Promjene neto vrijednosti, ukupno zbog: B. 10. 1 Štednja i kapitalni transferi B. 10. 2 Ostale promjene u obujmu aktive B. 10. 3 Nominalni vlasnički dobici/gubici B. 10. 31 Nominalnivlasnički dobici/gubici B. 10. 32 Realni vlasnički dobici/gubici IV. 3. : Završna bilanca stanja Aktiva Pasiva i neto vrijednost AN Nefinancijska aktiva 10 404 AF Pasiva AN. 1 Proizvedena aktiva 6 336 AF. 2 Gotovina i depoziti AN. 11 Fiksna aktiva 5 783 AF. 3 Vrijednosnice osim dionica AN. 12 Zalihe 265 AF. 4 Zajmovi AN. 13 Dragocjenosti 288 AF. 5 Dionice i ostali vlasnički udjeli AN. 2 Neproizvedena aktiva 4 068 AF. 6 Tehničke pričuve osiguranja AN. 21 Opipljiva neproizvedena aktiva 4 000 AF. 7 Računi ostalih potraživanja AN. 22 Neopipljiva neproizvedena aktiva 68 AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Financijska aktiva Monetarno zlato i posebna prava vučenja Gotovina i depozit Vrijednosnice osim dionica Zajmovi Dionice i ostali vlasnički udjeli Tehničke pričuve osiguranja Računi ostalih potraživanja 7 522 788 1 601 1 441 1 624 1 371 408 288 B. 90 Neto vrijednost 10 951 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije Tablica A. IV. 3. – Potpuni skup računa za nefinancijska društava I. : Račun proizvodnje Uporabe Izvori P. 2 Intermedijarna potrošnja 881 P. 1 Output P. 11 P. 12 Tržišni output Output za vlastitu finalnu uporabu 373 1 753 1 722 31 B. 1. g K. 1 B. 1. n Dodana vrijednost, bruto Potrošnja fiksnog kapitala Dodana vrijednost, neto 872 137 735 II. : Računi raspodjele i uporabe dohotka II. 1. : Račun primarne raspodjele dohotka II. 1. 1. : R ačun stv ar anj a dohotka Uporabe D. 1 D. 11 D. 12 D. 121 D. 122 D. 29 D. 39 Naknade zaposlenicima Nadnice i plaće Socijalni doprinosi poslodavaca Stvarni socijalni doprinosi poslodavaca Imputirani socijalni doprinosi poslodavaca Ostali porezi na proizvodnju Ostale subvencije za proizvodnju B. 2 Poslovni višak II. 1. 2. R ačun a l oka c ije pr ima r nog dohotka Izvori 545 B. 1. n Dodana vrijednost, neto 735 421 124 112 12 86 -35 139 Uporabe D. 4 D. 41 D. 42 D. 421 D. 422 D. 43 Vlasnički dohodak Kamata Izvori 145 B. 2 Poslovni višak 66 Raspodijeljeni dohodak društava 48 D. 4 Vlasnički dohodak Dividende 24 D. 41 Kamata Isplate iz dohotka kvazi-društava 24 D. 42 Raspodijeljeni dohodak društava Reinvestirana ulaganja zarada od izravnih stranih 0 D. 421 Dividende D. 45 Zakupnine 31 D. 422 Isplate iz dohotka kvazi-društava B. 5 Saldo primarnih dohodaka 72 D. 43 D. 44 Reinvestirana ulaganja zarada od izravnih stranih Vlasnički dohodak koji se pripisuje vlasnicima police osiguranja D. 45 Zakupnine 139 78 25 3 3 0 4 5 41 374 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 II. 1. 2. 1: Račun poduzetničkog dohotka Uporabe D. 4 D. 41 D. 45 Izvori Vlasnički dohodak 97 B. 2 Poslovni višak Kamata Zakupnine 66 31 D. 4 Vlasnički dohodak D. 41 D. 42 D. 421 D. 422 D. 43 D. 44 Kamata Raspodijeljeni dohodak društava Dividende Isplate iz dohotka kvazi-društava Reinvestirana ulaganja zarada od izravnih stranih Vlasnički dohodak koji se pripisuje vlasnicima police osiguranja D. 45 Zakupnine 139 78 25 3 3 0 4 5 41 B. 4 Poduzetnički dohodak 120 II. 1. 2. 2. : Račun alokacije ostalog primarnog dohotka Vlasnički dohodak 48 B. 4 Poduzetnički dohodak 120 Izvori Uporabe D. 4 D. 42 D. 421 D. 422 D. 43 Raspodijeljeni dohodak društava Dividende Isplate iz dohotka kvazi-društava Reinvestirana ulaganja zarada od izravnih stranih 48 24 24 0 72 B. 5 Saldo primarnih dohodaka II. 2: Račun sekundarne raspodjele dohotka Uporabe Izvori D. 5 D. 51 D. 59 D. 62 D. 622 D. 623 D. 7 D. 71 D. 75 Tekući porezi na dohodak, bogatstvo i sl. 24 B. 5 Saldo primarnih dohodaka Porezi na dohodak Ostali tekući porezi 20 4 D. 61 Socijalni doprinosi D. 611 Stvarni socijalni doprinosi Socijalne naknade osim socijalnih prijenosa u naravi 13 D. 6111 Stvarni socijalni doprinosi poslodavaca Socijalne naknade iz privatno financiranih programa 1 D. 61111 Obvezni stvarni socijalni doprinosi posloda vaca Zaposleničke socijalne naknade bez osiguranih sredstava 12 D. 61112 Dobrovoljni stvari socijalni doprinosi posloda vaca D. 6112 Socijalni doprinosi zaposlenika Ostali tekući transferi 11 D. 61121 Obvezni socijalni doprinosi zaposlenika Neto premije neživotnog osiguranja 8 D. 61122 Dobrovoljni socijalni doprinosi zaposlenika Razni tekući transferi 3 D. 612 Imputirani socijalni doprinosi 72 14 2 1 1 1 1 1 0 12 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije Uporabe B. 6 Raspoloživi dohodak 48 II. 4. : Račun uporabe dohotka II. 4. 1. : R ačun up ora be ra s položiv og dohotka Ostali tekući transferi Potraživanja od neživotnog osiguranja Razni tekući transferi Izvori D. 7 D. 72 D. 75 Izvori Prilagodba za promjenu neto vlasničkog udjela kućanstava u pričuvama mirovinskih fondova 0 B. 6 Raspoloživi dohodak Uporabe D. 8 B. 8 Štednja 48 III. : Računi akumulacije III. 1. : Kapitalni račun III. 1. 1. : R ačun p romje ne ne to v r ij ednos ti z bog šted nje i kapit alnih t ransfera Promjene aktive Promjene pasive i neto vrijednosti B. 10. 1 Promjene neto vrijednosti zbog štednje i kapitalnih transfera 65 B. 8. n Štednja, neto D. 9 D. 92 D. 99 D. 9 D. 91 D. 99 Kapitalni transferi, potraživanja Investicijske potpore Ostali kapitalni transferi Kapitalni transferi, obveze Porezi na kapital Ostali kapitalni transferi 375 10 6 4 48 48 33 23 10 -16 0 -16 III. 1. 2. : R ačun s tje ca nja ne f ina nc ijs kih a ktive Promjene aktive Promjene pasive i neto vrijednosti P. 51 Bruto investicije u fiksni kapital 50 B. 10. 1 Promjene neto vrijednosti zbog štednje i kapitalnih transfera 65 P. 511 P. 5111 P. 5112 P. 5113 P. 512 P. 5121 P. 5122 P. 5123 Neto povećanje opipljive fiksne aktive Povećanja nove opipljive fiksne aktive Povećanja postojeće opipljive fiksne aktive Smanjenja postojeće opipljive fiksne aktive Neto povećanje neopipljive fiksne aktive Povećanja nove neopipljive fiksne aktive Povećanja postojeće neopipljive fiksne aktive Smanjenja postojeće neopipljive fiksne aktive 209 211 4 -6 21 21 1 -1 376 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 Promjene aktive Promjene pasive i neto vrijednosti P. 513 P. 5131 P. 5132 Povećanja vrijednosti neproizvedenih nefinan cijske aktive Značajna poboljšanja neproizvedenih nefinan cijskih aktive Troškovi prijenosa vlasništva neproizvedene nefinancijske aktive 20 3 17 K. 1 Potrošnja fiksnog kapitala -137 P. 52 Promjene zaliha P. 53 Neto povećanje dragocjenosti K. 2 K. 21 Neto povećanje neproizvedene nefinancijske aktive Neto povećanje zemljišta i ostale opipljive neproizvedene aktive K. 22 Neto povećanje neopipljive nefinancijske aktive 26 2 -7 -6 -1 B. 9 Neto uzajmljivanje (+) Neto pozajmljivanje (-) -69 III. 2. : Financijski račun Promjene aktive Promjene pasive i neto vrijednosti F Neto stjecanje financijske aktive 71 F Neto stjecanje pasive 140 F. 2 F. 21 F. 22 F. 29 Gotovina i depoziti Gotovina Prenosivi depoziti Ostali depoziti F. 3 Vrijednosnice osim dionica Zajmovi Kratkoročni zajmovi Dugoročni zajmovi Dionice i ostali vlasnički udjeli Tehničke pričuve osiguranja F. 4 F. 41 F. 42 F. 5 F. 6 F. 62 17 F. 2 Gotovina i depoziti 5 F. 22 Prenosivi depoziti 10 F. 29 Ostali depoziti 2 18 F. 3 F. 4 Vrijednosnice osim dionica Zajmovi 27 F. 41 Kratkoročni zajmovi 16 F. 42 Dugoročni zajmovi 11 2 F. 5 F. 6 0 F. 61 Dionice i ostali vlasnički udjeli Tehničke pričuve osiguranja Neto vlasnički udjeli kućanstava u pričuvama životnog osiguranja i u pričuvama mirovinskih fondova 0 0 0 6 71 16 55 26 0 0 0 Pretplate premije osiguranja i pričuve za nena mirene tražbine 0 F. 612 Neto vlasnički udjeli kućanstava u pričuvama mirovinskih fondova 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije Promjene aktive Promjene pasive i neto vrijednosti F. 7 F. 71 F. 79 Računi ostalih potraživanja Trgovački krediti i predujmovi Računi ostalih potraživanja bez trgovačkih kredita i predujmova 7 6 1 F. 7 F. 71 F. 79 Računi ostalih obveza Trgovački krediti i predujmovi Računi ostalih obveza bez trgovačkih kredita i predujmova 377 37 8 29 B. 9 Neto uzajmljivanje (+) neto pozajmljivanje (-) -69 III. 3. : Račun ostalih promjena u aktivi III. 3. 1. : Račun os talih pr omje na u obu jmu a ktive Promjene aktive Promjene pasive i neto vrijednosti AN AN. 1 K. 4 K. 7 K. 8 K. 9 Nefinancijska aktiva Proizvedena aktiva 12 AF. Pasiva -2 K. 7 Gubici zbog nepogoda Ekonomsko pojavljivanje proizvedene aktive 0 K. 8 Zapljene bez naknade Gubici zbog nepogoda -5 K. 10 Ostale promjene obujma financijske aktive i pasive koje nisu drugdje klasificirane Nenadoknađene zapljene -1 K. 12 Promjene u klasifikaciji i strukturi Ostale promjene obujma nefinancijske aktive d. n. k. 1 K. 12. 1 Promjene u sektorskoj klasifikaciji i strukturi K. 12 Promjene u klasifikaciji i strukturi 3 K. 12. 2 Promjene u klasifikaciji aktive i pasive K. 12. 1 Promjene u sektorskoj klasifikaciji i strukturi 3 K. 12. 22 Promjene u klasifikaciji izuzevši monetizaciju/demonetizaciju zlata aktive ili pasive K. 12. 2 Promjene u klasifikaciji aktive i pasive K. 12. 22 Promjene u klasifikaciji izuzevši monetizaciju/demonetizaciju zlata aktive ili pasive od čega; AN. 11 Fiksna aktiva AN. 12 Zalihe AN. 13 Dragocjenosti 0 0 od čega: AF. 2 Gotovina i depoziti AF. 3 Vrijednosnice osim dionica -1 AF. 4 Zajmovi -1 AF. 5 Dionice i ostali vlasnički udjeli 0 AF. 6 Tehničke pričuve osiguranja AN. 2 Neproizvedena aktiva 14 AF. 7 Računi ostalih obveza K. 3 K. 5 K. 6 K. 61 K. 62 K. 7 K. 8 K. 9 Ekonomsko pojavljivanje neproizvedene aktive 24 Prirodni rast nekultiviranih bioloških resursa Ekonomsko nestajanje neproizvedene aktive Iscrpljivanje prirodnih bogatstava Ostalo ekonomsko nestajanje neproizvedene aktive neproizvedenih aktive Gubici zbog nepogoda Nenadoknađene zapljene Ostale promjene obujma nefinancijske aktive koja nije drugdje klasificirana 0 -7 -6 -1 0 -4 0 -3 0 0 -4 1 1 0 0 0 0 -3 0 2 0 378 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 Promjene aktive Promjene pasive i neto vrijednosti K. 12 K. 12. 1 K. 12. 2 K. 12. 22 od čega: AN. 21 Promjene u klasifikaciji i strukturi Promjene u sektorskoj klasifikaciji i strukturi Promjene u klasifikaciji aktive i pasive Promjene u klasifikaciji izuzevši monetizaciju/demonetizaciju zlata aktive ili pasive Opipljiva neproizvedena aktiva AN. 22 Neopipljiva neproizvedena aktiva AF K. 7 K. 8 K. 10 K. 12 K. 12. 1 K. 12. 2 K. 12. 22 od čega: AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Financijska aktiva Gubici zbog nepogoda Nenadoknađene zapljene Ostale promjene obujma financijske aktive i pasive koje nisu drugdje klasificirane Promjene u klasifikaciji i strukturi Promjene u sektorskoj klasifikaciji i strukturi Promjene u klasifikaciji aktive i pasive Promjene u klasifikaciji izuzevši monetizaciju/demonetizaciju zlata aktive ili pasive Gotovina i depoziti Vrijednosnice osim dionica Zajmovi Dionice i ostali vlasnički udjeli Tehničke pričuve osiguranja Računi ostalih potraživanja 1 1 0 0 14 0 2 0 0 0 2 2 0 0 0 0 0 2 0 0 B. 10. 2 Promjene neto vrijednosti zbog ostalih promjena u obujmu aktive 17 III. 3. 2. : R ačun re v alor iz ac ij e Promjene aktive Promjene pasive i neto vrijednosti K. 11 Nominalni vlasnički dobici (+)/gubici (-): K. 11 Nominalni vlasnički dobici (-)/gubici (+) AN AN. 1 AN. 11 AN. 12 AN. 13 AN. 2 AN. 21 AN. 22 Nefinancijska aktiva Proizvedena aktiva Fiksna aktiva Zalihe Dragocjenosti 144 AF Pasiva 63 AF. 2 Gotovina i depoziti 58 AF. 3 Vrijednosnice osim dionica 4 AF. 4 Zajmovi 1 AF. 5 Dionice i ostali vlasnički udjeli Neproizvedena aktiva 81 AF. 6 Tehničke pričuve osiguranja Opipljiva neproizvedena aktiva 80 AF. 7 Računi ostalih obveza Neopipljiva neproizvedena aktiva 1 18 0 1 0 16 0 0 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 379 Promjene aktive Promjene pasive i neto vrijednosti AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Financijska aktiva Gotovina i depoziti Vrijednosnice osim dionica Zajmovi Dionice i ostali vlasnički udjeli Tehničke pričuve osiguranja Računi ostalih potraživanja 8 0 3 0 5 0 0 B. 10. 3 Promjene neto vrijednosti zbog nominalnih vlas ničkih dobitaka/gubitaka 134 III. 3. 2. 1. : Račun neutralnih vlasničkih dobitaka/gubitaka Promjene aktive Promjene pasive i neto vrijednosti K. 11. 1 Nominalni vlasnički dobici (+)/gubici (-): K. 11. 1 Nominalni vlasnički dobici (-)/gubici (+): AN AN. 1 AN. 11 AN. 12 AN. 13 AN. 2 AN. 21 AN. 22 AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Nefinancijska aktiva Proizvedena aktiva Fiksna aktiva Zalihe Dragocjenosti 101 AF Pasiva 60 AF. 2 Gotovina i depoziti 58 AF. 3 Vrijednosnice osim dionica 2 AF. 4 Zajmovi 1 AF. 5 Dionice i ostali vlasnički udjeli Neproizvedena aktiva 41 AF. 6 Tehničke pričuve osiguranja Opipljiva neproizvedena aktiva 40 AF. 7 Računi ostalih obveza 36 1 1 18 14 0 3 Neopipljiva neproizvedena aktiva Financijska aktiva Gotovina i depoziti Vrijednosnice osim dionica Zajmovi Dionice i ostali vlasnički udjeli Tehničke pričuve osiguranja Računi ostalih potraživanja 1 18 8 2 1 4 1 3 B. 10. 31 Promjene neto vrijednosti zbog neutralnih vlasničkih dobitaka/gubitaka 82 III. 3. 2. 2. : Račun realnih vlasničkih dobitaka/gubitaka Promjene aktive Promjene pasive i neto vrijednosti K. 11. 2 Realni vlasnički dobici (+)/gubici (-): K. 11. 2 Realni vlasnički dobici (+)/gubici (-): AN Nefinancijska aktiva 43 AF Pasiva -18 380 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 Promjene aktive Promjene pasive i neto vrijednosti AN. 1 AN. 11 AN. 12 AN. 13 AN. 2 AN. 21 AN. 22 AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Proizvedena aktiva 3 AF. 2 Gotovina i depoziti Fiksna aktiva Zalihe Dragocjenosti 0 AF. 3 Vrijednosnice osim dionica 3 AF. 4 Zajmovi 0 AF. 5 Dionice i ostali vlasnički udjeli Neproizvedena aktiva 40 AF. 6 Tehničke pričuve osiguranja Opipljiva neproizvedena aktiva 40 AF. 7 Računi ostalih obveza -1 1 -18 3 0 -3 Neopipljiva neproizvedena aktiva Financijska aktiva Gotovina i depoziti Vrijednosnice osim dionica Zajmovi Dionice i ostali vlasnički udjeli Tehničke pričuve osiguranja Računi ostalih potraživanja 0 -10 -8 1 -1 1 -1 -3 B. 10. 32 Promjene neto vrijednosti zbog realnih vlasničkih dobitaka/gubitaka 51 IV. : Bilance stanja IV. 1: Početna bilanca stanja Aktiva AN AN. 1 AN. 11 AN. 12 AN. 13 AN. 2 AN. 21 AN. 22 AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5. AF. 6 AF. 7 Nefinancijska aktiva Proizvedena aktiva Fiksna aktiva Zalihe Dragocjenosti Pasiva i neto vrijednost 5 041 AF Pasiva 3 001 AF. 2 Gotovina i depoziti 2 878 AF. 3 Vrijednosnice osim dionica 85 AF. 4 Zajmovi 38 AF. 5 Dionice i ostali vlasnički udjeli Neproizvedena aktiva 2 040 AF. 6 Tehničke pričuve osiguranja Opipljiva neproizvedena aktiva 1 989 AF. 7 Računi ostalih obveza 1 817 40 44 897 687 12 137 Neopipljiva neproizvedena aktiva Financijska aktiva Gotovina i depoziti Vrijednosnice osim dionica Zajmovi Dionice i ostali vlasnički udjeli Tehničke rezerve osiguranja Računi ostalih potraživanja 51 897 382 90 50 200 25 150 B. 90 Neto vrijednost 4 121 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije IV. 2. : Promjene u bilanci stanja Aktiva AN AN. 1 AN. 11 AN. 12 AN. 13 AN. 2 AN. 21 AN. 22 AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Ukupne promjene aktive Ukupne promjene pasive Pasiva i neto vrijednost Nefinancijska aktiva Proizvedena aktiva Fiksna aktiva Zalihe Dragocjenosti 290 AF Pasiva 182 AF. 2 Gotovina i depoziti 150 AF. 3 Vrijednosnice osim dionica 29 AF. 4 Zajmovi 3 AF. 5 Dionice i ostali vlasnički udjeli Neproizvedena aktiva 108 AF. 6 Tehničke pričuve osiguranja Opipljiva neproizvedena aktiva 108 AF. 7 Računi ostalih obveza Neopipljiva neproizvedena aktiva Financijska aktiva Gotovina i depoziti Vrijednosnice osim dionica Zajmovi Dionice i ostali vlasnički udjeli Tehničke pričuve osiguranja Računi ostalih potraživanja 0 81 17 21 27 9 0 7 B. 10 Promjene neto vrijednosti, ukupno zbog: B. 10. 1 Štednja i kapitalni transferi B. 10. 2 Ostale promjene obujma aktive B. 10. 3 Nominalni vlasnički dobici/gubici B. 10. 31 Nominalnivlasnički dobici/gubici B. 10. 32 Realni vlasnički dobici/gubici IV. 3. : Završna bilanca stanja Aktiva Pasiva i neto vrijednost AN Nefinancijska aktiva 5 331 AF Pasiva Proizvedena aktiva 3 183 AF. 3 Vrijednosnice osim dionica AF. 2 Gotovina i depoziti Fiksna aktiva Zalihe Dragocjenosti 3 028 AF. 4 Zajmovi 114 AF. 5 Dionice i ostali vlasnički udjeli 41 AF. 6 Tehničke pričuve osiguranja Neproizvedena aktiva 2 148 AF. 7 Računi ostalih obveza Opipljiva neproizvedena aktiva Neopipljiva neproizvedena aktiva 2 097 51 AN. 1 AN. 11 AN. 12 AN. 13 AN. 2 AN. 21 AN. 22 381 155 0 7 68 42 0 37 216 65 17 134 82 51 1 972 40 51 965 729 12 174 382 Aktiva AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 Pasiva i neto vrijednost Financijska aktiva Gotovina i depoziti Vrijednosnice osim dionica Zajmovi Dionice i ostali vlasnički udjeli Tehničke pričuve osiguranja Računi ostalih potraživanja 978 389 111 77 209 25 157 B. 90 Neto vrijednost 4 337 Tablica A. IV. 4. – Potpuni skup računa za financijskih društava I. : Račun proizvodnje Uporabe Izvori P. 2 Intermedijarna potrošnja 29 P. 1 Output P. 11 P. 12 Tržišni output Output za vlastitu finalnu uporabu 102 102 0 B. 1g K. 1 B. 1n Dodana vrijednost, bruto Potrošnja fiksnog kapitala Dodana vrijednost, neto 73 10 63 II. : Računi raspodjele i uporabe dohotka II. 1. : Račun primarne raspodjele dohotka II. 1. 