title: Komission tiedonanto - Palkkojen mukauttamismenetelmän arviointi

eurovoc_concepts:
European civil service
cost of living
purchasing power
regulations for civil servants
wage determination

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 11. 06 1996 KOM(%) 258 lopull. KOMISSION TIEDONANTO PALKKOJEN MUKAUTTAMISMENETELMAN ARVIOINTI SISÄLLYSLUETTELO MENETELMÄN ARVIOINTI 1. JOHDANTO 1. 1. Tehtävä 1. 2. Historiallinen katsaus: palkkojen mukauttamisen tarve 1. 3. Palkka ja sen perusteet 1. 4. Vuoden 1991 menetelmä 1. 5. Tulokset 2. PALKKOJEN MUKAUTTAMISMENETELMAN OSATEKIJÄT 2. 1. Kansallisten virkamiesten palkkojen ostovoiman kehittyminen 2. 2. Elinkustannusten kehittyminen Brysselissä 2. 3. Elinkustannusten kehittyminen muilla paikkakunnilla Brysseliin verrattuna 3. MENETELMÄN SOVELTAMINEN Liikaa maksettujen määrien takaisinperintää koskevat yksityiskohtaiset säännöt 3. 1. Vuosittainen tarkistus 3. 2. 3. 3. Tilapäinen tarkistus 3. 4. Palvelukseenottoa koskevat tarpeet 3. 5. Poikkeuslauseke 3. 6. Tulokset vuonna 1991 käytetyn menetelmän soveltamisesta 4. SOVITTELURATKAISUUN PERUSTUVAN MENETELMÄN KORVAAMINEN 4. 1. Tilapäinen maksu 4. 2. Eläkemaksun korottaminen 5. PALKKOJEN KEHITTYMINEN VUOSINA 1991 -1995 5. 1. Palkkojen kehittyminen Brysselissä ja Luxemburgissa 5. 2. Palkat muilla paikkakunnilla Brysseliin verrattuna 5. 3. Palkkojen ostovoiman kehittyminen 5. 4. Vertailu kansallisten virkamiesten ostovoiman kehittymiseen 6. JOHTOPÄÄTÖKSET 1. JOHDANTO 1. 1. Tehtävä Henkilöstösääntöjen liitteessä XI olevassa 15 artiklan 2 kohdassa määrätään, että «Ne (määräykset) arvioidaan viidennen vuoden päättyessä ja tarvittaessa muutetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle annettavan kertomuksen ja komission mahdollisen ehdotuksen perusteella sen jälkeen, kun muita toimielimiä on kuultu henkilöstösääntöjen säännösten mukaisesti». 1. 2. Historiallinen katsaus: palkkojen mukauttamisen tarve Henkilöstön palkkaaminen ja riippumattoman eurooppalaisen virkamiehistön ylläpitäminen edellyttävät kilpailukykyisiä palkkoja ja niiden ajoittaisia mukautuksia, jotta voitaisiin ottaa huomioon palkkojen ostovoiman kehittyminen työmarkkinoilla. laajalla maantieteellisellä alueella sekä laadukkaan Työrauhan säilyttämiseksi on mukautuksiin sovellettavat yleisperiaatteet laadittava yleisessä yhteisym m ärryksessä. Neuvosto on jo pitkään ollut taipuvainen soveltamaan kansallisen virkamiehistön palkkojen kanssa samansuuntaista mukauttamisperiaatetta, joka edellyttää tarkkuuteen perustuvia menettelytapoja. Neuvosto lakisääteisen menetelmän ottaa (henkilöstösääntöjen liite XI), joka perustuu täsmällisiin ja velvoittaviin periaatteisiin ja jonka ansiosta voidaan välttää vuosittaiset neuvottelut sekä yhteiskunnallisten ristiriitojen uhka. käyttöön päättikin Neuvoston päätöksessä, jonka tavoitteena on ristiriitojen välttäminen, yhdistyvät