1. : R ačun s tv ar a nja dohotka Uporabe D. 1 D. 11 D. 12 D. 121 D. 122 D. 29 D. 39 Naknade zaposlenicima Nadnice i plaće Socijalni doprinosi poslodavaca Stvarni socijalni doprinosi poslodavaca Imputirani socijalni doprinosi poslodavaca Ostali porezi na proizvodnju Ostale subvencije za proizvodnju B. 2 Poslovni višak II. 1. 2. : R ačun aloka c ij e pr imar nog dohotka Izvori 15 B. 1. n Dodana vrijednost, neto 63 10 5 4 1 3 0 45 Uporabe D. 4 D. 41 D. 42 Vlasnički dohodak Kamate Izvori 138 B. 2 Poslovni višak 77 Raspodijeljeni dohodak društava 36 D. 4 Vlasnički dohodak 45 160 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije Uporabe Izvori D. 421 Dividende 36 D. 41 Kamate P. 119 Prilagodba za UFPIM D. 422 Isplate iz dohotka kvazi-društava 0 D. 42 Raspodijeljeni dohodak društava D. 43 D. 44 Reinvestirana ulaganja zarada od izravnih stranih 0 D. 421 Dividende Vlasnički dohodak koji se pripisuje vlasnicima polica osiguranja 25 D. 422 Isplate iz dohotka kvazi-društava D. 45 Zakupnine 0 D. 43 Reinvestirane ulaganja zarade od izravnih stranih D. 44 Vlasnički dohodak koji se pripisuje vlasnicima polica osiguranja D. 45 Zakupnine B. 5 Saldo primarnih dohodaka 19 II. 1. 2. 1. : Račun poduzetničkog dohotka Uporabe D. 4 D. 41 D. 44 Vlasnički dohodak Kamate Izvori 102 B. 2 Poslovni višak 77 Vlasnički dohodak koji se pripisuje vlasnicima polica osiguranja 25 D. 4 Vlasnički dohodak D. 45 Zakupnine 0 D. 41 Kamate P. 119 D. 42 D. 421 D. 422 D. 43 D. 44 Prilagodba za UFPIM Raspodijeljeni dohodak društava Dividende Isplate iz dohotka kvazi-društava Reinvestirana ulaganja zarada od izravnih stranih Vlasnički dohodak koji se pripisuje vlasnicima polica osiguranja D. 45 Zakupnine B. 4 Poduzetnički dohodak 55 II. 1. 2. 2. : Račun alociranja ostalog primarnog dohotka 383 125 -48 25 25 0 7 0 3 45 160 125 -48 25 25 0 7 0 3 Vlasnički dohodak 36 B. 4 Poduzetnički dohodak 55 Izvori Uporabe D. 4 D. 42 D. 421 D. 422 D. 43 Raspodijeljeni dohodak društava Dividende Isplate iz dohotka kvazi-društava Reinvestirana ulaganja zarada od izravnih stranih B. 5 Saldo primarnih dohodaka 36 36 0 0 19 384 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 II. 2. : Račun sekundarne raspodjele dohotka Uporabe Izvori D. 5 D. 51 D. 59 D. 62 D. 622 D. 623 D. 7 D. 71 D. 72 D. 75 Tekući porezi na dohodak, bogatstvo i sl. 10 B. 5 Saldo primarnih dohodaka Porezi na dohodak Ostali tekući porezi 7 3 D. 61 Socijalni doprinosi D. 611 Stvarni socijalni doprinosi Socijalne naknade osim socijalnih prijenosa u naravi 29 D. 6111 Stvarni socijalni doprinosi poslodavaca Socijalne naknade iz privatno financiranih programa 28 D. 61111 Obvezni stvarni socijalni doprinosi posloda vaca Zaposleničke socijalne naknade bez osiguranih sredstava 1 D. 61112 Dobrovoljni stvarni socijalni doprinosi poslo davaca D. 6112 Socijalni doprinosi zaposlenika Ostali tekući transferi 46 D. 61121 Obvezni socijalni doprinosi zaposlenika Neto premije neživotnog osiguranja 0 D. 61122 Dobrovoljni stvarni socijalni doprinosi zapo slenika Potraživanja neživotnog osiguranja 45 D. 612 Imputirani socijalni doprinosi Razni tekući transferi Ostali tekući transferi Neto premije neživotnog osiguranja Potraživanja neživotnog osiguranja Razni tekući transferi 1 22 D. 7 D. 71 D. 72 D. 75 Izvori B. 6 Raspoloživi dohodak II. 4: Račun uporabe dohotka II. 4. 1: R ačun upor ab e ra s položiv og dohotka Uporabe D. 8 Prilagodba za promjenu neto vlasničkog udjela kućanstava u pričuvama mirovinskih fondova 11 B. 6 Raspoloživi dohodak B. 8 Štednja 11 III. : Računi akumulacije III. 1: Kapitalni račun III. 1. 1: Račun p romje ne ne to v r ije dnost i z bog št ed nje i kapit alnih t ransfera Promjene aktive Promjene pasive i neto vrijednosti B. 10. 1 Promjene neto vrijednosti zbog štednje i kapitalnih transfera 4 B. 8n Štednja, neto D. 9 D. 92 D. 99 D. 9 D. 91 D. 99 Kapitalni transferi, potraživanja Investicijske potpore Ostali kapitalni transferi Kapitalni transferi, obveze Porezi na kapital Ostali kapitalni transferi 19 39 38 18 15 3 20 15 5 1 49 45 0 4 22 11 0 0 0 -7 0 -7 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 385 III. 1. 2. : Račun s tje c anja ne f ina ncijske a ktive Promjene aktive Promjene pasive i neto vrijednosti P. 51 Bruto investicije u fiksni kapital 9 B. 10. 1 Promjene neto vrijednosti zbog štednje i kapitalnih transfera 4 P. 511 Neto povećanje opipljive fiksne aktive P. 5111 Povećanja nove opipljive fiksne aktive P. 5112 Povećanja postojeće opipljive fiksne aktive P. 5113 Smanjenja postojeće opipljive fiksne aktive P. 512 Neto stjecanje neopipljive fiksne aktive P. 5121 Povećanja nove neopipljive fiksne aktive P. 5122 Povećanja postojeće neopipljive fiksne aktive P. 5123 Smanjenja postojeće neopipljive fiksne aktive P. 513 P. 5131 P. 5132 Povećanja vrijednosti neproizvedene nefinan cijske aktive Značajna poboljšanja neproizvedene nefinan cijske aktive Troškovi prijenosa vlasništva neproizvedene nefinancijske aktive 8 7 1 0 1 1 0 0 0 0 0 K. 1 Potrošnja fiksnog kapitala -10 P. 52 Promjene zaliha P. 53 Neto povećanje dragocjenosti K. 2 K. 21 Neto povećanje neproizvedene nefinancijske aktive Neto stjecanje zemljišta neproizvedene aktive i ostale opipljive K. 22 Neto povećanje neopipljive nefinancijske aktive B. 9 Neto uzajmljivanje (+) Neto pozajmljivanje (-) 0 0 0 0 0 5 III. 2. : Financijski račun Promjene aktive Promjene pasive i neto vrijednosti F F. 1 F. 2 F. 21 F. 22 Neto povećanje financijske aktive 237 F Neto stjecanje pasive Monetarno zlato i posebna prava vučenja -1 Gotovina i depoziti Gotovina Prenosivi depoziti 15 F. 2 Gotovina i depoziti 15 F. 21 Gotovina 0 F. 22 Prenosivi depoziti 232 130 35 63 386 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 Promjene aktive Promjene pasive i neto vrijednosti F. 29 Ostali depoziti 0 F. 29 Ostali depoziti F. 3 Vrijednosnice osim dionica 53 F. 3 Vrijednosnice osim dionica F. 4 F. 41 F. 42 Zajmovi Kratkoročni zajmovi Dugoročni zajmovi 167 F. 4 Zajmovi 63 F. 41 Kratkoročni zajmovi 104 F. 42 Dugoročni zajmovi F. 5 Dionice i ostali vlasnički udjeli 3 F. 5 Dionice i ostali vlasnički udjeli F. 6 F. 62 F. 7 F. 71 F. 79 Tehničke pričuve osiguranja Pretplate premije osiguranja i pričuve za nena mirene tražbine 0 0 F. 6 F. 61 Tehničke pričuve osiguranja Neto vlasnički udjeli kućanstava u pričuvama životnog osiguranja i u pričuvama mirovinskih fondova Ostala Trgovački krediti i predujmovi F. 611 Neto vlasnički udjeli kućanstava u pričuvama životnog osiguranja 0 F. 612 0 F. 62 Neto vlasnički udjeli kućanstava u pričuvama mirovinskih fondova Pretplate premije osiguranja i pričuve za nena mirene tražbine Računi ostalih potraživanja osim trgovačkih kredita i predujmova 0 F. 7 F. 71 F. 79 Računi ostalih obveza Trgovački krediti i predujmovi Računi ostalih obveza bez trgovačkih kredita i predujmova B. 9 Neto uzajmljivanje (+) neto pozajmljivanje (-) III. 3. : Račun ostalih promjena aktive III. 3. 1. : R ačun os talih pro mje na obu jma a ktive Promjene aktive Promjene pasive i neto vrijednosti AN AN. 1 K. 4 K. 7 K. 8 K. 9 Nefinancijska aktiva Proizvedena aktiva Ekonomsko pojavljivanje proizvedene aktive Gubici zbog nepogoda -2 AF. -2 K. 7 0 K. 8 0 K. 10 Pasiva Gubici zbog nepogoda Nenadoknađene zapljene Ostale promjene obujma financijske aktive i pasive koje nisu drugdje klasificirane Nenadoknađene zapljene 0 K. 12 Promjene u klasifikaciji i strukturi Ostale promjene obujma nefinancijske aktive koja nije drugdje klasificirana 0 K. 12. 1 Promjene u sektorskoj klasifikaciji i strukturi K. 12 Promjene u klasifikaciji i strukturi -2 K. 12. 2 Promjene u klasifikaciji aktive i pasive K. 12. 1 Promjene u sektorskoj klasifikaciji i strukturi 0 K. 12. 22 Promjene u klasifikaciji izuzevši monetizaciju/demonetizaciju zlata aktive ili pasive 32 53 0 0 0 13 36 33 22 11 3 0 0 0 5 2 0 0 2 0 0 0 0 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 387 Promjene aktive Promjene pasive i neto vrijednosti K. 12. 2 Promjene u klasifikaciji aktive i pasive -2 K. 12. 21 Monetizacija/demonetizacija zlata K. 12. 22 Promjene klasifikacije aktive ili pasive izuzevši monetizaciju/demonetizaciju zlata od čega; AN. 11 AN. 12 AN. 13 AN. 2 K. 3 K. 5 K. 6 K. 61 K. 62 K. 7 K. 8 K. 9 K. 12 K. 12. 1 K. 12. 2 K. 12. 22 od čega: AN. 21 Fiksna aktiva Zalihe Dragocjenosti Neproizvedena aktiva Ekonomsko aktive pojavljivanje neproizvedenih Prirodni rast nekultiviranih bioloških resursa Ekonomsko nestajanje neproizvedene aktive Iscrpljivanje prirodnih bogatstava ekonomski nestanak neproizvedenih Ostali aktive Gubici zbog nepogoda Nenadoknađene zapljene Ostale promjene obujma nefinancijske aktive koja nisu drugdje klasificirana Promjene u klasifikaciji i strukturi Promjene u sektorskoj klasifikaciji i strukturi Promjene u klasifikaciji aktive i pasive Promjene u klasifikaciji izuzevši monetizaciju/demonetizaciju zlata aktive ili pasive Opipljiva neproizvedena aktiva AN. 22 Neopipljiva neproizvedena aktiva AF K. 7 K. 8 K. 10 K. 12 K. 12. 1 K. 12. 2 Financijska aktiva Gubici zbog nepogoda Nenadoknađene zapljene Ostale promjene obujma financijske aktive i pasive koje nisu drugdje klasificirane Promjene u klasifikaciji i strukturi Promjene u sektorskoj klasifikaciji i strukturi Promjene u klasifikaciji aktive i pasive K. 12. 21 Monetizacija/demonetizacija zlata K. 12. 22 od čega: AF. 1 Promjene u klasifikaciji izuzevši monetizaciju/demonetizaciju zlata aktive ili pasive Monetarno zlato i posebna prava vučenja AF. 2 Gotovina i depoziti -2 od čega: AF. 2 Gotovina i depoziti 0 AF. 3 Vrijednosnice osim dionica AF. 4 Zajmovi 0 AF. 5 Dionice i ostali vlasnički udjeli 0 AF. 6 Tehničke pričuve osiguranja -2 AF. 7 Računi ostalih obveza 0 0 0 0 2 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 -3 1 2 0 2 2 0 7 0 388 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 Promjene aktive Promjene pasive i neto vrijednosti AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Vrijednosnice osim dionica Zajmovi Dionice i ostali vlasnički udjeli Tehničke pričuve osiguranja Računi ostalih potraživanja -3 -4 0 0 0 B. 10. 2 Promjene neto vrijednosti zbog ostalih promjena obujma aktive -4 III. 3. 2. : Račun re v alor iz ac ij e Promjene aktive Promjene pasive i neto vrijednosti K. 11 Nominalni vlasnički dobici (+)/gubici (-) K. 11 Nominalni vlasnički dobici (-)/gubici (+) AN AN. 1 AN. 11 AN. 12 AN. 13 AN. 2 AN. 21 AN. 22 AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Nefinancijska aktiva Proizvedena aktiva Fiksna aktiva Zalihe Dragocjenosti 4 AF Pasiva 2 AF. 2 Gotovina i depoziti 2 AF. 3 Vrijednosnice osim dionica 0 AF. 4 Zajmovi 0 AF. 5 Dionice i ostali vlasnički udjeli Neproizvedena aktiva 2 AF. 6 Tehničke pričuve osiguranja Opipljiva neproizvedena aktiva 1 AF. 7 Računi ostalih obveza 51 0 34 0 17 0 0 Neopipljiva neproizvedena aktiva Financijska aktiva Monetarno zlato i posebna prava vučenja Gotovina i depoziti Vrijednosnice osim dionica Zajmovi Dionice i ostali vlasnički udjeli Tehničke pričuve osiguranja Računi ostalih potraživanja 0 57 11 0 30 0 16 0 0 B. 10. 3 Promjene neto vrijednosti zbog nominalnih vlas ničkih dobitaka/gubitaka 10 III. 3. 2. 1. : Račun neutralnih vlasničkih dobitaka/gubitaka Promjene aktive Promjene pasive i neto vrijednosti K. 11. 1 Nominalnivlasnički dobici (+)/gubici (-): K. 11. 1 Nominalnivlasnički dobici (-)/gubici (+): AN AN. 1 Nefinancijska aktiva Proizvedena aktiva 3 AF Pasiva 2 AF. 2 Gotovina i depoziti 68 26 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije Promjene aktive AN. 11 Fiksna aktiva AN. 12 Zalihe AN. 13 Dragocjenosti Promjene pasive i neto vrijednosti 2 AF. 3 Vrijednosnice osim dionica 0 AF. 4 Zajmovi 0 AF. 5 Dionice i ostali vlasnički udjeli AN. 2 Neproizvedena aktiva 1 AF. 6 Tehničke pričuve osiguranja AN. 21 Opipljiva neproizvedena aktiva 1 AF. 7 Računi ostalih obveza 389 21 0 14 7 0 AN. 22 Neopipljiva neproizvedena aktiva AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Financijska aktiva Monetarno zlato i posebna prava vučenja Gotovina i depoziti Vrijednosnice osim dionica Zajmovi Dionice i ostali vlasnički udjeli Tehničke pričuve osiguranja Računi ostalih potraživanja 0 70 14 0 19 24 13 1 0 B. 10. 31 Promjene neto vrijednosti zbog neutralnih vlasničkih dobitaka/gubitaka 5 III. 3. 2. 2. : Račun realnih vlasničkih dobitaka/gubitaka Promjene aktive Promjene pasive i neto vrijednosti K. 11. 2 Realni vlasnički dobici (+)/gubici (-): K. 11. 2 Realni vlasnički dobici (-)/gubici (+): AN AN. 1 Nefinancijska aktiva Proizvedena aktiva AN. 11 Fiksna aktiva AN. 12 Zalihe AN. 13 Dragocjenosti 1 AF Pasiva 0 AF. 2 Gotovina i depoziti 0 AF. 3 Vrijednosnice osim dionica 0 AF. 4 Zajmovi 0 AF. 5 Dionice i ostali vlasnički udjeli AN. 2 Neproizvedena aktiva 1 AF. 6 Tehničke pričuve osiguranja AN. 21 Opipljiva neproizvedena aktiva 1 AF. 7 Računi ostalih obveza -17 -26 13 0 3 -7 0 AN. 22 Neopipljiva neproizvedena aktiva AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 Financijska aktiva Monetarno zlato i posebna prava vučenja Gotovina i depoziti Vrijednosnice osim dionica Zajmovi Dionice i ostali vlasnički udjeli 0 -13 -3 0 11 -24 3 390 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 Promjene aktive Promjene pasive i neto vrijednosti AF. 6 AF. 7 Tehničke pričuve osiguranja Računi ostalih potraživanja -1 0 B. 10. 32 Promjene neto vrijednosti zbog realnih vlasničkih dobitaka/gubitaka 5 IV. : Bilance stanja IV. 1. : Početna bilanca stanja Aktiva AN AN. 1 AN. 11 AN. 12 AN. 13 AN. 2 AN. 21 AN. 22 AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5. AF. 6 AF. 7 Nefinancijska aktiva Proizvedena aktiva Fiksna aktiva Zalihe Dragocjenosti Pasiva i neto vrijednost 144 AF Pasiva 104 AF. 2 Gotovina i depoziti 99 AF. 3 Vrijednosnice osim dionica 0 AF. 4 Zajmovi 5 AF. 5 Dionice i ostali vlasnički udjeli Neproizvedena aktiva 40 AF. 6 Tehničke pričuve osiguranja Opipljiva neproizvedena aktiva 37 AF. 7 Računi ostalih obveza 3 384 1 281 1 053 0 715 335 0 Neopipljiva neproizvedena aktiva Financijska aktiva Monetarno zlato i posebna prava vučenja Gotovina i depoziti Vrijednosnice osim dionica Zajmovi Dionice i ostali vlasnički udjeli Tehničke pričuve osiguranja Računi ostalih potraživanja 3 3 508 690 0 950 1 187 651 30 0 B. 90 Neto vrijednost 268 IV. 2. : Promjene u bilanci stanja Aktiva AN AN. 1 AN. 11 AN. 12 AN. 13 AN. 2 Ukupne promjene aktive Ukupne promjene pasive Pasiva i neto vrijednost Nefinancijska aktiva Proizvedena aktiva Fiksna aktiva Zalihe Dragocjenosti 1 AF Pasiva 1 AF. 2 Gotovina i depoziti 1 AF. 3 Vrijednosnice osim dionica 0 AF. 4 Zajmovi -2 AF. 5 Dionice i ostali vlasnički udjeli Neproizvedena sredstva 2 AF. 6 Tehničke pričuve osiguranja AN. 21 Opipljiva neproizvedena aktiva 1 AF. 7 Računi ostalih obveza 285 130 87 0 30 38 0 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 391 Aktiva Pasiva i neto vrijednost AN. 22 Neopipljiva neproizvedena aktiva AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Financijska aktiva Monetarno zlato i posebna prava vučenja Gotovina i depoziti Vrijednosnice osim dionica Zajmovi Dionice i ostali vlasnički udjeli Tehničke rezerve osiguranja Računi ostalih potraživanja 0 294 17 15 80 163 19 0 0 10 4 -4 10 5 5 3 669 1 411 1 140 0 745 373 0 B. 10 Promjene neto vrijednosti, ukupno zbog: B. 10. 1 Štednja i kapitalni transferi B. 10. 2 Ostale promjene obujma aktive B. 10. 3 Nominalni vlasnički dobici/gubici B. 10. 31 Neutralni vlasnički dobici/gubici B. 10. 32 Realni vlasnički dobici/gubici IV. 3. : Završna bilanca stanja Aktiva AN AN. 1 AN. 11 AN. 12 AN. 13 AN. 2 AN. 21 AN. 22 AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Nefinancijska aktiva Proizvedena aktiva Fiksna aktiva Zalihe Dragocjenosti Pasiva i neto vrijednost 145 AF Obveze 103 AF. 2 Gotovina i depoziti 100 AF. 3 Vrijednosnice osim dionica 0 AF. 4 Zajmovi 3 AF. 5 Dionice i ostali vlasnički udjeli Neproizvedena aktiva 42 AF. 6 Tehničke pričuve osiguranja Opipljiva neproizvedena aktiva 38 AF. 7 Računi ostalih obveza Neopipljiva neproizvedena aktiva 3 Financijska aktiva Monetarno zlato i posebna prava vučenja Gotovina i depoziti Vrijednosnice osim dionica Zajmovi Dionice i ostali vlasnički udjeli Tehničke pričuve osiguranja Računi ostalih potraživanja 3 802 707 15 1 030 1 350 670 30 0 B. 90 Neto vrijednost 278 392 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 Tablica A. IV. 5. – Potpuni skup računa za ukupnu državu I. : Račun proizvodnje Uporabe Izvori P. 2 Intermedijarna potrošnja 246 P. 1 Output P. 11 P. 12 P. 13 Tržišni output Output za vlastitu finalnu uporabu Ostali netržišni output 434 74 0 360 B. 1g K. 1 B. 1n Dodana vrijednost, bruto Potrošnja fiksnog kapitala Dodana vrijednost, neto 188 30 158 II. : Račun raspodjele i uporabe dohotka II. 1. : Račun primarne raspodjele dohotka II. 1. 1. : R ačun stv ar a nja dohotka Uporabe D. 1 D. 11 D. 12 D. 121 D. 122 D. 29 D. 39 Naknade zaposlenicima Nadnice i plaće Socijalni doprinosi poslodavaca Stvarni socijalni doprinosi poslodavaca Imputirani socijalni doprinosi poslodavaca Ostali porezi na proizvodnju Ostale subvencije na proizvode B. 2 Poslovni višak II. 1. 2. : R ačun a loka c ij e pr imar nog dohotka Izvori 140 B. 1n Dodana vrijednost, neto 158 87 53 48 5 2 0 16 Uporabe D. 4 D. 41 D. 42 D. 422 D. 43 Vlasnički dohodak Kamate Izvori 46 B. 2 Poslovni višak 39 Raspodijeljeni dohodak društava 0 D. 2 Porezi na proizvodnju i uvoz Isplate iz dohotka kvazi-društava 24 D. 21 Porezi na proizvode Reinvestirana ulaganja zarada od izravnih stranih 0 D. 211 Porezi tipa poreza na dodanu vrijednost (PDV) D. 45 Zakupnine 7 D. 212 Porezi i pristojbe na uvoz bez PDV-a D. 2121 Uvozne carine D. 2122 Porezi na uvoz isključujući PDV-a i carine D. 214 Porezi na proizvode bez PDV-a i uvoznih D. 29 Ostali porezi na proizvodnju 16 235 141 121 17 17 0 3 94 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 393 Uporabe Izvori D. 3 D. 31 D. 311 D. 319 D. 39 D. 4 D. 41 D. 42 D. 421 D. 422 D. 43 D. 44 Subvencije Subvencije na proizvode Uvozne subvencije Ostale subvencije na proizvode Ostale subvencije na proizvodnju Vlasnički dohodak Kamate Raspodijeljeni dohodak društava Dividende Isplate iz dohotka kvazi-društava Reinvestirana ulaganja zarada od izravnih stranih Vlasnički dohodak pripisan vlasnicima police osiguranja B. 5 Saldo primarnih dohodaka 191 D. 45 Zakupnine II. 1. 2. 1. : Račun poduzetničkog dohotka Uporabe D. 4 D. 41 D. 45 Vlasnički dohodak Kamate Zakupnine Izvori B. 2 Poslovni višak 9 2 7 D. 4 Vlasnički dohodak D. 41 D. 42 D. 421 D. 422 D. 43 D. 44 Kamate Raspodijeljeni dohodak društava Dividende Isplate iz dohotka kvazi-društava Reinvestirana ulaganja zarada od izravnih stranih Vlasnički dohodak pripisan vlasnicima police osiguranja D. 45 Zakupnine B. 4 Poduzetnički dohodak 11 II. 1. 2. 2. : Račun alociranja ostalog primarnog dohotka Uporabe D. 4 D. 41 Vlasnički dohodak Kamate Izvori 37 B. 4 Poduzetnički dohodak 37 D. 2 D. 21 Porezi na proizvodnju i uvoz Porezi na proizvode D. 211 Porezi tipa poreza na dodanu vrijednost (PDV) -44 -8 0 -8 -36 30 12 18 5 13 0 0 0 16 4 0 4 4 0 0 0 0 11 235 141 121 394 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 Uporabe Izvori D. 212 Porezi i pristojbe na uvoz bez PDV-a D. 2121 Uvozne carine D. 2122 Porezi na uvoz isključujući PDV-a i carine D. 214 Porezi na proizvode bez PDV-a i uvoznih poreza D. 29 Ostali porezi na proizvodnju Subvencije Subvencije na proizvode Subvencije na uvoz Ostale subvencije na proizvode Ostale subvencije na proizvodnju Vlasnički dohodak Kamate Raspodijeljeni dohodak društava Dividende Isplate iz dohotka kvazi-društava D. 3 D. 31 D. 311 D. 319 D. 39 D. 4 D. 41 D. 42 D. 421 D. 422 Izvori B. 5 Saldo primarnih dohodaka 191 II. 2. : Račun sekundarne raspodjele dohotka Uporabe D. 5 D. 59 D. 62 D. 621 D. 622 D. 623 D. 624 Tekući porezi na dohodak, bogatstvo i sl. Ostali tekući porezi 0 0 B. 5 Saldo primarnih dohodaka D. 5 Tekući porezi na dohodak, bogatstvo i sl. Socijalne naknade osim socijalnih prijenosa u naturi 289 D. 51 Porezi na dohodak Naknada socijalne sigurnosti u novcu 232 D. 59 Ostali tekući porezi Socijalne naknade iz privatno financiranih programa 0 Zaposleničke socijalne naknade bez izdvajanja 5 D. 61 Socijalni doprinosi Naknade socijalne pomoći u novcu 52 D. 611 Stvarni socijalni doprinosi D. 7 Ostali tekući transferi D. 6111 Stvarni socijalni doprinosi poslodavaca 139 D. 61111 Obvezni stvarni socijalni doprinosi posloda vaca D. 71 Neto premije neživotnog osiguranja 4 D. 61112 Dobrovoljni stvari socijalni doprinosi posloda vaca D. 73 D. 74 D. 75 Tekući transferi unutar sektora države 96 D. 6112 Socijalni doprinosi zaposlenika Tekuća međunarodna suradnja 31 D. 61121 Obvezni socijalni doprinosi zaposlenika Razni tekući transferi 8 D. 61122 Dobrovoljni socijalni doprinosi zaposlenika D. 6113 Socijalni doprinosi samozaposlenih i nezapo slenih osoba D. 61131 Obvezni socijalni doprinosi samozaposlenih i nezaposlenih osoba 17 17 0 3 94 -44 -8 0 -8 -36 26 12 14 1 13 191 213 204 9 268 263 155 144 11 76 69 7 32 22 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije Uporabe B. 6 Raspoloživi dohodak 352 Izvori D. 61132 Dobrovoljni slenih i nezaposlenih osoba socijalni doprinosi samozapo D. 612 Imputirani socijalni doprinosi Ostali tekući transferi Potraživanja neživotnog osiguranja Tekući transferi unutar sektora države Tekuća međunarodna suradnja Razni tekući transferi D. 7 D. 72 D. 73 D. 74 D. 75 Izvori 395 10 5 108 1 96 1 10 II. 3. : Račun preraspodjele dohotka u naturi Uporabe D. 63 D. 631 Socijalni transferi u naturi Socijalne naknade u naturi D. 6311 Naknade socijalne sigurnosti, refundacije D. 6312 Ostale naknade socijalne sigurnosti u naturi D. 6313 Naknade socijalne pomoći u naturi D. 632 Transferi pojedinačnih netržišnih roba i usluga B. 7 Prilagođeni raspoloživi dohodak II. 4. : Račun uporabe dohotka II. 4. 1. : R aču n upor ab e ra s položiv og dohotka Uporabe P. 3 P. 31 P. 32 D. 8 Izdaci za individualnu potrošnju Izdaci za zajedničku potrošnju Prilagodba za promjenu neto vlasničkog udjela kućanstava u pričuvama mirovinskih fondova B. 8 Štednja II. 4. 2. : R ačun upor ab e pr ilagođe nog ra s položiv og do h ot ka Uporabe P. 4 P. 42 D. 8 Stvarna finalna potrošnja Stvarna zajednička potrošnja Prilagodba za promjenu neto vlasničkog udjela kućanstava u pričuvama mirovinskih fondova B. 8 Štednja 206 B. 6 Raspoloživi dohodak 352 162 78 65 19 44 146 Izvori 206 156 0 -10 Izvori 156 B. 7. Prilagođeni raspoloživi dohodak 1 468 156 0 -10 Izdaci za finalnu potrošnju 362 B. 6 Raspoloživi dohodak 352 396 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 III. : Računi akumulacije III. 1. : Kapitalni račun III. 1. 1. : Račun p romje ne ne to v r ijednost i z bog šte dnj e i kapit alnih t ransfera Promjene aktive Promjene pasive i neto vrijednosti B. 10. 1 Promjene neto vrijednosti zbog štednje i kapitalnih transfera -38 B. 8n Štednja, neto D. 9 D. 91 D. 92 D. 99 D. 9 D. 91 D. 92 Kapitalni transferi, potraživanja Porezi na kapital Investicijske potpore Ostali kapitalni transferi Kapitalni transferi, obveze Porezi na kapital Investicijske potpore D. 99 Ostali kapitalni transferi -10 6 2 0 4 -34 0 -27 -7 III. 1. 2. : R ačun s tje ca nja ne f ina nc ijs ke a ktive Promjene aktive Promjene pasive i neto vrijednosti P. 51 Bruto investicije u fiksni kapital 37 B. 10. 1 Promjene neto vrijednosti zbog štednje i kapitalnih transfera -38 P. 511 P. 5111 P. 5112 P. 5113 P. 512 P. 5121 P. 5122 P. 5123 P. 513 P. 5131 P. 5132 Neto povećanje opipljive fiksne aktive Povećanja nove opipljive fiksne aktive Povećanja postojeće opipljive fiksne aktive Smanjenja postojeće opipljive fiksne aktive Neto povećanje neopipljive fiksne aktive Povećanja nove neopipljive fiksne aktive Povećanja postojeće neopipljive fiksne aktive Smanjenja postojeće neopipljive fiksne aktive Povećanja vrijednosti neproizvedene nefinan cijske aktive Značajna poboljšanja neproizvedene nefinan cijske aktive Troškovi prijenosa vlasništva neproizvedene nefinancijske aktive K. 1 Potrošnja fiksnog kapitala P. 52 Promjene zaliha P. 53 Neto povećanje dragocjenosti 23 24 1 -2 12 12 2 -2 2 0 -30 0 3 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 397 Promjene aktive Promjene pasive i neto vrijednosti K. 2 K. 21 Neto povećanje neproizvedene nefinancijske aktive Neto povećanje zemljišta i ostale opipljive neproizvedene aktive K. 22 Neto povećanje neopipljive nefinancijske aktive 2 2 0 B. 9 Neto uzajmljivanje (+) Neto pozajmljivanje (-) -50 III. 2. : Financijski račun Promjene aktive Promjene pasive i neto vrijednosti Neto povećanje financijske aktive 120 F Neto povećanje pasive 170 F F. 1 F. 2 F. 21 F. 22 F. 29 Monetarno zlato i posebna prava vučenja Gotovina i depoziti Gotovina Prenosivi depoziti Ostali depoziti 0 7 2 4 1 F. 2 F. 21 F. 22 F. 29 Gotovina i depoziti Gotovina Prenosivi depoziti Ostali depoziti F. 3 Vrijednosnice osim dionica 26 F. 3 Vrijednosnice osim dionica F. 4 F. 41 F. 42 Zajmovi Kratkoročni zajmovi Dugoročni zajmovi 45 F. 4 Zajmovi 1 F. 41 Kratkoročni zajmovi 44 F. 42 Dugoročni zajmovi F. 5 Dionice i ostali vlasnički udjeli 36 F. 5 Dionice i ostali vlasnički udjeli F. 6 F. 62 F. 7 F. 71 F. 79 Tehničke pričuve osiguranja Pretplate premija osiguranja i pričuve za nerije šene štete 0 0 F. 6 F. 61 Tehničke pričuve osiguranja Neto vlasnički udjeli kućanstava u pričuvama životnog osiguranja i u pričuvama mirovinskih fondova Računi ostalih potraživanja Trgovački krediti i predujmovi Računi ostalih potraživanja osim trgovačkih kredita i predujmova F. 612 Neto vlasnički udjeli kućanstava u pričuvama mirovinskih fondova 6 1 5 F. 7 F. 71 F. 79 Računi ostalih obveza Trgovački krediti i predujmovi Računi ostalih obveza bez trgovačkih kredita i predujmova 2 0 2 0 64 94 32 62 0 0 0 0 10 6 4 B. 9 Neto uzajmljivanje (+) neto pozajmljivanje (-) -50 398 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 -1 0 0 0 -1 -1 0 0 0 0 -1 0 0 0 III. 3. Račun ostalih promjena aktive III. 3. 1. : Račun os talih pro mje na obuj ma a ktive Promjene aktive Promjene pasive i neto vrijednosti AN AN. 1 K. 4 K. 7 K. 8 K. 9 Nefinancijska aktiva Proizvedena aktiva Ekonomsko pojavljivanje proizvedene aktive Gubici zbog nepogoda 0 AF. -3 K. 7 3 K. 8 -4 K. 10 Pasiva Gubici zbog nepogoda Zapljene bez naknade Ostale promjene obujma financijske aktive i pasive koje nisu drugdje klasificirane Nenadoknađene zapljene 1 K. 12 Promjene u klasifikaciji i strukturi Ostale promjene obujma nefinancijske aktive koja nije drugdje klasificirana 0 K. 12. 1 Promjene u sektorskoj klasifikaciji i strukturi K. 12 Promjene u klasifikaciji i strukturi -3 K. 12. 2 Promjene u klasifikaciji aktive i pasive K. 12. 1 Promjene u sektorskoj klasifikaciji i strukturi -3 K. 12. 22 Promjene u klasifikaciji izuzevši monetizaciju/demonetizaciju zlata aktive ili pasive K. 12. 2 Promjene u klasifikaciji aktive i pasive K. 12. 21 Monetizacija/demonetizacija zlata K. 12. 22 od čega; AN. 11 AN. 12 AN. 13 AN. 2 K. 3 K. 5 K. 6 K. 61 K. 62 K. 7 K. 8 K. 9 K. 12 K. 12. 1 K. 12. 2 K. 12. 22 od čega: AN. 21 Promjene u klasifikaciji izuzevši monetizaciju/demonetizaciju zlata aktive ili pasive fiksna aktiva Zalihe Dragocjenosti Neproizvedena aktiva Ekonomsko pojavljivanje neproizvedene aktive Prirodni rast nekultiviranih bioloških resursa Ekonomsko nestajanje neproizvedene aktive Iscrpljivanje prirodnih sredstava ekonomski nestanak neproizvedene Ostali aktive Gubici zbog nepogoda Nenadoknađene zapljene Ostale promjene obujma nefinancijskih aktive koja nije drugdje klasificirana Promjene u klasifikaciji i strukturi Promjene u sektorskoj klasifikaciji i strukturi Promjene u klasifikaciji aktive i pasive Promjene u klasifikaciji izuzevši monetizaciju/demonetizaciju zlata aktive ili pasive Opipljiva neproizvedena aktiva AN. 22 Neopipljiva neproizvedena aktiva 0 0 od čega: AF. 2 Gotovina i depoziti 0 AF. 3 Vrijednosnice osim dionica AF. 4 Zajmovi -3 AF. 5 Dionice i ostali vlasnički udjeli 0 AF. 6 Tehničke pričuve osiguranja 0 AF. 7 Računi ostalih obveza 3 0 4 -2 -2 0 -2 4 0 -1 -1 0 0 3 0 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 399 Promjene aktive Promjene pasive i neto vrijednosti AF K. 7 K. 8 K. 10 K. 12 K. 12. 1 K. 12. 2 Financijska aktiva Gubici zbog nepogoda Nenadoknađene zapljene Ostale promjene obujma financijske aktive i pasive koje nisu drugdje klasificirane Promjene u klasifikaciji i strukturi Promjene u sektorskoj klasifikaciji i strukturi Promjene u klasifikaciji aktive i pasive K. 12. 21 Monetizacija/demonetizacija zlata K. 12. 22 od čega: AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Promjene u klasifikaciji izuzevši monetizaciju/demonetizaciju zlata aktive ili pasive Monetarno zlato i posebna prava vučenja Gotovina i depoziti Vrijednosnice osim dionica Zajmovi Dionice i ostali vlasnički udjeli Tehničke pričuve osiguranja Računi ostalih potraživanja 1 0 3 0 -2 -2 0 0 0 0 0 3 0 -2 0 0 B. 10. 2 Promjene neto vrijednosti zbog ostalih promjena obujma aktive III. 3. 2. : R ačun re v alor iz ac ije Promjene aktive Promjene pasive i neto vrijednosti K. 11 Nominalni vlasnički dobici (+)/gubici (-): K. 11 Nominalni vlasnički dobici (-)/gubici (+): AN AN. 1 AN. 11 AN. 12 AN. 13 AN. 2 AN. 21 AN. 22 AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 Nefinancijska aktiva Proizvedena aktiva Fiksna aktiva Zalihe Dragocjenosti 44 AF Pasiva 20 AF. 2 Gotovina i depoziti 18 AF. 3 Vrijednosnice osim dionica 1 AF. 4 Zajmovi 1 AF. 5 Dionice i ostali vlasnički udjeli Neproizvedena aktiva 23 AF. 6 Tehničke pričuve osiguranja Opipljiva neproizvedena aktiva 23 AF. 7 Računi ostalih obveza Neopipljiva neproizvedena aktiva Financijska aktiva Monetarno zlato i posebna prava vučenja Gotovina i depoziti Vrijednosnice osim dionica 0 2 1 0 0 2 7 0 7 0 0 0 0 400 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 Promjene aktive Promjene pasive i neto vrijednosti AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Zajmovi Dionice i ostali vlasnički udjeli Tehničke pričuve osiguranja Računi ostalih potraživanja 0 0 0 0 B. 10. 3 Promjene neto vrijednosti zbog nominalnih vlas ničkih dobitaka/gubitaka 38 III. 3. 2. 1: Račun neutralnih vlasničkih dobitaka/gubitaka Promjene aktive Promjene pasive i neto vrijednosti K. 11. 1 Nominalnivlasnički dobici (+)/gubici (-): K. 11. 1: Nominalnivlasnički dobici (-)/gubici (+) AN AN. 1 AN. 11 AN. 12 AN. 13 AN. 2 AN. 21 AN. 22 AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Nefinancijska aktiva Proizvedena aktiva Fiksna aktiva Zalihe Dragocjenosti 32 AF Pasiva 20 AF. 2 Gotovina i depoziti 18 AF. 3 Vrijednosnice osim dionica 1 AF. 4 Zajmovi 1 AF. 5 Dionice i ostali vlasnički udjeli Neproizvedena aktiva 12 AF. 6 Tehničke pričuve osiguranja Opipljiva neproizvedena aktiva 12 AF. 7 Računi ostalih obveza 14 2 4 7 0 0 0 Neopipljiva neproizvedena aktiva Financijska aktiva Monetarno zlato i posebna prava vučenja Gotovina i depoziti Vrijednosnice osim dionica Zajmovi Dionice i ostali vlasnički udjeli Tehničke pričuve osiguranja Računi ostalih potraživanja 0 8 2 3 0 2 0 0 0 B. 10. 31 Promjene neto vrijednosti zbog neutralnih vlasničkih dobitaka/gubitaka 26 III. 3. 2. 2. : Račun realnih vlasničkih dobitaka/gubitaka Promjene aktive Promjene pasive i neto vrijednosti K. 11. 2 Realni vlasnički dobici (+)/gubici (-): K. 11. 2 Realni vlasnički dobici (-)/gubici (+): AN AN. 1 Nefinancijska aktiva Proizvedena aktiva 12 AF Pasiva 0 AF. 2 Gotovina i depoziti AN. 11 Fiksna aktiva 0 AF. 3 Vrijednosnice osim dionica -7 -2 3 401 -7 0 0 0 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije Promjene aktive Promjene pasive i neto vrijednosti AN. 12 AN. 13 AN. 2 AN. 21 AN. 22 AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Zalihe Dragocjenosti 0 AF. 4 Zajmovi 0 AF. 5 Dionice i ostali vlasnički udjeli Neproizvedena aktiva 12 AF. 6 Tehničke pričuve osiguranja Opipljiva neproizvedena aktiva 12 AF. 7 Računi ostalih obveza Neopipljiva neproizvedena aktiva Financijska aktiva Monetarno zlato i posebna prava vučenja Gotovina i depoziti Vrijednosnice osim dionica Zajmovi Dionice i ostali vlasnički udjeli Tehničke pričuve osiguranja Računi ostalih potraživanja 0 -6 0 -3 0 -2 0 0 0 B. 10. 32 Promjene neto vrijednosti zbog realnih vlasničkih dobitaka/gubitaka 12 IV. : Bilance stanja IV. 1. : Početna bilanca stanja Aktiva AN AN. 1 AN. 11 AN. 12 AN. 13 AN. 2 AN. 21 AN. 22 AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5. AF. 6 AF. 7 Nefinancijska aktiva Proizvedena aktiva Fiksna aktiva Zalihe Dragocjenosti Pasiva i neto vrijednost 1 591 AF Pasiva 1 001 AF. 2 Gotovina i depoziti 913 AF. 3 Vrijednosnice osim dionica 47 AF. 4 Zajmovi 41 AF. 5 Dionice i ostali vlasnički udjeli Neproizvedena imovina 590 AF. 6 Tehničke pričuve osiguranja Opipljiva neproizvedena aktiva 578 AF. 7 Računi ostalih obveza 687 102 212 328 4 19 22 Neopipljiva neproizvedena aktiva Financijska aktiva Monetarno zlato i posebna prava vučenja Gotovina i depoziti Vrijednosnice osim dionica Zajmovi Dionice i ostali dionički kapital Tehničke pričuve osiguranja Računi ostalih potraživanja 12 396 80 150 0 115 12 20 19 B. 90 Neto vrijednost 1 300 402 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 IV. 2. : Promjene u bilanci stanja Aktiva Pasiva i neto vrijednost Ukupne promjene aktive Ukupne promjene pasive AN AN. 1 Nefinancijska aktiva Proizvedena aktiva AN. 11 Fiksna aktiva AN. 12 Zalihe AN. 13 Dragocjenosti 56 AF Pasiva 25 AF. 2 Gotovina i depoziti 20 AF. 3 Vrijednosnice osim dionica 1 AF. 4 Zajmovi 4 AF. 5 Dionice i ostali vlasnički udjeli AN. 2 Neproizvedena aktiva 30 AF. 6 Tehničke pričuve osiguranja AN. 21 Opipljiva neproizvedena aktiva 30 AF. 7 Računi ostalih obveza AN. 22 Neopipljiva neproizvedena aktiva AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Financijska aktiva Monetarno zlato i posebna prava vučenja Gotovina i depoziti Vrijednosnice osim dionica Zajmovi Dionice i ostali vlasnički udjeli Tehničke pričuve osiguranja Računi ostalih potraživanja 0 123 1 7 29 45 34 0 6 B. 10 Promjene neto vrijednosti, ukupno zbog: B. 10. 