neuvotteluun perustuva ja menettelyllinen lähestymistapa. Vuodesta 1971 säännöllisin väliajoin käydyissä neuvotteluissa onkin päästy sopimuksiin, joissa määritellään yksityiskohtaiset säännöt henkilöstösääntöjen 64 ja 65 artiklan soveltamisesta. Ne ovat: vuosien 1971 ja 1976 sopimukset; vuoden 1981 menetelmä hyväksyttiin kymmeneksi vuodeksi samanaikaisesti kriisimaksun kanssa; vuoden 1991 menetelmä hyväksyttiin kymmeneksi vuodeksi samanaikaisesti tilapäisen maksun kanssa; lisäksi korotettiin henkilöstön eläkemaksuja. 1. 3. Palkka ja sen perusteet Palkka, jonka oikeudellinen perusta on määritelty kokonaisuudessaan Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavissa henkilöstösäännöissä, sisältää peruspalkan, perhelisät, ja korvaukset, joista vähennetään sosiaalimaksut, verot ja tilapäinen maksu. Palkkojen mukauttaminen henkilöstösäännöissä perustuu kahteen periaatteeseen nojautuvaan järjestelmään: Euroopan unionin toimielinten virkamiesten ja Euroopan unionin jäsenvaltioiden virkamiesten samansuuntainen palkkakehitys; kunkin asemapaikan palkkojen ostovoiman vastaavuus Brysselin palkkojen kanssa. 1. 4. Vuoden 1991 menetelmä - 3 - toimielinten henkilöstöä Menetelmästä tehtiin päätös sen jälkeen kun oli käyty pitkälliset neuvottelut, joihin osallistuivat niin (joka oli myös äänestänyt kannastaan) edustavat ammattiyhdistykset ja ammatilliset järjestöt kuin itse yhteisön toimielimetkin. Neuvosto pääsi sopimukseen 1528:nnessa istunnossaan neuvottelukomitean työn tuloksena saavutetusta sovitteluratkaisusta ja vahvisti tämän antamalla 19. joulukuuta 1991 sovitteluratkaisun mukaisesti laaditut asetukset. sopimuksen Coreperin neuvostolle antaman ja tämän 4 päivänä marraskuuta 1991 tekemää päätöstä koskevan huomautuksen mukaan tämä sovitteluratkaisu sisältää kokonaisratkaisun, johon kuuluu olennaisesti toisistaan riippuvat osatekijät, jotka ovat toisaalta ajanjaksolle 1. 7. 1991 - 30. 6. 2001 hyväksytty menetelmä ja toisaalta sen «vastakohta» jonka muodostavat tilapäinen maksu ja henkilöstön osuuden kasvattaminen eläkejärjestelmän rahoituksessa. Neuvottelujen tuloksena saavutetulla kokonaisvaltaisella sovitteluratkaisulla ei siis ainoastaan perustettu palkkojen mukauttamismenettelyä, vaan myös vakiinnutettiin palkkataso kyseisten kahden ostovoimaa heikentäneen lisätekijän avulla. Neuvoston kanssa neuvoteltu menetelmä, josta se teki päätöksen joulukuussa 1991, on voimassa kymmenen vuotta (2001), ja siitä tehdään arviointi vuonna 1996. Sitä voidaan myös tarkistaa komission ehdotuksesta. Tilapäinen maksu on myös edellyttänyt henkilösääntöjen mukaista tarkistusta, ja myös sitä sovelletaan 30 päivään kesäkuuta 2001. Tilapäinen maksu on 5,83 prosenttia bruttona ilmaistusta peruspalkasta. Lisäksi henkilöstön osuutta eläkejärjestelmän rahoittamisessa on nostettu 6,75 prosentista 8,25 prosenttiin peruspalkasta. 1. 