1 Štednja i kapitalni transferi B. 10. 2 Ostale promjene obujma aktive B. 10. 3 Nominalni vlasnički dobici/gubici B. 10. 31 Neutralni vlasnički dobici/gubici B. 10. 32 Realni vlasnički dobici/gubici IV. 3. : Završna bilanca stanja Aktiva AN AN. 1 Nefinancijska aktiva Proizvedena aktiva AN. 11 Fiksna aktiva AN. 12 Zalihe Pasiva i neto vrijednost 1 647 AF Pasiva 1 026 AF. 2 Gotovina i depoziti 933 AF. 3 Vrijednosnice osim dionica 48 AF. 4 Zajmovi AN. 13 Vrijednosnice osim dionica 45 AF. 5 Dionice i ostali vlasnički udjeli AN. 2 Neproizvedena aktiva 620 AF. 6 Tehničke pričuve osiguranja AN. 21 Opipljiva neproizvedena aktiva 608 AF. 7 Računi ostalih obveza 176 2 71 93 0 0 10 2 -38 2 38 26 12 863 104 283 421 4 19 32 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 403 Aktiva Pasiva i neto vrijednost AN. 22 Neopipljiva neproizvedena aktiva AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Financijska aktiva Monetarno zlato i posebna prava vučenja Gotovina i depoziti Vrijednosnice osim dionica Zajmovi Dionice i ostali vlasnički udjeli Tehničke pričuve osiguranja Računi ostalih potraživanja 12 519 81 157 29 160 46 20 25 B. 90 Neto vrijednost 1 302 Tablica A. IV. 6. – Potpuni skup računa kućanstava I. : Račun proizvodnje Uporabe Izvori P. 2 Intermedijarna potrošnja 694 P. 1 Output P. 11 P. 12 Tržišni output Output za vlastitu finalnu uporabu 1 269 1 129 140 B. 1g K. 1 B. 1n Dodana vrijednost, bruto Potrošnja fiksnog kapitala Dodana vrijednost, neto 575 42 533 II. : Račun raspodjele i uporabe dohotka II. 1. : Račun primarne raspodjele dohotka II. 1. 1. : R ačun s t va ra nja dohotka Uporabe Izvori D. 1 D. 11 D. 12 D. 121 D. 122 D. 29 D. 39 B. 2 B. 3 Naknade zaposlenicima Nadnice i plaće i Socijalni doprinosi poslodavaca Stvarni socijalni doprinosi poslodavaca Imputirani socijalni doprinosi poslodavaca Ostali porezi na proizvodnju Ostale subvencije za proizvodnju Poslovni višak Mješoviti dohodak 39 B. 1. n Dodana vrijednosti, neto 533 39 0 0 0 3 -1 60 432 404 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 II. 1. 2: Račun ras podj ele pr imar nog dohotka Uporabe D. 4 D. 41 D. 45 Vlasnički dohodak Kamate Renta Izvori 44 B. 2 17 B. 3 27 D. 1 D. 11 D. 12 D. 121 D. 122 D. 4 D. 41 D. 42 D. 421 D. 422 D. 43 D. 44 Poslovni višak Mješoviti dohodak Naknade zaposlenicima Nadnice i plaće Socijalni doprinosi poslodavaca Stvarni socijalni doprinosi poslodavaca Imputirani socijalni doprinosi poslodavaca Vlasnički dohodak Kamate Rapodijeljeni dohodak društava Dividende Isplate iz dohotka kvazi-društava Reinvestirana ulaganja zarada od izravnih stranih Vlasnički dohodak pripisan vlasnicima police osiguranja B. 5 Saldo primarnih dohodaka 1 348 D. 45 Renta II. 1. 2. 1: Račun poduzetničkog dohotka Uporabe D. 4 D. 41 D. 45 Vlasnički dohodak Kamate Renta 7 0 7 B. 4 Poduzetnički dohodak 490 II. 1. 2. 2: Račun raspodjele ostalog primarnog dohotka Poslovni višak Mješoviti dohodak Vlasnički dohodak Kamate Raspodijeljeni dohodak društava Dividende Isplate iz dohotka kvazi-društava Vlasnički dohodak pripisan vlasnicima police osiguranja Izvori B. 2 B. 3 D. 4 D. 41 D. 42 D. 421 D. 422 D. 44 Izvori Uporabe D. 4 D. 41 D. 45 Vlasnički dohodak 37 B. 4 Poduzetnički dohodak Kamate Renta 17 20 D. 1 Naknade zaposlenicima 217 432 766 573 193 174 19 134 33 57 13 44 3 20 21 60 432 5 0 5 5 0 0 490 766 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije Uporabe B. 5 Saldo primarnih dohodaka 1 348 II. 2: Račun sekundarne raspodjele dohotka Izvori D. 11 D. 12 D. 121 D. 122 D. 4 D. 41 D. 42 D. 421 D. 422 D. 43 D. 44 Nadnice i plaće Socijalni doprinosi poslodavaca Stvarni socijalni doprinosi poslodavaca Imputirani socijalni doprinosi poslodavaca Vlasnički dohodak Kamate Raspodijeljeni dohodak društava Dividende Isplate iz dohotka kvazi-društava Reinvestirana ulaganja zarada od izravnih stranih Vlasnički dohodak pripisan vlasnicima police osiguranja D. 45 Renta Izvori Porezi na dohodak Ostali tekući porezi Socijalni doprinosi Stvarni socijalni doprinosi 176 2 D. 61 Socijalni doprinosi D. 611 Stvarni socijalni doprinosi 322 D. 6111 Stvarni socijalni doprinosi poslodavaca 303 D. 61111 Obvezni stvarni socijalni doprinosi posloda vaca D. 6111 Stvarni socijalni doprinosi poslodavaca 174 D. 61112 Dobrovoljni stvarni socijalni doprinosi poslo davaca D. 61111 D. 61112 Obvezni stvarni socijalni doprinosi posloda vaca Dobrovoljni stvarni socijalni doprinosi poslo davaca D. 6112 Socijalni doprinosi zaposlenika 160 D. 6112 Socijalni doprinosi zaposlenika 14 D. 61121 Obvezni socijalni doprinosi zaposlenika 97 D. 61122 Dobrovoljni stvarni socijalni doprinosi zapo slenika D. 61121 Obvezni socijalni doprinosi zaposlenika 85 D. 61122 Dobrovoljni socijalni doprinosi zaposlenika 12 D. 62 Socijalne naknade osim socijalnih prijenosa u naravi D. 6113 osoba D. 61131 D. 61132 Socijalni doprinosi samozaposlenih i nezapo slenih 32 D. 621 Naknade socijalne sigurnosti u novcu Obvezni socijalni doprinosi samozaposlenih i nezaposlenih osoba 22 D. 622 Socijalne naknade iz privatno financiranih programa Dobrovoljni slenih i nezaposlenih osoba socijalni doprinosi samozapo 10 D. 623 Zaposleničke socijalne naknade bez osiguranih sredstava D. 612 Imputirani socijalni doprinosi 19 D. 624 Naknade socijalne pomoći u novcu Uporabe D. 5 D. 51 D. 59 D. 61 D. 611 405 573 193 174 19 129 33 52 8 44 3 20 21 0 0 0 0 0 0 0 0 332 232 29 19 52 Tekući porezi na dohodak, bogatstvo i sl. 178 B. 5 Saldo primarnih dohodaka 1 348 406 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 Uporabe D. 62 Socijalne naknade osim socijalnih transfera u naturi 0 D. 7 Ostali tekući transferi Izvori D. 622 Privatno financirane koristi 0 D. 72 Potraživanja neživotnog osiguranja D. 75 Razni tekući transferi 36 35 1 D. 7 D. 71 D. 75 Ostali tekući transferi Neto premije neživotnog osiguranja Razni tekući transferi 71 31 40 B. 6 Raspoloživi dohodak 1 145 II. 3. : Račun preraspodjele dohotka u naturi Uporabe Izvori B. 6 Raspoloživi dohodak 1 145 D. 63 Socijalni transferi u naturi D. 631 Socijalne naknade u naturi D. 6311 Prava socijalne sigurnosti, isplate D. 6312 Ostale koristi socijalne sigurnosti u naturi D. 6313 Socijalne pripomoći u naturi D. 632 Transferi pojedinačnih netržišnih roba i usluga B. 7 Prilagođeni raspoloživi dohodak 1 364 II. 4. : Račun uporabe dohotka II. 4. 1. : R ačun up ora be ra s položiv og dohotka Uporabe P. 3 P. 31 B. 8 Štednja Izdaci za finalnu potrošnju 996 B. 6 Raspoloživi dohodak Izvori Izdaci za individualnu potrošnju 996 160 D. 8 Prilagodba za promjenu neto vlasničkog udjela kućanstava u pričuvama mirovinskih fondova II. 4. 2. : R ačun upor ab e pr ilagođe nog ra s položiv og do h ot ka Uporabe P. 4 P. 41 Stvarna finalna potrošnja 1 215 B. 7 Prilagođeni raspoloživi dohodak Stvarna individualna potrošnja 1 215 Izvori B. 8 Štednja 160 D. 8 Prilagodba za promjenu neto vlasničkog udjela kućanstava u pričuvama mirovinskih fondova 219 162 78 65 19 57 1 145 11 1 346 11 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 407 III. : Računi akumulacije III. 1. : Kapitalni račun III. 1. 1. : Račun p romje ne ne to v r ijednost i z bog šte dnj e i kapit alnih t ransfera Promjene aktive Promjene pasive i neto vrijednosti B. 10. 1 Promjene neto vrijednosti zbog štednje i kapitalnih transfera 178 B. 8n Štednja, neto D. 9 D. 92 D. 99 D. 9 D. 91 D. 99 Kapitalni transferi, potraživanja Investicijske potpore Ostali kapitalni transferi Kapitalni transferi, obveze Porezi na kapital Ostali kapitalni transferi, obveze 160 23 0 23 -5 -2 -3 III. 1. 2. : R ačun s tje c anja ne f ina ncijske a ktive Promjene aktive Promjene pasive i neto vrijednosti P. 51 Bruto investicije u fiksni kapital 61 B. 10. 1 Promjene neto vrijednosti zbog štednje i kapitalnih transfera 178 P. 511 P. 5111 P. 5112 P. 5113 P. 512 P. 5121 P. 5122 P. 5123 P. 513 P. 5131 P. 5132 Neto povećanje opipljive fiksne aktive Povećanja nove opipljive fiksne aktive Povećanja postojeće opipljive fiksne aktive Smanjenja postojeće opipljive fiksne aktive Neto povećanje neopipljive fiksne aktive Povećanja nove neopipljive fiksne aktive Povećanja postojeće neopipljive fiksne aktive Smanjenja postojeće neopipljive fiksne aktive Povećanja vrijednosti neproizvedene nefinan cijske aktive Značajna poboljšanja neproizvedene nefinan cijske aktive Troškovi prijenosa vlasništva neproizvedene nefinancijske aktive K. 1 Potrošnja fiksnog kapitala P. 52 Promjene zaliha P. 53 Neto povećanje dragocjenosti K. 2 Neto povećanje neproizvedene nefinancijske aktive 49 50 4 -5 12 9 3 0 0 0 0 -42 2 5 4 408 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 Promjene aktive Promjene pasive i neto vrijednosti K. 21 Neto povećanje zemljišta i ostale opipljive neproizvedene aktive K. 22 Neto povećanje neopipljive nefinancijske aktive 3 1 B. 9 Neto uzajmljivanje (+) Neto pozajmljivanje (-) 148 III. 2: Financijski račun Promjene aktive Promjene pasive i neto vrijednosti F Neto povećanje financijske aktive 181 F Neto povećanje financijske pasive F. 2 F. 21 F. 22 F. 29 Gotovina i depoziti Gotovina Prenosivi depoziti Ostali depoziti F. 3 Vrijednosnice osim dionica F. 4 F. 41 F. 42 Zajmovi Kratkoročni zajmovi Dugoročni zajmovi 68 F. 2 Gotovina i depoziti 10 F. 22 Prenosivi depoziti 41 F. 29 Ostali depoziti 17 29 5 3 2 F. 3 Vrijednosnice osim dionica F. 4 F. 41 F. 42 Zajmovi Kratkoročni zajmovi Dugoročni zajmovi F. 7 Računi ostalih obveza F. 5 Dionice i ostali vlasnički udjeli 3 F. 71 Trgovački krediti i predujmovi F. 79 Računi ostalih obveza osim trgovačkih kredita i predujmova 33 0 0 0 0 28 11 17 5 4 1 F. 6 F. 61 F. 611 F. 612 F. 62 F. 7 F. 71 F. 79 Tehničke pričuve osiguranja Neto vlasnički udjeli kućanstava u pričuvama životnog osiguranja i u pričuvama mirovinskih fondova Neto vlasnički udjeli kućanstava u pričuvama životnog osiguranja Neto vlasnički udjeli kućanstava u pričuvama mirovinskih fondova Pretplate premija osiguranja i pričuve za nepo dmirena potraživanja Računi ostalih potraživanja Trgovački krediti i predujmovi Računi ostalih potraživanja osim trgovinskih kredita i predujmova 36 33 22 11 3 40 11 29 B. 9 Neto uzajmljivanje (+) neto pozajmljivanje 148 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 409 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 III. 3. : Račun ostalih promjena aktive III. 3. 1. : Račun os talih pr omje na obuj ma a ktive Promjene aktive Promjene pasive i neto vrijednosti AN AN. 1 K. 4 K. 7 K. 8 K. 9 Nefinancijska aktiva Proizvedena aktiva Ekonomsko pojavljivanje proizvedene aktive Gubici zbog nepogoda 0 AF. 0 K. 7 0 K. 8 0 K. 10 Pasiva Gubici zbog nepogoda Zapljene bez naknade Ostale promjene obujma financijske aktive i pasive koje nisu drugdje klasificirane Nenadoknađene zapljene 0 K. 12 Promjene u klasifikaciji i strukturi Ostale promjene obujma nefinancijske aktive koja nije drugdje klasificirana 0 K. 12. 1 Promjene u sektorskoj klasifikaciji i strukturi K. 12 Promjene u klasifikaciji i strukturi 0 K. 12. 2 Promjene u klasifikaciji aktive i pasive K. 12. 1 Promjene u sektorskoj klasifikaciji i strukturi 0 K. 12. 22 Promjene u klasifikaciji izuzevši monetizaciju/demonetizaciju zlata aktive ili pasive K. 12. 2 Promjene u klasifikaciji aktive i pasive K. 12. 21 Monetizacija/demonetizacija zlata K. 12. 22 od čega; AN. 11 AN. 12 AN. 13 AN. 2 K. 3 K. 5 K. 6 K. 61 K. 62 K. 7 K. 8 K. 9 K. 12 K. 12. 1 K. 12. 2 K. 12. 22 od čega: AN. 21 Promjene u klasifikaciji izuzevši monetizaciju/demonetizaciju zlata aktive ili pasive Fiksna aktiva Zalihe Dragocjenosti Neproizvedena aktiva Ekonomsko pojavljivanje neproizvedene aktive Prirodni rast nekultiviranih bioloških resursa Ekonomsko nestajanje neproizvedenih aktive Iscrpljivanje prirodnih bogatstava ekonomski nestanak neproizvedene Ostali aktive Gubici zbog nepogoda Nenadoknađene zapljene Ostale promjene obujma nefinancijskih aktive Promjene u klasifikaciji i strukturi Promjene u sektorskoj klasifikaciji i strukturi Promjene u klasifikaciji aktive i pasive Promjene u klasifikaciji izuzevši monetizaciju/demonetizaciju zlata aktive ili pasive Opipljiva neproizvedena aktiva AN. 22 Neopipljiva neproizvedena aktiva 0 0 od čega: AF. 2 Gotovina i depoziti 0 AF. 3 Vrijednosnice osim dionica AF. 4 Zajmovi 0 AF. 7 Računi ostalih obveza 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 410 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 Promjene aktive Promjene pasive i neto vrijednosti AF K. 7 K. 8 K. 10 K. 12 K. 12. 1 K. 12. 2 K. 12. 22 od čega: AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Financijska aktiva Gubici zbog nepogoda Nenadoknađene zapljene Ostale promjene obujma financijske aktive i pasive d. n. k. Promjene u klasifikaciji i strukturi Promjene u sektorskoj klasifikaciji i strukturi Promjene u klasifikaciji aktive i pasive Promjene u klasifikaciji izuzevši monetizaciju/demonetizaciju zlata aktive ili pasive Gotovina i depoziti Vrijednosnice osim dionica Zajmovi Dionice i ostali vlasnički udjeli Tehničke pričuve osiguranja Računi ostalih potraživanja 2 0 0 2 0 0 0 0 0 0 0 0 2 0 2 0 0 0 0 0 B. 10. 2 Promjene neto vrijednosti zbog ostalih promjena obujma aktive III. 3. 2. : R ačun re v alor iz ac ije Promjene aktive Promjene pasive i neto vrijednosti K. 11 Nominalni vlasnički dobici (+)/gubici (-): K. 11 Nominalni vlasnički dobici (-)/gubici (+): AN AN. 1 AN. 11 AN. 12 AN. 13 AN. 2 AN. 21 AN. 22 AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Nefinancijska aktiva Proizvedena aktiva Fiksna aktiva Zalihe Dragocjenosti Neproizvedena aktiva Opipljiva neproizvedena aktiva Neopipljiva neproizvedena aktiva Financijska aktiva Gotovina i depoziti Vrijednosnice osim dionica Zajmovi Dionice i ostali vlasnički udjeli Tehničke pričuve osiguranja Računi ostalih potraživanja 80 AF Pasiva 35 AF. 2 Gotovina i depoziti 28 AF. 3 Vrijednosnice osim dionica 2 AF. 4 Zajmovi 5 AF. 7 Računi ostalih obveza 45 45 0 16 0 6 0 10 0 0 B. 10. 3 Promjene neto vrijednosti zbog nominalnih vlas ničkih dobitaka/gubitaka 96 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 411 III. 3. 2. 1. : Račun neutralnih vlasničkih dobitaka/gubitaka Promjene aktive Promjene pasive i neto vrijednosti K. 11. 1 Nominalni vlasnički dobici (+)/gubici (-): K. 11. 1 Nominalni vlasnički dobici (-)/gubici (+): AN AN. 1 Nefinancijska aktiva Proizvedena aktiva AN. 11 Fiksna aktiva AN. 12 Zalihe AN. 13 Dragocjenosti 56 AF Pasiva 34 AF. 2 Gotovina i depoziti 28 AF. 3 Vrijednosnice osim dionica 2 AF. 4 Zajmovi 4 AF. 5 Dionice i ostali vlasnički udjeli AN. 2 Neproizvedena aktiva 22 AF. 7 Računi ostalih obveza 6 0 0 3 0 2 AN. 21 Opipljiva neproizvedena aktiva AN. 22 Neopipljiva neproizvedena aktiva AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Financijska aktiva Gotovina i depoziti Vrijednosnice osim dionica Zajmovi Dionice i ostali vlasnički udjeli Tehničke pričuve osiguranja Računi ostalih potraživanja 22 0 36 17 4 0 8 6 1 B. 10. 31 Promjene neto vrijednosti zbog neutralnih vlasničkih dobitaka/gubitaka 87 III. 3. 2. 2. : Račun realnih vlasničkih dobitaka/gubitaka Promjene aktive Promjene pasive i neto vrijednosti K. 11. 2 Realni vlasnički dobici (+)/gubici (-): K. 11. 2 Realni vlasnički dobici (-)/gubici (+): AN AN. 1 Nefinancijska aktiva Proizvedena aktiva AN. 11 Fiksna aktiva AN. 12 Zalihe AN. 13 Dragocjenosti AN. 2 Neproizvedena aktiva AN. 21 Opipljiva neproizvedena aktiva AN. 22 Neopipljiva neproizvedena aktiva AF AF. 2 Financijska aktiva Gotovina i depoziti 24 AF Pasiva 1 AF. 2 Gotovina i depoziti 0 AF. 3 Vrijednosnice osim dionica 0 AF. 4 Zajmovi 1 AF. 7 Računi ostalih obveza -6 0 0 -3 -2 22 22 0 -20 -17 412 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 Promjene aktive Promjene pasive i neto vrijednosti AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Vrijednosnice osim dionica Zajmovi Dionice i ostali vlasnički udjeli Tehničke pričuve osiguranja Računi ostalih potraživanja 2 0 2 -6 -1 B. 10. 32 Promjene neto vrijednosti zbog realnih vlasničkih dobitaka/gubitaka 9 IV. : Bilance stanja IV. 1. : Početna bilanca stanja Aktiva AN AN. 1 Nefinancijska aktiva Proizvedena aktiva Pasiva i neto vrijednost 2 822 AF Pasiva 1 698 AF. 2 Gotovina i depoziti AN. 11 Fiksna aktiva 1 423 AF. 3 Vrijednosnice osim dionica AN. 12 Zalihe 97 AF. 4 Zajmovi AN. 13 Dragocjenosti 178 AF. 7 Računi ostalih obveza 289 10 2 169 108 AN. 2 Neproizvedena aktiva AN. 21 Opipljiva neproizvedena aktiva AN. 22 Neopipljiva neproizvedena aktiva AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5. AF. 6 AF. 7 Financijska aktiva Gotovina i depoziti Vrijednosnice osim dionica Zajmovi Dionice i ostali vlasnički uvjeti Tehničke pričuve osiguranja Računi ostalih potraživanja 1 124 1 124 0 1 819 840 198 24 411 291 55 B. 90 Neto vrijednost 4 352 IV. 2. : Promjene u bilanci stanja Aktiva Pasiva i neto vrijednost Ukupne promjene aktive Ukupne promjene pasive AN AN. 1 Nefinancijska aktiva Proizvedena aktiva 110 AF Pasiva 61 AF. 2 Gotovina i depoziti AN. 11 Fiksna aktiva 47 AF. 3 Vrijednosnice osim dionica 33 0 0 413 28 5 276 178 2 96 87 9 322 10 2 197 113 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije Aktiva AN. 12 AN. 13 AN. 2 AN. 21 AN. 22 AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Zalihe Dragocjenosti Neproizvedena aktiva Opipljiva neproizvedena aktiva Neopipljiva neproizvedena aktiva Financijska aktiva Gotovina i depoziti Vrijednosnice osim dionica Zajmovi Dionice i ostali vlasnički udjeli Tehničke pričuve osiguranja Računi ostalih potraživanja IV. 3. : Završna bilanca stanja Aktiva AN AN. 1 AN. 11 AN. 12 AN. 13 AN. 2 AN. 21 AN. 22 AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Nefinancijska aktiva Proizvedena aktiva Fiksna aktiva Zalihe Dragocjenosti Neproizvedena aktiva Opipljiva neproizvedena aktiva Neopipljiva neproizvedena aktiva Financijska aktiva Gotovina i depoziti Vrijednosnice osim dionica Zajmovi Dionice i ostali vlasnički udjeli Tehničke pričuve osiguranja Računi ostalih potraživanja Pasiva i neto vrijednost 4 AF. 4 Zajmovi 10 AF. 7 Računi ostalih obveza 49 48 1 199 68 35 5 13 38 40 B. 10 Promjene neto vrijednosti, ukupno zbog: B. 10. 1 Štednja i kapitalni transferi B. 10. 2 Ostale promjene obujma aktive B. 10. 3 Nominalni vlasnički dobici/gubici B. 10. 31 Neutralni vlasnički dobici/gubici B. 10. 32 Realni vlasnički dobici/gubici Pasiva i neto vrijednost 2 932 AF Pasiva 1 759 AF. 2 Gotovina i depoziti 1 470 AF. 3 Vrijednosnice osim dionica 101 AF. 4 Zajmovi 188 AF. 7 Računi ostalih obveza 1 173 1 172 1 2 018 908 233 29 424 329 95 B. 90 Neto vrijednost 4 628 414 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 Tablica A. IV. 7. – Potpuni skup računa neprofitnih ustanova koja služe kućanstvima I. : Račun proizvodnje Uporabe Izvori P. 2 Intermedijarna potrošnja 6 P. 1 Output P. 11 P. 12 P. 13. Tržišni output Output za vlastitu finalnu potrošnju Ostali netržišni output 37 21 0 16 B. 1g K. 1 B. 1n Dodana vrijednost, bruto Potrošnja fiksnog kapitala Dodana vrijednost, neto 31 3 28 II. : Račun raspodjele i uporabe dohotka II. 1. : Račun primarne raspodjele dohotka II. 1. 1. : R ačun stv ar anj a dohotka Uporabe D. 1 D. 11 D. 12 D. 121 D. 122 D. 29 D. 39 Naknade zaposlenicima Nadnice i plaće Socijalni doprinosi poslodavaca Stvarni socijalni doprinosi poslodavaca Imputirani socijalni doprinosi poslodavaca Ostali porezi na proizvodnju Ostale subvencije za proizvodnju B. 2 Poslovni višak II. 1. 2. : R ačun r a spodje le pr ima r nog dohotka Uporabe D. 4 D. 41 D. 42 D. 422 D. 43 D. 44 Vlasnički dohodak Kamate Raspodijeljeni dohodak društava Isplate iz dohotka kvazi-društava Reinvestirana ulaganja zarada od izravnih stranih Dohodak od imovine pripisan imateljima police osiguranja Izvori 23 B. 1. n Dodana vrijednosti, neto 28 12 11 10 1 0 0 5 7 7 Izvori B. 2 Poslovni višak 0 D. 4 0 D. 41 0 D. 42 Vlasnički dohodak Kamate Raspodijeljeni dohodak društava 0 D. 421 Dividende 5 5 5 0 0 0 0 0 0 D. 45 Zakupnine 0 D. 422 Isplate iz dohotka kvazi-društava D. 43 D. 44 Reinvestirana ulaganja zarada od izravnih stranih Dohodak od imovine pripisan imateljima police osiguranja D. 45 Zakupnine B. 5 Saldo primarnih dohodaka 3 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 415 II. 1. 2. 1. : Račun poduzetničkog dohotka Uporabe D. 4 D. 41 D. 45 Vlasnički dohodak Kamate Zakupnine B. 4 Poduzetnički dohodak II. 1. 2. 2. : Račun alociranja ostalog primarnog dohotka Uporabe D. 4 D. 41 D. 45 Vlasnički dohodak Kamate Zakupnine B. 5 Saldo primarnih dohodaka II. 2. : Račun sekundarne raspodjele dohotka Uporabe D. 5 D. 59 D. 62 D. 622 Tekući porezi na dohodak, bogatstvo i sl. Ostali tekući porezi Socijalne naknade osim socijalnih transfera u naturi Socijalne naknade iz privatno financiranih programa Izvori B. 2 Poslovni višak 2 2 0 D. 4 Vlasnički dohodak Kamate Raspodijeljeni dohodak društava Dividende Isplate iz dohotka kvazi-društava D. 41 D. 42 D. 421 D. 422 Izvori B. 4 Poduzetnički dohodak 3 5 5 0 D. 4 Vlasnički dohodak D. 41 D. 42 D. 421 D. 422 D. 43 D. 44 Kamate Raspodijeljeni dohodak društava Dividende Isplate iz dohotka kvazi-društava Reinvestirana ulaganja zarada od izravnih stranih Vlasnički dohodak pripisan imateljima police osiguranja D. 45 Zakupnine 3 0 0 Izvori B. 5 Saldo primarnih dohodaka D. 61 Socijalni doprinosi 1 D. 611 Stvarni socijalni doprinosi 0 D. 6111 Stvarni socijalni doprinosi poslodavaca D. 623 Zaposleničke socijalne naknade bez izdvajanja 1 D. 61111 Obvezni stvarni socijalni doprinosi posloda vaca D. 7 D. 71 D. 75 Ostali tekući transferi 2 D. 61121 Obvezni socijalni doprinosi zaposlenika Neto premije neživotnog osiguranja 0 D. 61122 Dobrovoljni socijalni doprinosi zaposlenika Razni tekući transferi 2 D. 612 Imputirani socijalni doprinosi D. 6112 Socijalni doprinosi zaposlenika 5 0 0 0 0 0 3 5 5 0 0 0 0 0 0 3 1 0 0 0 0 0 0 1 416 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 36 0 36 37 Izdaci za finalnu potrošnju 13 B. 6 Raspoloživi dohodak 37 Uporabe B. 6 Raspoloživi dohodak 37 II. 3. : Račun preraspodjele dohotka u naturi Uporabe D. 63 D. 631 Socijalni transferi u naturi Socijalne naknade u naturi D. 6313 Naknade socijalne pomoći u naravi u naturi D. 632 Transferi pojedinačnih netržišnih roba i usluga B. 7 Prilagođeni raspoloživi dohodak II. 4. : Račun uporabe dohotka II. 4. 1. : R ačun up ora be ra s položiv og dohotka Ostali tekući transferi Potraživanja neživotnog osiguranja Razni tekući transferi Izvori D. 7 D. 72 D. 75 Izvori 13 B. 6 Raspoloživi dohodak 0 0 13 24 Izvori Uporabe P. 3 P. 31 D. 8 Uporabe D. 8 Izdaci za individualnu potrošnju Prilagodba za promjenu neto vlasničkog udjela kućanstava u pričuvama mirovinskih fondova B. 8 Štednja II. 4. 2. : R ačun up ora be pr ilagođe nog ra s položiv og do h ot ka 13 0 24 Izvori Prilagodba za promjenu neto vlasničkog udjela kućanstava u pričuvama mirovinskih fondova 0 B. 70 Prilagođeni raspoloživi dohodak 24 B. 8 Štednja 24 III. : Računi akumulacije III. 1. : Kapitalni račun III. 1. 1. : Račun p romje ne ne to v r ij ednos ti z bog šted nje i kapit alnih t ransfera Promjene aktive Promjene pasive i neto vrijednosti B. 10. 1 Promjene neto vrijednosti zbog štednje i kapitalnih transfera 21 B. 8n Štednja, neto D. 9 D. 92 D. 99 Kapitalni transferi, potraživanja Investicijske potpore Ostali kapitalni transferi 24 0 0 0 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije Promjene aktive Promjene pasive i neto vrijednosti D. 9 D. 91 D. 99 Kapitalni transferi, obveze Porezi na kapital Ostali kapitalni transferi III. 1. 2. : Račun s tje c anja ne f ina ncijske a ktive Promjene aktive Promjene pasive i neto vrijednosti P. 51 Bruto investicije u fiksni kapital 19 B. 10. 1 Promjene neto vrijednosti zbog štednje i kapitalnih transfera P. 511 P. 5111 P. 5112 P. 5113 P. 512 P. 5121 P. 5122 P. 5123 P. 513 P. 5131 P. 5132 Neto povećanje opipljive fiksne aktive Povećanja nove opipljive fiksne aktive Povećanja postojeće opipljive fiksne aktive Smanjenja postojeće opipljive fiksne aktive Neto povećanje opipljive fiksne aktive Povećanja nove opipljive fiksne aktive Povećanja postojeće opipljive fiksne aktive Smanjenja postojeće opipljive fiksne aktive Povećanja vrijednosti neproizvedene nefinan cijske aktive Značajna poboljšanja neproizvedene nefinan cijske aktive Troškovi prijenosa vlasništva neproizvedene nefinancijske aktive K. 1 Potrošnja fiksnog kapitala P. 52 Promjene zaliha P. 53 Neto povećanje dragocjenosti K. 2 K. 21 K. 22 Neto povećanje neproizvedene nefinancijske aktive Neto povećanje zemljišta i ostale opipljive neproizvedene aktive Neto povećanje neopipljive nefinancijske aktive B. 9 (-) Neto uzajmljivanje (+): Neto pozajmljivanje 14 13 1 0 5 10 0 -5 0 0 0 -3 0 0 1 1 0 4 III. 2. : Financijski račun Promjene aktive Promjene pasive i neto vrijednosti F Neto povećanje financijske aktive 32 F Neto povećanje pasive F. 2 F. 21 F. 22 Gotovina i depoziti Gotovina Prenosivi depoziti 12 F. 2 Gotovina i depoziti 2 7 F. 22 F. 29 Prenosivi depoziti Ostali depoziti 417 -3 0 -3 21 28 0 0 0 418 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 3 12 0 0 0 0 0 Promjene pasive i neto vrijednosti F. 3 Vrijednosnice osim dionica F. 4 F. 41 F. 42 F. 5 F. 6 F. 61. Zajmovi Kratkoročni zajmovi Dugoročni zajmovi Dionice i ostali vlasnički udjeli Tehničke pričuve osiguranja Neto vlasnički udjeli kućanstava u pričuvama životnog osiguranja i u pričuvama mirovinskih fondova Promjene aktive F. 29 Ostali depoziti F. 3 Vrijednosnice osim dionica Zajmovi Kratkoročni zajmovi Dugoročni zajmovi Dionice i ostali vlasnički udjeli Tehničke pričuve osiguranja F. 4 F. 41 F. 42 F. 5 F. 6 F. 62 F. 7 F. 71 F. 79 Pretplate premija osiguranja i pričuve za nepo dmirena potraživanja 0 F. 612 Neto vlasnički udjeli kućanstava u pričuvama mirovinskih fondova Računi ostalih potraživanja Trgovački krediti i predujmovi Računi ostalih potraživanja osim trgovačkih kredita i predujmova 0 8 0 F. 7 F. 71 F. 79 Računi ostalih obveza Trgovački krediti i predujmovi Računi ostalih obveza osim trgovačkih kredita i predujmova B. 9 Neto uzajmljivanje (+) neto pozajmljivanje III. 3. Račun ostalih promjene aktive III. 3. 1. : R ačun os talih pro mje na obuj ma a ktive Promjene aktive Promjene pasive i neto vrijednosti AN AN. 1 K. 4 K. 7 K. 8 K. 9 Nefinancijska aktiva Proizvedena aktiva Ekonomsko pojavljivanje proizvedene aktive Gubici zbog nepogoda 0 AF. 0 K. 7 0 K. 8 0 K. 10 Pasiva Gubici zbog nepogoda Nenadoknađene zapljene Ostale promjene obujma financijske aktive i pasive d. n. k. Nenadoknađene zapljene 0 K. 12 Promjene u klasifikaciji i strukturi Ostale promjene obujma nefinancijske aktive koje nisu drugdje klasificirane 0 K. 12. 1 Promjene u sektorskoj klasifikaciji i strukturi K. 12 Promjene u klasifikaciji i strukturi 0 K. 12. 2 Promjene u klasifikaciji aktive i pasive K. 12. 1 Promjene u sektorskoj klasifikaciji i strukturi 0 K. 12. 22 Promjene u klasifikaciji izuzevši monetizaciju/demonetizaciju zlata aktive ili pasive K. 12. 2 Promjene u klasifikaciji aktive i pasive K. 12. 22 od čega; AN. 11 AN. 12 AN. 13 Promjene u klasifikaciji izuzevši monetizaciju/demonetizaciju zlata aktive ili pasive Fiksna aktiva Zalihe Dragocjenosti 0 0 od čega: AF. 2 Gotovina i depoziti AF. 3 Vrijednosnice osim dionica 0 AF. 4 Zajmovi 0 AF. 5 0 AF. 6 Dionice i ostali vlasnički udjeli Tehničke pričuve osiguranja 0 24 17 7 0 0 0 0 0 0 0 4 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije Promjene aktive Promjene pasive i neto vrijednosti AN. 2 Neproizvedena aktiva 0 AF. 7 Računi ostalih obveza 419 0 K. 3 K. 5 K. 6 K. 61 K. 62 K. 7 K. 8 K. 9. Ekonomsko pojavljivanje neproizvedene aktive Prirodni rast nekultiviranih bioloških resursa Ekonomsko nestajanje neproizvedene aktive Iscrpljivanje prirodnih sredstava ekonomski nestanak neproizvedene Ostali aktive Gubici zbog nepogoda Nenadoknađene zapljene Ostale promjene obujma nefinancijske aktive d. n. k K. 12 Promjene u klasifikaciji i strukturi K. 12. 1 Promjene u sektorskoj klasifikaciji i strukturi K. 12. 2 Promjene u klasifikaciji aktive i pasive K. 12. 22 od čega: AN. 21 Promjene u klasifikaciji izuzevši monetizaciju/demonetizaciju zlata aktive ili pasive Opipljiva neproizvedena aktiva AN. 22 Neopipljiva neproizvedena aktiva AF K. 7 K. 8 K. 10 Financijska aktiva Gubici zbog nepogoda Nenadoknađene zapljene Ostale promjene obujma financijske aktive i pasive koje nisu drugdje klasificirane K. 12 Promjene u klasifikaciji i strukturi K. 12. 1 Promjene u sektorskoj klasifikaciji i strukturi K. 12. 2 Promjene u klasifikaciji aktive i pasive K. 12. 22 AF. 2 AF. 3 Promjene u klasifikaciji izuzevši monetizaciju/demonetizaciju zlata aktive ili pasive Gotovina i depoziti Vrijednosnice osim dionica AF. 4 i Zajmov AF. 5 AF. 6 AF. 7 Dionice i ostali vlasnički udjeli Tehničke pričuve osiguranja Računi ostalih potraživanja 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 2 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 B. 10. 2 Promjene neto vrijednosti zbog ostalih promjena obujma aktive 0 420 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 III. 3. 2. : Račun re v alor iz ac ij e Promjene aktive Promjene pasive i neto vrijednosti K. 11 Nominalni vlasnički dobici (+)/gubici (-): K. 11 Nominalni vlasnički dobici revalorizacije (-)/gubici (+) iz AN AN. 1 AN. 11 AN. 12 AN. 13 AN. 2 AN. 21 AN. 22 AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Nefinancijska aktiva Proizvedena aktiva Fiksna aktiva Zalihe Dragocjenosti 8 AF Pasiva 5 AF. 2 Gotovina i depoziti 5 AF. 3 Vrijednosnice osim dionica 0 AF. 4 Zajmovi 0 AF. 5 Dionice i ostali vlasnički udjeli Neproizvedena aktiva 3 AF. 6 Tehničke pričuve osiguranja Opipljiva neproizvedena aktiva 3 AF. 7 Računi ostalih obveza 0 0 0 0 0 0 0 Neopipljiva neproizvedena aktiva Financijska aktiva Gotovina i depoziti Vrijednosnice osim dionica Zajmovi Dionice i ostali vlasnički udjeli Tehničke pričuve osiguranja Računi ostalih potraživanja 0 2 0 1 0 1 0 0 B. 10. 3 Promjene neto vrijednosti zbog nominalnih vlas ničkih dobitaka/gubitaka 10 III. 3. 2. 1. : Račun neutralnih vlasničkih dobitaka/gubitaka Promjene aktive Promjene pasive i neto vrijednosti K. 11. 1 Nominalni vlasnički dobici (+)/gubici (-): K. 11. 1 Nominalni vlasnički dobici (-)/gubici (+): AN AN. 1 AN. 11 AN. 12 AN. 13 AN. 2 AN. 21 AN. 22 AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 Nefinancijska aktiva Proizvedena aktiva Fiksna aktiva Zalihe Dragocjenosti 7 AF Pasiva 5 AF. 2 Gotovina i depoziti 5 AF. 3 Vrijednosnice osim dionica 0 AF. 4 Zajmovi 0 AF. 5 Dionice i ostali vlasnički udjeli Neproizvedena aktiva 2 AF. 6 Tehničke pričuve osiguranja Opipljiva neproizvedena aktiva 2 AF. 7 Računi ostalih obveza 2 1 0 1 0 0 1 Neopipljiva neproizvedena aktiva Financijska aktiva Gotovina i depoziti Vrijednosnice osim dionica Zajmovi 0 3 2 1 0 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 421 Promjene aktive Promjene pasive i neto vrijednosti AF. 5 AF. 6 AF. 7 Dionice i ostali vlasnički udjeli Tehničke pričuve osiguranja Računi ostalih potraživanja 0 0 0 B. 10. 31 Promjene neto vrijednosti zbog neutralnih vlasničkih dobitaka/gubitaka 8 III. 3. 2. 2: Račun realnih vlasničkih dobitaka/gubitaka Promjene aktive Promjene pasive i neto vrijednosti K. 11. 2 Realni vlasnički dobici (+)/gubici (-): K. 11. 2 Realni vlasnički dobici (-)/gubici (+): AN AN. 1 AN. 11 AN. 12 AN. 13 AN. 2 AN. 21 AN. 22 AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Nefinancijska aktiva Proizvedena aktiva Fiksna aktiva Zalihe Dragocjenosti 2 AF Pasiva 0 AF. 2 Gotovina i depoziti 0 AF. 3 Vrijednosnice osim dionica 0 AF. 4 Zajmovi 0 AF. 5 Dionice i ostali vlasnički udjeli Neproizvedena aktiva 2 AF. 6 Tehničke pričuve osiguranja Opipljiva neproizvedena aktiva 2 AF. 7 Računi ostalih obveza -2 -1 0 -1 0 0 -1 Neopipljiva neproizvedena aktiva Financijska aktiva Gotovina i depoziti Vrijednosnice osim dionica Zajmovi Dionice i ostali vlasnički udjeli Tehničke pričuve osiguranja Računi ostalih potraživanja 0 -2 -2 0 0 0 0 0 B. 10. 32 Promjene neto vrijednosti zbog realnih vlasničkih dobitaka/gubitaka 2 IV. : Bilance stanja IV. 1: Početna bilanca stanja Aktiva AN AN. 1 AN. 11 AN. 12 AN. 13 AN. 2 Nefinancijska aktiva Proizvedena aktiva Fiksna aktiva Zalihe Dragocjenosti Pasiva i neto vrijednost 324 AF Pasiva 243 AF. 2 Gotovina i depoziti 231 AF. 3 Vrijednosnice osim dionica 2 AF. 4 Zajmovi 10 AF. 5. Dionice i ostali vlasnički udjeli Neproizvedena aktiva 81 AF. 6 Tehničke pričuve osiguranja AN. 21 Opipljiva neproizvedena aktiva 81 AF. 7 Računi ostalih obveza 121 38 0 43 0 5 35 422 Aktiva HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 Pasiva i neto vrijednost AN. 22 Neopipljiva neproizvedena aktiva AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5. AF. 6 AF. 7 Financijska sredstva Gotovina i depoziti Vrijednosnice osim dionica Zajmovi Dionice i ostali vlasnički udjeli Tehničke pričuve osiguranja Računi ostalih potraživanja IV. 2. : Promjene u bilanci stanja 0 172 110 25 8 22 4 3 B. 90 Neto vrijednost 375 Aktiva AN AN. 1 AN. 11 AN. 12 AN. 13 AN. 2 AN. 21 AN. 22 AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Ukupne promjene aktive Ukupne promjene pasive Pasiva i neto vrijednost Nefinancijska aktiva Proizvedena aktiva Fiksna aktiva Zalihe Dragocjenosti 25 AF Pasiva 21 AF. 2 Gotovina i depoziti 21 AF. 3 Vrijednosnice osim dionica 0 AF. 4 Zajmovi 0 AF. 5 Dionice i ostali vlasnički udjeli Neproizvedena aktiva 4 AF. 6 Tehničke pričuve osiguranja Opipljiva neproizvedena aktiva 4 AF. 7 Računi ostalih obveza Neopipljiva neproizvedena aktiva Financijska aktiva Gotovina i depoziti Vrijednosnice osim dionica Zajmovi Dionice i ostali vlasnički udjeli Tehničke pričuve osiguranja Računi ostalih potraživanja 0 33 12 13 0 1 0 8 B. 10 Promjene neto vrijednosti, ukupno zbog: B. 10. 1 Štednja i kapitalni transferi B. 10. 2 Ostale promjene obujma aktive B. 10. 3 Nominalni vlasnički dobici/gubici B. 10. 31 Neutralni vlasnički dobici/gubici B. 10. 32 Realni vlasnički dobici/gubici 28 0 0 24 4 0 0 31 21 0 10 8 2 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije IV. 3. : Završna bilanca stanja Aktiva AN AN. 1 AN. 11 AN. 12 AN. 13 AN. 2 AN. 21 AN. 22 AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Nefinancijska aktiva Proizvedena aktiva Fiksna aktiva Zalihe Dragocjenosti Neproizvedena aktiva Opipljiva neproizvedena aktiva Neopipljiva neproizvedena aktiva Financijska aktiva Gotovina i depoziti Vrijednosnice osim dionica Zajmovi Dionice i ostali vlasnički udjeli Tehničke pričuve osiguranja Računi ostalih potraživanja Pasiva i neto vrijednost 349 AF Pasiva 264 AF. 2 Gotovina i depoziti 252 AF. 3 Vrijednosnice osim dionica 2 AF. 4 Zajmovi 10 AF. 5 85 AF. 6 85 AF. 7 Dionice i ostali vlasnički udjeli Tehničke pričuve osiguranja Računi ostalih obveza 0 205 122 38 8 23 4 11 423 149 38 0 67 4 5 35 B. 90 Neto vrijednost 406 424 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 PRILOG B. PROGRAM TRANSMISIJE PODATAKA NACIONALNIH RAČUNA Pregled tablica Prva transmisija Odgoda t + mjesec Transmisija za godine Predmet tablice Broj tablice 1999 1999 1999 2000 2000 2000 2000 2000 2000 2000 2000 2001 2001 2001 2001 2002 2002 2002 2002 2002 2003 2003 2003 4 4 8 9 9 9 9 9 12 12 24 12 24 24 24 36 36 36 36 36 36 36 36 95—98 Temeljni agregati, godišnji 95—98 Temeljni agregati, tromjesečni 95—98 Temeljni agregati države 95—99 Tablice prema djelatnostima 95—99 Izvoz i uvoz Europske unije/trećih zemalja 95—99 Izdaci kućanstava za finalnu potrošnju prema namjeni 95—99 Završni računi po sektorima (transakcije) 95—99 Bilance stanja za financijsku aktivu i pasivu 95—99 Nefinancijski računi po sektorima 95—99 Porezni prihodi po sektorima 95—98 Tablice prema djelatnostima i regijama, NUTS II, A17 95—00 Izdaci državne potrošnje po funkciji 95—99 Tablice prema djelatnostima i regijama, NUTS III, A3 95—99 Računi kućanstava po regijama, NUTS II 95—99 Fiksna aktiva za ukupno gospodarstvo i prema proizvodima, Pi3 95—99 Tablice ponude po osnovnim cijenama uključujući pretvaranje u kupovne cijene, A60 x P60 95—99 Tablica uporabe po kupovnim cijenama, A60 x P60 95 (*) Simetrična input-output tablica prema osnovnim cijenama, P60 x P60, petogodišnja 95 (*) Simetrična input-output tablica za domaću proizvodnju po osnovnim cijenama, P60 x P60, petogodišnja 95 (*) Simetrična input-output tablica za uvoz po osnovnim cijenama, P60 x P60, petogodišnja 00 00 00 Unakrsna klasifikacija fiksne aktive po djelatnostima i proizvodima, A31xPi3, petogodišnja Unakrsna klasifikacija računa proizvodnje po djelatnostima i proizvodima, A60 x (S11, S12, S13, S14, S15), petogodišnja Unakrsna klasifikacija bruto investicija u fiksni kapital po djelatnostima i proizvodima, A31 x P60, petogodišnja Vidjeti tablicu Vidjeti tablicu Vidjeti tablicu Retrogradni izračuni t = referentna godina (*) Petogodišnja tablica za 2000. mora se dostaviti 2003. 1 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 425 Tablica 1. – Temeljni agregati – četverogodišnja i godišnja izvedba Šifra Popis varijabla Dodana vrijednost i bruto domaći proizvod Podjela+ Tekuće cijene Stalne cijene B. 1g 1. Bruto dodana vrijednost po osnovnim cijenama A6 D. 21-D. 31 2. Porezi umanjeni za subvencije na proizvode P. 119 B. 1*g 3. FISIM/UFPIM 4. Bruto domaći proizvod po tržišnim cijenama Izdaci bruto domaćeg proizvoda P. 3 P. 3 P. 3 P. 3 P. 3 P. 31 P. 32 P. 4 P. 41 P. 5 P. 51 P. 52 P. 53 P. 6 P. 7 5. Ukupni izdaci za finalnu potrošnju 6. (a) Izdaci kućanstava za finalnu potrošnju (domaći koncept) 6. (b) Izdaci kućanstava za finalnu potrošnju (nacionalni koncept) 7. Izdaci NUSK-ova za finalnu potrošnju 8. Izdaci države za finalnu potrošnju (a) Izdaci za individualnu potrošnju (b) Izdaci za zajedničku potrošnju 9. Stvarna finalna potrošnja kućanstava a) Stvarna individualna potrošnja 10. Bruto investicije a) Bruto investicije u fiksni kapital b) Promjene na zalihama c) Neto povećanje dragocjenosti 11. Izvoz roba (f. o. b. ) i usluga 12. Uvoz roba (f. o. b. ) i usluga Dohodak, štednja i neto uzajmljivanje B. 5 B. 5*g K. 1 B. 5*n 13. Bilanca primarnih dohodaka/Nacionalni dohodak 14. Bruto nacionalni dohodak po tržišnim cijenama 15. Potrošnja fiksnog kapitala 16. Neto nacionalni dohodak po tržišnim cijenama D. 5, D. 6, D. 7 17. Neto tekući transferi s inozemstvom B. 6n B. 8n D. 9 B. 9 18. Raspoloživi dohodak, neto 19. Nacionalna štednja, neto 20. Kapitalni transferi 21. Neto uzajmljivanje/neto pozajmljivanje Pi6 x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x (x) x x (x) x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x 426 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 Šifra Popis varijabla Podjela+ Tekuće cijene Stalne cijene Stanovništvo, zaposlenost, naknade zaposlenicima 22. Podaci o stanovništvu i zaposlenosti a) Ukupno stanovništvo (1 000) b) Nezaposlene osobe (1 000) c) Zaposlenost, nacionalni i domaći koncept (1 000) – samozaposleni – zaposleni D. 1 D. 11 23. Naknade zaposlenicima, nacionalni i domaći koncept a) Bruto nadnice i plaće + Ako nije označena podjela, to znači ukupno gospodarstvo. ** A6 samo za domaći koncept. x. U stvarnim uvjetima. A6** A6** A6** A6** x x Tablica 2. – Temeljni agregati države P. 1 Output P. 11 + P. 12 – Tržišni output i output za vlastitu finalnu uporabu P. 13 P. 2 B. 1g K. I B. 1n D. 1 – Ostali netržišni output Intermedijarna potrošnja Bruto dodana vrijednost Potrošnja fiksnog kapitala Neto dodana vrijednost Naknade zaposlenicima D. 29 – D. 39 Ostali plaćeni porezi na proizvodnju – Ostale primljene subvencije na proizvodnju B. 2n D. 2 D. 4 D. 3 D. 4 D. 41 Poslovni višak, neto Porezi na proizvodnju i uvoz Primljeni vlasnički dohodak Isplaćene subvencije Isplaćeni vlasnički dohodak – kamate D. 42 + D. 43 + D. 44 + D. 45 – ostalo B. 5n D. 5 D. 61 D. 611 D. 612 D. 7 D. 5 D. 62 D. 7 Bilanca primarnih dohodaka Primljeni tekući porezi na dohodak i bogatstvo Socijalni doprinosi – Stvarni socijalni doprinosi – Imputirani socijalni doprinosi Ostali primljeni tekući transferi Isplaćeni tekući porezi na dohodak i bogatstvo Isplaćene socijalne naknade osim socijalnih prijenosa u naravi Ostali isplaćeni tekući transferi 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 427 B. 6n P. 3 P. 31 P. 32 D. 8 B. 8 K. 1 D. 9 D. 91 Neto raspoloživi dohodak Izdaci finalnu potrošnju – Izdaci za individualnu potrošnju – Izdaci za zajedničku potrošnju Prilagodba za promjenu neto vlasničkog udjela kućanstava u pričuvama mirovinskih fondova Neto štednja Potrošnja fiksnog kapitala Primljeni kapitalni transferi – Porezi na kapital D. 92 + D. 99 – Ostalo D. 9 P. 5 P. 51 Isplaćeni kapitalni transferi Bruto investicije – Bruto investicije u fiksni kapital P. 52 + P. 53 + K. 2 – Promjene zaliha i neto povećanje dragocjenosti i stjecanje neproizvedene nefinancijske aktive B. 9 Neto uzajmljivanje (+)/Neto pozajmljivanje(-) Tablica 3. – Tablice prema djelatnostima – godišnja izvedba Šifra Popis varijabli Podjela Tekuće cijene Stalne cijene Dodana vrijednost P. 1 P. 2 B. 1g K. 1 Ulaganje P. 5 P. 51 P. 52 P. 53 1. Output po osnovnim cijenama prema djelatnostima 2. Intermedijarna potrošnja po kupovnim cijenama prema djelatnostima 3. Bruto dodana vrijednost po osnovnim cijenama prema djelatnostima 4. Potrošnja fiksnog kapitala prema djelatnostima 5. Bruto investicije prema djelatnostima (a) Bruto investicije u fiksni kapital prema djelatnostima (b) Promjene zaliha prema djelatnostima (c) Neto povećanje dragocjenosti prema djelatnostima Zaposlenost i naknade za zaposlene, domaći koncept 6. Zaposlenost prema djelatnosti (1 000) (a) samozaposleni prema djelatnosti (b) zaposleni prema djelatnosti (c) određeni sati prema djelatnosti (*) D. 1 D. 11 7. Naknade za zaposlene prema djelatnosti a) Nadnice i plaće prema djelatnosti (*) Do 2003: neobavezno x x x x x A31 A31 A31 A31 A31 A31 A31 A31 A31 A31 A31 A31 x x x x x x x x x 428 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 Tablica 4. – Izvoz i uvoz Europske unije/trećih zemalja Popis varijabli Podjela Tekuće cijene Stalne cijene Šifra P. 6 1. Izvoz roba i usluga (a) države Europske unije (b) treće zemlje Ukupno gospodarstvo x x x x x x x x x x x x P. 7 2. Uvoz roba i usluga (a) države Europske unije (b) treće zemlje Tablica 5. – Izdaci kućanstava za finalnu potrošnju prema namjeni Šifra Popis varijabli Podjela Tekuće cijene Stalne cijene P. 3 Izdaci kućanstava za finalnu potrošnju prema namjeni COICOP 2 znamenke x x Tablica 6. – Financijski računi po sektorima (transakcije), konsolidirani i nekonsolidirani 1 0 / S v. 0 4 H R S l u ž b e n i l i s t E u r o p s k e u n i j e 4 2 9 Tablica 7. – Konsolidirane i nekonsolidirane bilance stanja za financijsku aktivu i pasivu 4 3 0 H R S l u ž b e n i l i s t E u r o p s k e u n i j e 1 0 / S v. 0 4 Tablica 8. – Nefinancijski računi po sektorima 1 0 / S v. 0 4 H R S l u ž b e n i l i s t E u r o p s k e u n i j e 4 3 1 Tablica 8. – Nefinancijski računi po sektorima 4 3 2 H R S l u ž b e n i l i s t E u r o p s k e u n i j e 1 0 / S v. 0 4 Tablica 8. – Nefinancijski računi po sektorima 1 0 / S v. 0 4 H R S l u ž b e n i l i s t E u r o p s k e u n i j e 4 3 3 Tablica 8. – Nefinancijski računi po sektorima 4 3 4 H R S l u ž b e n i l i s t E u r o p s k e u n i j e 1 0 / S v. 0 4 Tablica 8. – Nefinancijski računi po sektorima 1 0 / S v. 0 4 H R S l u ž b e n i l i s t E u r o p s k e u n i j e 4 3 5 Tablica 8. – Nefinancijski računi po sektorima 4 3 6 H R S l u ž b e n i l i s t E u r o p s k e u n i j e 1 0 / S v. 0 4 Tablica 8. – Nefinancijski računi po sektorima 1 0 / S v. 0 4 H R S l u ž b e n i l i s t E u r o p s k e u n i j e 4 3 7 Tablica 8. – Nefinancijski računi po sektorima 4 3 8 H R S l u ž b e n i l i s t E u r o p s k e u n i j e 1 0 / S v. 0 4 Tablica 8. – Nefinancijski računi po sektorima 1 0 / S v. 0 4 H R S l u ž b e n i l i s t E u r o p s k e u n i j e 4 3 9 Tablica 8. – Nefinancijski računi po sektorima 4 4 0 H R S l u ž b e n i l i s t E u r o p s k e u n i j e 1 0 / S v. 0 4 Tablica 8. – Nefinancijski računi po sektorima 1 0 / S v. 0 4 H R S l u ž b e n i l i s t E u r o p s k e u n i j e 4 4 1 442 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 Tablica 9. – Detaljni porezni prihodi po sektorima Šifra SNA Država Središnja država Savezna država Lokalna uprava Fondovi socijalne sigurnosti Ustanove EU-a Ukupno – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – Detaljni porezni prihodi po sektorima Tekući porezi na dohodak, bogatstvo itd. Porez na dohodak D. 5 D. 51 D. 51a Porez na dohodak pojedinaca ili kućanstava … D. 51b Porez na dohodak društava … D. 51c Porez na kapitalnu dobit … D. 51d Porez na dobitke od igara na sreću … D. 59 Ostali tekući porezi D. 59. 1 Tekući porezi na kapital D. 59. 1a Tekući porezi na zemljište i zgrade … D. 59. 1b Tekući porezi na neto bogatstvo … D. 59. 1c Tekući porezi na drugu aktivu … D. 59. 2 Razni tekući porezi D. 59. 2a Glavarine … D. 59. 2b Porez na izdatak … D. 59. 2c Plaćanja kućanstava radi dobivanja nekih dozvola … D. 59. 2d Porezi na međunarodne transakcije … D. 2 D. 21 Porezi na proizvodnju i uvoz Porezi na proizvode D. 211 Porezi tipa poreza na dodanu vrijednost … D. 212 Porezi i uvozne carine, osim PDV-a D. 2121 Uvozne carine … D. 2122 Porezi na uvoz, bez PDV-a i carina D. 2122a Porez na promet … D. 2122b Trošarine … D. 2122c Porezi na posebne usluge … 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 443 Šifra SNA Država Središnja država Savezna država Lokalna uprava Fondovi socijalne sigurnosti Ustanove EU-a Ukupno D. 2122d Dobici uvoznih monopola … D. 2122e Porezi, koji proizlaze iz višestrukih deviznih tečajeva … D. 214 Porezi na proizvode, osim PDV-a i uvoznih poreza D. 214a Porezi na promet … D. 214b Trošarine … D. 214c Porezi na posebne usluge … D. 214d Porezi na financijske i kapitalne transakcije … D. 2l4e Dobici fiskalnih monopola D. 29 D. 29a D. 29b … Drugi porezi na proizvodnju Porezi na plaće i radnu snagu … Periodični porezi na zemljište, zgrade i druge građe vine … D. 29c Poslovne i profesionalne dozvole … D. 29d Porezi na uporabu fiksne aktive i druge djelatnosti … D. 29e Biljegovine … D. 29f Porezi na onečišćenje okoliša … D. 29g Porezi na međunarodne transakcije … D. 91 D. 91a Porezi na kapital Porezi na takse … D. 91b Porezi na kapitalne transfere … Ukupno primljeni porezi D. 611 Stvarni socijalni doprinosi D. 6111 – stvarni socijalni doprinosi poslodavaca D. 6112 – socijalni doprinosi poslodavaca D. 6113 Socijalni doprinosi osoba samozaposlenih i nezaposlenih Ukupni prihodi od poreza i socijalnih doprinosa – – – – – – – – – 444 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 Šifra B1. g B1. g D. 1 P. 51 Tablica 10. – Tablice po djelatnostima i regijama (NUTS II. ), tekuće cijene Lista varijabli Raščlamba t + mjesec 1. Bruto dodana vrijednost po osnovnim cijenama 2. Bruto dodana vrijednost po osnovnim cijenama 3. Naknade zaposlenicima 4. Bruto investicije u fiksni kapital 5. Zaposlenost – Ukupno – Zaposlenici A17 – A17 A17 A17 A17 24 18 24 24 24 24 Tablica 11. – Izdaci države po funkciji 1 0 / S v. 0 4 H R S l u ž b e n i l i s t E u r o p s k e u n i j e 4 4 5 446 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 Tablica 12. – Tablice po djelatnostima i regijama (NUTS III. ), tekuće cijene Šifra Lista varijabli Raščlamba t + mjesec B1. g 1. Bruto dodana vrijednost po osnovnim cijenama 2. Zaposlenost – ukupno – zaposlenici A3 A3 A3 24 18 18 Tablica 13. – Računi kućanstava po regijama (NUTS II. ), tekuće cijene Račun raspodjele primarnog dohotka kućanstava Uporabe Izvori D. 4 Vlasnički dohodak B. 2/B. 3 Poslovni višak/mješoviti dohodak B. 5 Primarni dohodak D. 1 D. 4 Naknade zaposlenicima Dohodak od imovine Račun sekundarne raspodjele dohotka kućanstava Uporabe Izvori D. 5 D. 61 D. 7 B. 6 Tekući porezi na dohodak, bogatstvo itd. Socijalni doprinosi Drugi tekući transferi Raspoloživi dohodak B. 5 D. 62 Primarni dohodak Socijalne naknade osim socijalnih naknada u naturi D. 7 Drugi tekući transferi Tablica 14. – Dugotrajna imovina za ukupno gospodarstvo i po proizvodima, Pi3 Šifra AN. 11 Lista varijabli Fiksna aktiva Raščlamba Pi3 Tablica 15. – Tablica ponude po osnovnim cijenama, uključujući pretvaranje u nabavne cijene Cijene: tekuće i stalne N = 60, m = 60 1 0 / S v. 0 4 H R S l u ž b e n i l i s t E u r o p s k e u n i j e 4 4 7 Tablica 16. – Tablica uporabe u nabavnim cijenama Cijene: tekuće i stalne n = 60, m = 60 4 4 8 H R S l u ž b e n i l i s t E u r o p s k e u n i j e 1 0 / S v. 0 4 Tablica 17. – Simetrična input-output tablica u osnovnim cijenama (proizvod - proizvod) Cijene: tekuće i stalne n = 60 1 0 / S v. 0 4 H R S l u ž b e n i l i s t E u r o p s k e u n i j e 4 4 9 Tablica 18. – Simetrična input-output tablica za domaći output u osnovnim cijenama (proizvod - proizvod) Cijene: tekuće i stalne n = 60 4 5 0 H R S l u ž b e n i l i s t E u r o p s k e u n i j e 1 0 / S v. 0 4 Tablica 19. – Simetrična input-output tablica za uvoz u osnovnim cijenama (tipa proizvod po proizvodu), c. i. f. Cijene: tekuće i stalne n = 60 1 0 / S v. 0 4 H R S l u ž b e n i l i s t E u r o p s k e u n i j e 4 5 1 452 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 Tablica 20. – Unakrsna klasifikacija fiksne aktive po djelatnostima i po proizvodima Gospodarske djelatnosti A31 NACE Rev. 1 Proizvodi: Varijable: Cijene: Pi3 CPA Fiksna aktiva, bruto Trajna sredstva, neto Tekući troškovi zamjene Vrijednost povijesne nabavne cijene Stalni troškovi zamjene Tablica 21. – Unakrsna klasifikacija računa proizvodnje po djelatnostima i po sektorima Gospodarske djelatnosti: A60 NACE Rev. 1 Sektori: Varijable: S11 S12 S13 S14 S15 Output — Tržište — Vlastita finalna uporaba — Druge netržišneIntermedijarna potrošnja Bruto dodana vrijednost — naknade zaposlenicima — drugi porezi minus subvencije na proizvodnju — poslovni višak, neto — potrošnja fiksnog kapitala Cijene: Tekuće Tablica 22. – Unakrsna klasifikacija bruto investicija u fiksni kapital po djelatnostima i po proizvodima Gospodarske djelatnosti: A31 NACE Rev. 1 Proizvodi: Varijable: Cijene: P60 KPD Bruto investicije u fiksni kapital Tekuće i stalne 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 453 Tablica 23. – Izračuni unazad Tablice, predviđene za ponovni izračun Godišnje Tromjesečno Razdoblja Prijenos Razdoblja Prijenos Tablica 1. : Temeljni agregati Tablica 2. : Temeljni agregati države Tablica 3. : Tablice po djelatnostima 1988. —94. travanj 1999. 1988. —94. travanj 1999. 1970—87. prosinac 1999. 1980. —87. prosinac 1999. 1970. —94. prosinac 1999. 1970. —94. prosinac 2000. Tablica 5. : Izdaci kućanstava za finalnu potrošnju po namjeni 1980. —94. prosinac 2000. Tablica 8. : Nefinancijski računi po sektorima 1990. —94. prosinac 1999. 1980. —89. prosinac 2000. Tablica 11. : Izdaci državne potrošnje po funkciji 1990. —94. prosinac 2001. 1 1 1 1 1 1 2 2 3 3 5 454 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 ODSTUPANJA KOJA SE ODNOSE NA TABLICE KOJE SE MORAJU DOSTAVITI U OKVIRU UPITNIKA „ESA-95. ” PO DRŽAVAMA 1. AUSTRIJA 1. 1. Odstupanja za tablice Tablica br. Tablica Odstupanje Temeljni agregati, godišnji Odgoda: t + 9 mjeseci Temeljni agregati, godišnji Temeljni agregati, godišnji Temeljni agregati, tromjesečni Temeljni agregati, tromjesečni Temeljni agregati, tromjesečni Odgoda: t + 12 mjeseci Do 1999. 2000. 1999. 2000. Izračuni unazad: za godine 1988. – 94. dostavljaju se u prosincu 2000. Izračuni unazad: za godine 1970. – 87. neće se vršiti ponovni izračuni 2005. Izračuni unazad: za godine 1988. – 94. dostavljaju se u prosincu 2000. Izračuni unazad: za godine 80. – 87. neće se vršiti ponovni izračuni 2005. Temeljni agregati države Odgoda: t + 9 mjeseci Temeljni agregati države Izračuni unazad: ponovno će se izračunati samo za godine 1988. – 94 Tablice po djelatnostima Odgoda: t + 12 mjeseci Tablice po djelatnostima Izračuni unazad: ponovno će se izračunati samo za godine 1988. – 94. 1999. 2005. 1999. 2005. Izdaci kućanstava za finalnu potrošnju prema namjeri Izračuni unazad: ponovno će se izračunati samo za godine 1988. – 94. 2005. 11 Izdaci države po funkcijama Izračuni unazad: za godine 1990. – 94. neće se vršiti ponovni izračuni 2005. 12 13 15 16 17 18 19 Tablice po gospodarskim i po regijama, NUTS III, A3 Prva transmisija prijenos 2002. Računi kućanstava po regijama, NUTS II Prva transmisija 2005. 2002. 2005. Tablica ponude u osnovnim cijenama, zajedno s pretvaranjem u kupovne cijene, A60 x P60 Prva transmisija prijenos godine 2003. i samo dvogodišnje 2003. Tablica uporabe u kupovnim cijenama, A60xP60 Prva transmisija godine 2003. i samo dvogodišnje Simetrična input-output tablica u osnovnim cijenama, P60xP60, petogodišnja Prvi transmisija2003. Simetrična input-output tablica za domaći output u osnovnim cijenama, P60xP60, petogodišnja Prva transmisija 2003. Simetrična input-output tablica za uvoz u osnovnim cijenama, P60xP60, petogodišnja Prva transmisija 2003. 2003. 2003. 2003. 2003. 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 3 8 8 8 16 18 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 455 1. 2. Odstupanja za pojedine varijable/sektore u tablicama Tablica br. Tablica Varijabla/sektor Odstupanje Temeljni agregati, tromjesečni Izdaci za individualnu potrošnju Ne izračunavaju se Temeljni agregati, tromjesečni Izdaci za zajedničku potrošnju Ne izračunavaju se Temeljni agregati, tromjesečni Stvarna pojedinačna potrošnja Ne izračunavaju se Temeljni agregati, tromjesečni Neto povećanje dragocjenosti Ne izračunavaju se Temeljni agregati, tromjesečni Ukupno stanovništvo Odgoda: t + 9 mjeseci Temeljni agregati, godišnji Izdaci za individualnu potrošnju Odgoda: t + 12 mjeseci Temeljni agregati, godišnji Izdaci za zajedničku potrošnju Odgoda: t + 12 mjeseci Temeljni agregati, godišnji Stvarna individualna potrošnja Odgoda: t + 12 mjeseci Temeljni agregati, godišnji Neto povećanje Prva transmisija 2003. Temeljni agregati, godišnji Ukupno stanovništvo Odgoda: t + 9 mjeseci Tablice po djelatnostima Nefinancijski računi po sektorima Potrošnja fiksnog kapitala po djelat nostima ili sektorima Prva transmisija 2002. Nefinancijski računi po sektorima Podjela društava prema vlasniku Prva transmisija 2005. Nefinancijski računi po sektorima Podjela privatnih kućanstava po grupama Prva transmisija 2005. Do 2005. 2005. 2005. 2005. 2005. 2005. 2005. 2005. 2003. 2005. 2002. 2005. 2005. Tablica uporabe u kupovnim cijenama, A60xP60 Potrošnja fiksnog kapitala po djelat nostima Prva transmisija 2003. 2003. Simetrična input-output tablica za domaći output u osnovnim cijenama, P60xP60, petogodišnja 2. DANSKA 2. 1. Odstupanja za tablice Tablica br. 6 7 20 Tablica Odstupanje Financijski računi po sektorima (transakcije) Odgoda: t + 13 mjeseci Bilance stanja za financijsku aktivu i pasivu Odgoda: t + 13 mjeseci Unakrsna klasifikacija fiksne aktive po djelatnostima i po proiz vodima, A31xPi3, petogodišnja Prva transmisija 2005. Do 2005. 2005. 2005. 456 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 2. 2. Odstupanja za pojedinačne varijable/sektore u tablicama Tablica br. Tablica Varijabla/sektor Odstupanje Temeljni agregati, godišnji i tromjesečni Zaposlenost Samo domaći koncept Tablice po djelatnostima Plaće po djelatnostima Ne izvješćuje se Tablice po djelatnostima Potrošnja fiksnog kapitala po djelat nostima Odgoda: t + 36 mjeseci Do 2005. 2005. 2005. Tablice po djelatnostima Bruto investicije u fiksni kapital po djelatnostima Odgoda: t + 36 mjeseci 2005. Tablice po djelatnostima Promjene inventara po djelatnostima Odgoda: t + 36 mjeseci Tablice po djelatnostima Neto povećanje po djelatnostima Odgoda: t + 36 mjeseci Tablice po djelatnostima Samozaposleni po djelatnostima Odgoda: t + 36 mjeseci Tablice po djelatnostima Zaposleni po djelatnostima Odgoda: t + 36 mjeseci Tablice po djelatnostima Odrađeni sati po djelatnostima Odgoda: t + 36 mjeseci 2005. 2005. 2005. 2005. 2005. Tablice po djelatnostima Naknade zaposlenicima po djelatno stima Odgoda: t + 36 mjeseci 2005. Detaljni porezni prihodi po sektorima Porez na promet (uvozni porez) Porez na promet (porez na proiz vode) Obje varijable zajedno 2005. Detaljni porezni prihodi po sektorima Trošarine (porez na uvoz) Trošarine (porez na proizvode) Obje varijable zajedno 2005. Detaljni porezni prihodi po sektorima Porez na posebne usluge (porez na uvoz) Porezi na posebne usluge (porezi na proizvode) Obje varijable zajedno 2005. Simetrična input-output tablica po osnovnim cije nama, P60xP60, petogodišnja Potrošnja fiksnog kapitala, poslovni višak, neto Obje varijable zajedno pri P60 2005. Simetrična input-output tablica za domaći output po osnovnim cijenama, P60xP60, petogodišnja Simetrična osnovnim cijenama, P60xP60, petogodišnja input-output tablica za uvoz u računa proizvodnje po Unakrsna klasifikacija djelatnostima i po sektorima, A60 x (S11, S12, S13, S14, S15), petogodišnja 1 3 3 3 3 3 3 3 3 3 9 9 9 17 18 19 21 Tablica br. 17 18 19 17 18 19 21 1 1 2 3 3 5 5 8 9 10 11 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije Tablica Varijabla/sektor Odstupanje Simetrična input-output tablica po osnovnim cije nama, P60xP60, petogodišnja Simetrična input-output tablica za domaći output po osnovnim cijenama, P60xP60, petogodišnja Investicije u fiksni kapital Samo P31 Simetrična osnovnim cijenama, P60xP60, petogodišnja input-output tablica za uvoz po Simetrična input-output tablica po osnovnim cije nama, P60xP60, petogodišnja Simetrična input-output tablica za domaći output po osnovnim cijenama, P60xP60, petogodišnja Stanje fiksnog kapitala Ne izvješćuje se 2005. Simetrična osnovnim cijenama, P60xP60, petogodišnja input-output tablica za uvoz po Unakrsna klasifikacija računa proizvodnje po djelatnostima i po sektorima, A60 x (S11, S12, S13, S14, S15), petogodišnja Sektor privatnih kućanstava Sektor NUSK-a Oba sektora zajedno 2005. 3. NJEMAČKA 3. 1. Odstupanja za tablice Tablica br. Tablica Odstupanje Temeljni agregati, tromjesečni Izračuni unazad: ponovo se izračunavaju samo za godine 1991. – 94. Temeljni agregati, godišnji Temeljni agregati države Tablice po djelatnostima Izračuni unazad: ponovo se izračunavaju samo za godine 1991. – 94. 2005. Izračuni unazad: ponovo se izračunavaju samo za godine 1991. – 94. 2005. Izračuni unazad: ponovo se izračunavaju samo za godine 1991. – 94. 2005. Tablice po djelatnostima t + 9 mjeseci samo A17, A31 samo pri odgodi t + 21 mjeseci 2005. Izdaci kućanstava za finalnu potrošnju prema namjeni Izračuni unazad: ponovo se izračunavaju samo za godine 1991. – 94. 2005. Izdaci kućanstava za krajnju potrošnju prema namjeni Djelomično samo jednoznamenkaste rubrike Nefinancijski računi po sektorima Izračuni unazad: ponovo se izračunavaju samo za godine 91. – 94. Detaljni porezni prihodi po sektorima Rubrike bez slova na kraju šifre Tablice po djelatnostima i po regijama, NUTS II. , A17 Samo NUTS I. i A6 Izdaci države po funkcijama Izračuni unazad: ponovo se izračunavaju samo za godine 1991. – 94. 12 Tablice po djelatnostima i po regijama, NUTS III. , A3 Odgoda: t + 30 mjeseci, samo dvogodišnje 457 Do 2005. Do 2005. 2005. 2005. 2005. 2005. 2005. 2005. 458 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 Tablica br. 13 15 16 21 Tablica Odstupanje Računi kućanstava po regijama, NUTS II. Odgoda: t + 30 mjeseci, samo NUTS I. Tablica ponude u osnovnim cijenama, zajedno s pretvorbom u kupovne cijene, A60 x P60 Samo dvogodišnje Tablica uporabe u kupovnim cijenama, A60xP60 Samo dvogodišnje Unakrsna klasifikacija računa proizvodnje po djelatnostima i po sektorima, A60 x (S11, S12, S13, S14, S15), petogodišnja Nema stalnih cijena 3. 2. Odstupanja za pojedinačne varijable/sektore u tablicama Tablica br. 1 1 3 6 7 1 1 1 1 1 2 Tablica Varijabla/sektor Odstupanje Temeljni agregati, godišnji i tromjesečni Bruto investicije u fiksni kapital Pi6: nema tromjesečnih podataka, godišnji t + 12 mjeseci odgode Temeljni agregati, godišnji i tromjesečni Ukupno stanovništvo Odgoda: t + 12 mjeseci Tablice po djelatnostima Neto povećanje po djelatnostima. Promjene zaliha po djelatnostima Obje varijable zajedno, ne po djelat nostima Financijski računi po sektorima (transakcije) Sektor države S. 1311/S. 1312 zajedno i S. 1313 samo 2005. Bilance stanja za financijsku aktivu i pasivu 10 Tablice po gospodarskim i po regijama, NUTS II. , A17 Bruto investicije u fiksni kapital Odgoda: t + 30 mjeseci 2005. 4. GRČKA 4. 1. Odstupanja za tablice Tablica br. Tablica Odstupanje Temeljni agregati, tromjesečni Prva transmisija 2000. Temeljni agregati, tromjesečni Temeljni agregati, tromjesečni Izračuni unazad: za godine 1988. – 94. prosincu 2000. treba dostaviti u 2000. Izračuni unazad: za godine 1980. – 87. ne vrši se ponovni izračun 2005. Temeljni agregati, godišnji Odgoda: t + 9 mjeseci Temeljni agregati, godišnji i tromjesečni Prva transmisija 2000. Temeljni agregati države Odgoda: t + 9 mjeseci 2005. 2000. 2005. Do 2005. 2005. 2005. 2005. Do 2005. 2005. 2005. Do 2000. 3 5 6 6 7 8 8 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije Tablica br. Tablica Odstupanje Tablice po djelatnostima Izračuni unazad: ponovo se izračunavaju samo za godine 1988. – 94. 459 Do 2005. Izdaci kućanstava za finalnu potrošnju prema namjeni Izračuni unazad: ponovo se izračunavaju samo za godine 1988. – 94. 2005. Financijski računi po sektorima (transakcije) Prva transmisija: odgovor trenutačno nije jasan Financijski računi po sektorima (transakcije) Odgoda: odgovor trenutačno nije jasan Bilance stanja za financijsku aktivu i pasivu Prva transmisija 2005. 2005. 2005. 2005. Nefinancijski računi po sektorima Izračuni unazad: ponovo se izračunavaju samo za godine 1988. – 94. 2005. Nefinancijski računi po sektorima Izračuni unazad: za godine 1980. – 89. ne vrše se novi izra čuni 2005. 11 Izdaci države po funkcijama Izračuni unazad: ponovo se izračunavaju samo za godine 1988. – 94. 2005. 20 Unakrsna klasifikacija fiksne aktive po djelatnostima i po proiz vodima, A31 x Pi3, petogodišnja Prva transmisija 2005. 4. 2. Odstupanja za pojedinačne varijable/sektore u tablicama Tablica br. 3 3 8 8 Tablica Varijabla/sektor Odstupanje Tablice po djelatnostima Neto povećanje dragocjenosti Prva transmisija 2005. Tablice po djelatnostima Odrađeni sati po djelatnostima Prva transmisija 2005. Nefinancijski računi po sektorima Raščlamba društava po vlasnicima Prva transmisija 2005. Nefinancijski računi po sektorima Raščlamba privatnih kućanstava po grupama Prva transmisija 2005. 5. ŠPANJOLSKA 5. 1. Odstupanja za tablice Tablica br. Tablica Odstupanje 11 Izdaci državne potrošnje po funkcijama Odgoda: t + 21 mjeseci 2005. Do 2005. 2005. 2005. 2005. Do 2005. 460 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 5. 2. Odstupanja za pojedinačne varijable/sektore u tablicama 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 3 3 3 8 9 Do 2005. 2005. 2005. 2005. 2005. 2005. 2005. 2005. 2005. 2005. Tablica br. Tablica Varijabla/sektor Odstupanje Temeljni agregati, tromjesečni Izdaci NUSK-a za finalnu potrošnju Ne treba dostaviti Temeljni agregati, tromjesečni Raščlamba za izdataka krajnju potrošnju na individualnu i kolektivnu potrošnju države Ne treba dostaviti Temeljni agregati, tromjesečni Stvarna finalna potrošnja Ne treba dostaviti Temeljni agregati, tromjesečni Stvarna individualna potrošnja Ne treba dostaviti Temeljni agregati, tromjesečni Neto povećanje dragocjenosti Zajedno s promjenama zaliha 2005. Temeljni agregati, godišnji Izdaci NUSK-a za finalnu potrošnju Odgoda: t + 9 mjeseci Temeljni agregati, godišnji Raščlamba za izdataka finalnu potrošnju na individualnu i zajedničku potrošnju države Odgoda: t + 9 mjeseci Temeljni agregati, godišnji Stvarna finalna potrošnja Odgoda: t + 9 mjeseci Temeljni agregati, godišnji Stvarna individualna potrošnja Odgoda: t + 9 mjeseci Temeljni agregati, godišnji Neto povećanje dragocjenosti Prva transmisija 2005. Tablice po djelatnostima Tablice po djelatnostima Potrošnja fiksnog kapitala po djelat nostima Prva transmisija 2005. Neto povećanje dragocjenosti po djelatnostima Prva transmisija 2005. 2005. Tablice po djelatnostima Odrađeni sati po djelatnostima Prva transmisija 2005. Nefinancijski računi po sektorima Neto povećanje dragocjenosti Prva transmisija 2005. Detaljni porezni prihodi po sektorima Odgoda: t + 21 mjeseci Raščlamba tekućih poreza na poreze na dohodak, bogatstvo itd. te poreza i carina na uvoz bez PDV-a i drugih poreza na proizvodnju za podsektor savezne države (S1312) lokalne uprave (S1313) i 2005. 2005. 2005. 16 Tablica uporabe u kupovnim cijenama, A60xP60 Potrošnja fiksnog kapitala po djelat nostima (A60) Prva transmisija 2005. 2005. 17 18 19 Simetrična input-output tablica u osnovnim cije nama, P60 x P60, petogodišnja Simetrična input-output tablica za domaći output po osnovnim cijenama, P60xP60, petogodišnja Potrošnja fiksnog kapitala (P60) Prva transmisija 2005. 2005. Simetrična osnovnim cijenama, P60xP60, petogodišnja input-output tablica za uvoz po 461 Do 2005. Do 2005. 2005. 2005. Do 2005. 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije Tablica br. 17 18 19 Tablica Varijabla/sektor Odstupanje Simetrična input-output tablica po osnovnim cije nama, P60xP60, petogodišnja Stanje fiksne aktive (P60) Prva transmisija 2005. Simetrična input-output tablica za domaći output po osnovnim cijenama, P60xP60, petogodišnja Simetrična osnovnim cijenama, P60xP60, petogodišnja input-output tablica za uvoz po 6. FRANCUSKA 6. 1. Odstupanja za tablice Tablica br. 10 12 13 Tablica Odstupanje Tablice po djelatnostima i po regijama, NUTS II. , A17 Odgoda: t + 36 mjeseci Tablice po djelatnostima i po regijama, NUTS III. , A3 Odgoda: t + 36 mjeseci Računi kućanstava po regijama, NUTS II. Odgoda: t + 42 mjeseci 6. 2. Odstupanja za pojedinačne varijabla/sektore u tablicama Tablica br. Tablica Varijabla/sektor Odstupanje 3 Tablice po djelatnostima Sve varijable Raščlamba po djelatnostima, koje se izračunavaju za homogene djelat nosti 10 12 15 16 20 21 22 Tablice po djelatnostima i po regijama, NUTS II. , A17 Tablice po djelatnostima i po regijama, NUTS III. , A3 Tablica ponude po osnovnim cijenama, zajedno s pretvaranjem u kupovne cijene, A60 x P60 Tablica uporabe u kupovnim cijenama, A60xP60 Unakrsna klasifikacija fiksne aktive po djelatno stima i po proizvodima, A31xPi3, petogodišnja Unakrsna klasifikacija računa proizvodnje po djelatnostima i po sektorima, A60 x (S11, S12, S13, S14, S15), petogodišnja Unakrsna klasifikacija bruto investicija u fiksni kapital po djelatnostima i po proizvodima, A31 x P60, petogodišnja 462 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 7. IRSKA 7. 1. Odstupanja za tablice Tablica br. Tablica Odstupanje Temeljni agregati, tromjesečni Prva transmisija 2002. Do 2002. 2002. 2005. Temeljni agregati, tromjesečni Izračuni unazad: za godine 1988. – 94. se ne vrši novi izračun 2005. Temeljni agregati, tromjesečni Izračuni unazad: za godine 1980. – 87. se ne vrše novi izra čuni 2005. Temeljni agregati, godišnji Odgoda: t + 6 mjeseci Temeljni agregati, godišnji Temeljni agregati opće države Izračuni unazad: ponovo se izračunavaju samo za godine 1985. – 94. Izračuni unazad: ponovo se izračunavaju samo za godine 1985. – 94. 2005. Tablice po djelatnostima Prvi prijenos 2005. Tablice po djelatnostima Izračuni unazad: za godine 1970. – 94. se ne vrše novi izra čuni 2005. 2005. Izdaci kućanstava za finalnu potrošnju prema namjeni Izračuni unazad: ponovo se izračunavaju samo za godine 1985. – 94. 2005. Financijski računi po sektorima (transakcije) Prva transmisija 2005. Bilance stanja za financijsku aktivu i pasivu Prva transmisija 2005. Nefinancijski računi po sektorima Prva transmisija 2005. Nefinancijski računi po sektorima Izračuni unazad: za godine 1990. – 94. se ne vrše novi izra čuni 2005. 2005. 2005. 2005. Nefinancijski računi po sektorima Izračuni unazad: za godine 80. – 89. se ne vrše novi izračuni 2005. Tablica ponude po osnovnim cijenama, zajedno s pretvaranjem u kupovne cijene, A60 x P60 Prva transmisija 2005. Tablica uporabe po osnovnim cijenama, A60xP60 Prva transmisija 2005. Simetrična P60xP60, petogodišnja input-output Simetrična P60xP60, petogodišnja input-output tablica po osnovnim cijenama, Prva transmisija 2005. tablica po osnovnim cijenama, Prva transmisija 2005. Simetrična input-output tablica za uvoz po osnovnim cijenama, P60xP60, petogodišnja Prva transmisija 2005. Unakrsna klasifikacija fiksne aktive po djelatnostima i po proiz vodima, A31xPi3, petogodišnja Prva transmisija 2005. Unakrsna klasifikacija računa proizvodnje po djelatnostima i po sektorima, A60 x (S11, S12, S13, S14, S15), petogodišnja Prva transmisija 2005. Unakrsna klasifikacija bruto investicija u fiksni kapital po djelatnostima i po proizvodima, A31 x P60, petogodišnja Prva transmisija 2005. 2005. 2005. 2005. 2005. 2005. 2005. 2005. 2005. 1 1 1 1 1 2 3 3 5 6 7 8 8 8 15 16 17 18 19 20 21 22 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 463 7. 2. Odstupanja za pojedinačne varijable/sektore u tablicama: Tablica br. 1 2 Tablica Varijabla/sektor Odstupanje Temeljni agregati, godišnji i tromjesečni Izdaci NUSK-a za finalnu potrošnju Ne treba dostaviti Temeljni agregati države P52 + P53 + K2 Ne treba dostaviti 8. ITALIJA 8. 1. Odstupanja za tablice Tablica br. Tablica Odstupanje Temeljni agregati, tromjesečni Odgoda: t + 6 mjeseci 1 1 1 2 2 2 20 22 Tablica br. 1 1 1 1 1 Temeljni agregati, tromjesečni Temeljni agregati, godišnji Izračuni unazad: za godine 1980. – 87. dostaviti u prosincu 00. Izračuni unazad: za godine 1970. – 87. dostaviti u prosincu 00. 2000. Temeljni agregati države Izračuni unazad: za godine 1970. – 94. ne treba dostaviti 2005. Temeljni agregati države Izračuni unazad: za godine 1980. – 94. dostaviti u prosincu 01. 2001. Temeljni agregati države Odgoda: t + 9 mjeseci Unakrsna klasifikacija fiksne aktive po djelatnostima i po proiz vodima, A31xPi3, petogodišnja Ne izračunavaju se Unakrsna klasifikacija bruto investicija u fiksni kapital po djelatnostima i po proizvodima A31 x P60, petogodišnja Prva transmisija 2005. 8. 2. Odstupanja za pojedinačne varijable/sektore u tablicama Tablica Varijabla/sektor Odstupanje Temeljni agregati, tromjesečni Izdaci potrošnju države za individualnu Odgoda: t + 16 mjeseci Temeljni agregati, tromjesečni Izdaci za zajedničku potrošnju Odgoda: t + 16 mjeseci Temeljni agregati, tromjesečni Stvarna finalna potrošnja Odgoda: t + 16 mjeseci Temeljni agregati, tromjesečni Stvarna individualna potrošnja Odgoda: t + 16 mjeseci Temeljni agregati, tromjesečni Neto povećanje dragocjenosti Zajedno s promjenama zaliha 2005. Do 2005. 2003. Do 1999. 2000. 2005. 2005. 2005. Do 2005. 2005. 2005. 2005. 464 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 Tablica br. Tablica Varijabla/sektor Odstupanje Do 1 1 1 1 1 1 1 3 3 3 8 Temeljni agregati, tromjesečni Potrošnja fiksnog kapitala Prva transmisija prosinac 2001. 2001. Temeljni agregati, tromjesečni Nacionalni dohodak, neto Prva transmisija prijenos prosinac 2001. 2001. Temeljni agregati, godišnji Izdaci potrošnju države za individualnu Odgoda: t + 9 mjeseci 2005. Temeljni agregati, godišnji Izdaci za zajedničku potrošnju Odgoda: t + 9 mjeseci Temeljni agregati, godišnji Stvarna finalna potrošnja Odgoda: t + 9 mjeseci Temeljni agregati, godišnji Stvarna individualna potrošnja Odgoda: t + 9 mjeseci 2005. 2005. 2005. Temeljni agregati, godišnji Neto povećanje dragocjenosti Zajedno s promjenama zaliha 2005. Tablice po djelatnostima Tablice po djelatnostima Tablice po djelatnostima Potrošnja fiksnog kapitala po djelat nostima Raščlamba A17, prva transmisija 2002. 2002. Potrošnja fiksnog kapitala po djelat nostima Raščlamba A31, prva transmisija 2005. 2005. Neto povećanje dragocjenosti po djelatnostima Zajedno s promjenama zaliha 2005. Nefinancijski računi po sektorima Neto povećanje dragocjenosti po djelatnostima Zajedno s promjenama zaliha 2005. 9. LUKSEMBURG 9. 1. Odstupanja za tablice Tablica br. Tablica Odstupanje 1 1 1 1 2 3 Temeljni agregati, tromjesečni Temeljni agregati, tromjesečni Temeljni agregati, tromjesečni Temeljni agregati, godišnji Temeljni agregati države Tablice po djelatnostima Do 2005 Izračuni unazad: za godine 1995. – 98. se ne vrše novi izra čuni Izračuni unazad: za godine 1988. – 94. se ne vrše novi izra čuni 2005 Izračuni unazad: za godine 1980. – 87. se ne vrše novi izra čuni 2005 Izračuni unazad: ponovo se izračunavaju samo za godine 1980. – 87. 2005 Izračuni unazad: ponovo se izračunavaju samo za godine 1990. – 94. 2005 Izračuni unazad: ponovo se izračunavaju samo za godine 1980. – 94. 2005 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije Tablica br. Tablica Odstupanje Financijski računi po sektorima (transakcije) Prva transmisija 2005. Bilance stanja za financijsku aktivu i pasivu Prva transmisija 2005. Nefinancijski računi po sektorima Izračuni unazad: za godine 1990. – 94. se ne vrše novi izra čuni Nefinancijski računi po sektorima Izračuni unazad: za godine 1980. – 89. se ne vrše novi izra čuni 2005. Tablice po djelatnostima i po regijama, NUTS II. , A17 Ne izračunavaju se Izdaci države po funkcijama Izračuni unazad: za godine 1990. – 94. se ne vrše novi izra čuni Tablice po djelatnostima i po regijama, NUTS III. , A3 Ne izračunavaju se Računi kućanstava po regijama, NUTS II. Ne izračunavaju se 9. 2. Odstupanja za pojedinačne varijable/sektore u tablicama Tablica br. Tablica Varijabla/sektor Odstupanje Temeljni agregati, godišnji Bruto investicije u fiksni kapital Raščlamba Pi3 Temeljni agregati, godišnji Temeljni agregati, godišnji Bilanca inozemstvom primarnog dohotka s Odgoda: t + 9 mjeseci Bruto tržišnim cijenama nacionalni dohodak po Odgoda: t + 9 mjeseci 2005. Temeljni agregati, godišnji Potrošnja fiksnog kapitala Odgoda: t + 9 mjeseci Temeljni agregati, godišnji nacionalni Neto tržišnim cijenama dohodak po Odgoda: t + 9 mjeseci Temeljni agregati, godišnji Neto tekući transferi s inozemstvom Odgoda: t + 9 mjeseci Temeljni agregati, godišnji Raspoloživi dohodak, neto Odgoda: t + 9 mjeseci Temeljni agregati, godišnji Nacionalna štednja, neto Odgoda: t + 9 mjeseci Temeljni agregati, godišnji Temeljni agregati, godišnji Neto kapitalni stvom transferi s inozem Odgoda: t + 9 mjeseci Neto uzajmljivanje ili neto pozajm ljivanje ukupnog gospodarstva Odgoda: t + 9 mjeseci 2005. Temeljni agregati, godišnji Neto povećanje dragocjenosti Prva transmisija prijenos 2005. 2005. Temeljni agregati, tromjesečni Bruto investicije u fiksni kapital Nema raščlambe Pi3 2005. 465 Do 2005. 2005. 2005. 2005. 2005. 2005. 2005. Do 2005. 2005. 2005. 2005. 2005. 2005. 2005. 2005. 6 7 8 8 10 11 12 13 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 466 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 Temeljni agregati, tromjesečni Neto uzajmljivanje ili neto pozajm ljivanje ukupnog gospodarstva Prva transmisija 2005. 2005. 1 1 1 1 1 1 1 1 3 3 8 Tablica br. Tablica Varijabla/sektor Odstupanje Temeljni agregati, tromjesečni Potrošnja fiksnog kapitala Prva transmisija 2005. Temeljni agregati, tromjesečni Neto nacionalni tržišnim cijenama dohodak po Prva transmisija 2005. Temeljni agregati, tromjesečni Neto tekući transferi s inozemstvom Prva transmisija 2005. Temeljni agregati, tromjesečni Neto raspoloživi dohodak Prva transmisija 2005. Temeljni agregati, tromjesečni Nacionalna štednja, neto Prva transmisija 2005. Temeljni agregati, tromjesečni Neto kapitalni stvom transferi s inozem Prva transmisija 2005. Temeljni agregati, tromjesečni Neto povećanje dragocjenosti Prva transmisija 2005. Tablice po djelatnostima Bruto investicije u fiksni kapital po djelatnostima Odgoda: t + 36 mjeseci Tablice po djelatnostima Neto povećanje dragocjenosti Prva transmisija 2005. Nefinancijski računi po sektorima S11, S12, S14 + 45, S211, S212 Prva transmisija 2005. 20 Unakrsna klasifikacija fiksne aktive po djelatno stima i po sektorima, A60 x (S11, S12, S13, S14, S15), petogodišnja Tablica po povijesnoj troška stjecanja vrijednosti Prva transmisija 2005. 10. NIZOZEMSKA 10. 1. Odstupanja za tablice Tablica br. Tablica Odstupanje Do 2005. 2005. 2005. 2005. 2005. 2005. 2005. 2005. 2005. 2005. 2005. Do 2001. 1 1 1 1 2 Temeljni agregati, tromjesečni Temeljni agregati, tromjesečni Temeljni agregati, godišnji Temeljni agregati, godišnji Temeljni agregati države Izračuni unazad: za godine 1986. – 94. treba dostaviti u listo padu 2001. Izračuni unazad: za godine 1980. – 85. ožujku 2002. treba dostaviti u 2002. Izračuni unazad: za godine 1986. – 94. treba dostaviti u srpnju 2001. 2001. Izračuni unazad: za godine 1970. – 85. prosincu 01. treba dostaviti u 2001. Izračuni unazad: za godine 1986. – 94. treba dostaviti u srpnju 2002. 2001. 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije Tablica br. Tablica Odstupanje 467 Do 2 3 3 5 5 7 8 10 13 Temeljni agregati države Tablice po djelatnostima Tablice po djelatnostima Izračuni unazad: za godine 1970. – 85. prosincu 2001. treba dostaviti u 2001. Izračuni unazad: za godine 1986. – 94. treba dostaviti u srpnju 2001. 2001. Izračuni unazad: za godine 1970. – 85. prosincu 2001. treba dostaviti u 2001. Izdaci kućanstava za finalnu potrošnju prema namjeni Izračuni unazad: za godine 1986. – 94. treba dostaviti u srpnju 2001. 2001. Izdaci kućanstava za finalnu potrošnju prema namjeni Izračuni unazad: za godine 1980. – 85. prosincu 2001. treba dostaviti u 2001. Bilance stanja za financijsku aktivu i pasivu Odgoda: t + 19 mjeseci Nefinancijski računi po sektorima Izračuni unazad: za godine 1986. – 94. treba dostaviti u srpnju 2001. ; za godine 1980. – 85. treba dostaviti u prosincu 01. Tablice po djelatnostima i po regijama, NUTS II. , A17 Odgoda: t + 30 mjeseci Računi kućanstava po regijama, NUTS II. Odgoda: t + 36 mjeseci 10. 2. Odstupanja za pojedinačne varijable/sektore u tablicama Tablica br. 10 10 12 Tablica Varijabla/sektor Odstupanje Tablice po djelatnostima i po regijama, NUTS II. , A17 Bruto investicije u fiksni kapital po regijama Ne izračunava se Tablice po djelatnostima i po regijama, NUTS II. , A17 Ukupna zaposlenost po regijama Ne izračunava se Tablice po djelatnostima i po regijama, NUTS III. , A3 11. PORTUGAL 11. 1. Odstupanja za tablice Tablica br. 1 1 2 Temeljni agregati, godišnji Temeljni agregati, godišnji Temeljni agregati države Tablica Odstupanje Do Izračuni unazad: za godine 1988. – 94. prosincu 1999. treba dostaviti u 1999. Izračuni unazad: ponovno se izračunavaju samo za godine 1977. – 87. , treba dostaviti u prosincu 2000. 2005. / 2000. Izračuni unazad: ponovo se izračunavaju samo za godine: 1977. – 94. treba dostaviti u prosincu 2000. 2005. / 2000. 2003. 2001. 2005. 2005. Do 2005. 2005. 468 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 Tablica br. 3 5 5 6 7 8 Tablica Odstupanje Tablice po djelatnostima Izračuni unazad: ponovo se izračunavaju samo za godine 1977. – 94. Izdaci kućanstava za finalnu potrošnju prema namjeni Odgoda: t + 12 mjeseci Izdaci kućanstava za finalnu potrošnju prema namjeni Izračuni unazad: Ne izračunavaju se ponovo Financijski računi po sektorima (transakcije) Odgoda: t + 12 mjeseci Bilance stanja za financijsku aktivu i pasivu Odgoda: t + 12 mjeseci Do 2005. 2005. 2005. 2005. 2005. Nefinancijski računi po sektorima Izračuni unazad: za godine 1990. – 94. prosincu 1999. treba dostaviti u 1999. 11 Izdaci države po funkcijama Izračuni unazad: Ne izračunavaju se ponovo 2005. 12. FINSKA 12. 1. Odstupanja za tablice Tablica br. 2 3 Temeljni agregati države Tablice po djelatnostima Tablica Odstupanje Do Izračuni unazad: 1975. – 94. Izračuni unazad: 1975. – 94. ponovo se izračunavaju samo za godine 2005. ponovo se izračunavaju samo za godine 2005. 12. 2. Odstupanja za pojedinačne varijable/sektore u tablicama Tablica br. Tablica Varijabla/sektor Odstupanje 1 1 1 1 1 1 3 Temeljni agregati, tromjesečni Izdaci za individualnu potrošnju Ne izračunavaju se Temeljni agregati, tromjesečni Izdaci za zajedničku potrošnju Ne izračunavaju se Temeljni agregati, tromjesečni Stvarna individualna potrošnja Ne izračunavaju se Temeljni agregati, tromjesečni Stvarna finalna potrošnja Ne izračunavaju se Temeljni agregati, tromjesečni Promjene zaliha Ne izračunavaju se Temeljni agregati, godišnji i tromjesečni Neto povećanje dragocjenosti Ne izračunavaju se Tablice po djelatnostima Neto povećanje dragocjenosti Ne izračunavaju se Do 2005. 2005. 2005. 2005. 2005. 2005. 2005. 469 Do 2005. 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije Tablica br. 15 16 17 18 19 21 Tablica Varijabla/sektor Odstupanje Tablica ponude po osnovnim cijenama, zajedno s pretvaranjem u kupovne cijene, A60 x P60 Sve Raščlamba A31 i P31 samo u tekućim cijenama Tablica uporabe u kupovnim cijenama, A60xP60 Sve Simetrična input-output tablica po osnovnim cije nama, P60xP60, petogodišnja Simetrična input-output tablica za domaći output po osnovnim cijenama, P60xP60, petogodišnja Simetrična osnovnim cijenama, P60xP60, petogodišnja input-output tablica za uvoz po Unakrsna klasifikacija računa proizvodnje po djelatnostima i po sektorima, A60 x (S11, S12, S13, S14, S15), petogodišnja Sve Sve Sve Sve Raščlamba A31 2005. 13. ŠVEDSKA 13. 1. Odstupanja za tablice Tablica br. 2 3 3 6 7 Tablica Odstupanje Temeljni agregati države Izračuni unazad: ponovo se izračunavaju samo za godine 1980. – 94. Tablice po djelatnostima Odgoda: t + 12 mjeseci Tablice po djelatnostima Izračuni unazad: ponovo se izračunavaju samo za godine 1980. – 94. Financijski računi po sektorima (transakcije) Odgoda: t + 12 mjeseci Bilance stanja za financijsku aktivu i pasivu Odgoda: t + 12 mjeseci 11 Izdaci državne potrošnje po funkciji Odgoda: t + 16 mjeseci Do 2005. 2005. 2005. 2005. 2005. 2005. 13. 2. Odstupanja za pojedinačne varijable/sektore u tablicama Tablica br. 1 1 1 Tablica Varijabla/sektor Odstupanje Do Temeljni agregati, godišnji i tromjesečni Neto povećanje dragocjenosti Prva transmisija prijenos 2005. 2005. Temeljni agregati, godišnji i tromjesečni Raščlamba za izdataka finalnu potrošnju na individualnu i zajedničku potrošnju države Odgoda: t + 16 mjeseci 2005. Temeljni agregati, godišnji i tromjesečni Stvarna finalna potrošnja kućanstava Odgoda: t + 16 mjeseci 2005. 470 HR Službeni list Europske unije 10/Sv. 04 Do 2005. 2005. 2005. 2005. 2005. 2005. 2005. 2005. 2005. 2005. 2005. Do 2005. Tablica br. Tablica Varijabla/sektor Odstupanje 1 2 2 2 2 3 3 8 8 8 8 Temeljni agregati, godišnji i tromjesečni Stvarna individualna potrošnja Odgoda: t + 16 mjeseci Temeljni agregati države Neto povećanje dragocjenosti Prva transmisija 2005. Temeljni agregati države Raščlamba za izdataka finalnu potrošnju na individualnu i zajedničku potrošnju države Odgoda: t + 16 mjeseci Temeljni agregati države Stvarna finalna potrošnja kućanstava Odgoda: t + 16 mjeseci Temeljni agregati države Stvarna individualna potrošnja Odgoda: t + 16 mjeseci Tablice po djelatnostima Neto povećanje dragocjenosti Prva transmisija 2005. Tablice po djelatnostima Raščlamba A31 Odgoda: t + 12 mjeseci Nefinancijski računi po sektorima Neto povećanje dragocjenosti Prva transmisija 2005. Nefinancijski računi po sektorima Raščlamba za izdataka finalnu potrošnju na individualnu i zajedničku potrošnju države Odgoda: t + 16 mjeseci Nefinancijski računi po sektorima Stvarna finalna potrošnja kućanstava Odgoda: t + 16 mjeseci Nefinancijski računi po sektorima Stvarna individualna potrošnja Odgoda: t + 16 mjeseci 14. UJEDINJENA KRALJEVINA 14. 1. Odstupanja za posebne varijable/sektore u tablicama Tablica br. 1 3 4 6 Tablica Varijabla/sektor Odstupanje Temeljni agregati, godišnji i tromjesečni Neto povećanje dragocjenosti izvoz i uvoz dobara i usluga te transakcije monetarnih Isključiti financijskih ustanova zlatom kao zalihom bogatstva Tablice po djelatnostima Neto povećanje dragocjenosti Izvoz i uvoz u EU/treće zemlje Izvoz i uvoz u EU/treće zemlje transakcije monetarnih Isključiti financijskih ustanova zlatom kao zalihom bogatstva 2005. transakcije monetarnih Isključiti financijskih ustanova zlatom kao zalihom bogatstva 2005. Financijski računi po sektorima (transakcije) Monetarno zlato i posebna prava vučenja transakcije monetarnih Uključiti financijskih ustanova zlatom kao zalihom bogatstva 2005. 10/Sv. 04 HR Službeni list Europske unije 471 Tablica br. 6 7 7 8 Tablica Varijabla/sektor Odstupanje Financijski računi po sektorima (transakcije) Popratne financijske djelatnosti Uključiti u nefinancijska društva Bilance stanja za financijsku aktivu i pasivu Monetarno zlato i posebna prava vučenja Uključiti transakcije monetarnih financijskih ustanova zlatom kao zalihom bogatstva Bilance stanja za financijsku aktivu i pasivu Popratne financijske djelatnosti Uključiti u nefinancijska društva Nefinancijski računi po sektorima Neto povećanje dragocjenosti izvoz i uvoz dobara i usluga te Isključiti transakcije monetarnih financijskih ustanova zlatom kao zalihom bogatstva Do 2002. 2005. 2002. 2005. 10 Tablice po djelatnostima i po regijama, NUTS II. , A17 BDP Za NUTS II. samo A17 2001