5. Tulokset Jäsenvaltioiden virkamiesten ostovoima on vuodesta 1991 laskenut 3,1 prosenttia, mikä heijastuu myös Euroopan yhteisöjen virkamiehiin. Kun elinkustannukset Brysselissä ovat vielä nousseet 13,8 prosenttia, asteikko on noussut 10,4prosenttia1. Nämä kaksi velvoittavaa toimenpidettä, jotka otettiin käyttöön menetelmän vastineeksi, ovat saaneet ostovoiman laskemaan lisää 4,2 prosenttia: -2,9 prosenttia tilapäisen maksun perusteella ja -1,3 prosenttia henkilöstön eläkemaksujen korotusten perusteella. Kun tähän vielä lisätään tämän «vastineen» vaikutus, päädytään nettopalkkojen nousuun 5,7 prosentilla, mikä merkitsee itse asiassa Euroopan toimielinten virkamiesten ostovoiman laskua 7,1 prosentilla viidessä vuodessa. Tämä on 4,2 prosenttia enemmän kuin kansallisten virkamiesten kohdalla. 1 96,9/100 x 113,8/100 = 110,4/100 = 10,4 %. -4 2. PALKKOJEN MUKAUTTAMISMENETELMAN OSATEKIJÄT Henkilöstösääntöjen liitteessä XI olevassa 1 artiklan 1 kohdassa määrätään, että Eurostat laatii vuosittain kertomuksen elinkustannusten kehittymisestä Brysselissä, Brysselin ja muissa jäsenvaltioissa olevien asemapaikkojen välisistä taloudellisista pariteeteista sekä keskushallintojen palveluksessa olevien kansallisten virkamiesten palkkojen ostovoiman kehittymisestä. 2. 1. Kansallisten virkamiesten palkkojen ostovoiman kehittyminen 2. 1. 1. Erityisindikaattorilla mitataan Euroopan unionin jäsenvaltioiden keskushallintojen palveluksessa olevien virkamiesten palkkojen ostovoiman kehittyminen (kasvusta vähennetään inflaatio). Taulukossa 1 esitetään, että Euroopan unionin jäsenvaltioiden keskushallintojen palveluksessa olevien virkamiesten palkkojen ostovoima on laskenut keskimäärin 3,1 prosenttia vuosina 1991 -1995. Taulukko 1 ERITYISINDIKAATTORI Euroopan unionin jäsenvaltioiden keskushallintojen palveluksessa olevien virkamiesten palkkojen ostovoiman keskimääräinen kehittyminen (1) @ G) ffl (5) _ (6) (Jl Päivämäärä Palkkojen mukauttaminen Kuluttajahintaindeksi 1. 7. 91 1. 7. 92 1. 7. 93 1. 7. 94 1. 7. 95 % t/t-1 +4,1 +4,8 +1,9 +1,0 +3J % kertymä +4,1 +9,1 +11,2 +12,3 +15,8 % t/t-1 +4,8 +4,2 +3,2 +3,0 +2,9 % kertymä +4,8 +9,2 +12,8 +16,1 +19,4 % t/t-1 : Muutos prosenttiyksikköinä edelliseen vuoteen verrattuna % kertymä: Kumulatiiviset arvot lasketaan kertomalla vuosittaiset muutokset keskenään Ostovoima (Erityisindikaattori) % t/t-1 -0,7 +0,6 -1,3 -1,9 +0,2 % kertymä -0,7 -0,1 -1,4 -3,3 -3,1 20 10 •10 -20 KUMULATIIVINEN PROSENTTIMUUTOS Kuluttalahintaindeksl ~~+*9,ï ,^Mr: • -+-f6,1 - - - • + 1 9 ,4 - - • + 1 5 ,8 Palkkojen mukauttaminen • _3 3— Ostovoima (Erityisindikaattori) 1. 7. 91 1. 7. 92 1. 7. 93 1. 7. 94 1. 7. 95 Erityisindikaattorin laskentamenetelmä perustuu pääasiassa neuvoston päätöksiin (henkilöstösääntöjen liite XI). Käytännön soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt on määritellyt «henkilöstösääntöjen 65 artiklan» työryhmä, jonka puheenjohtajana toimii Eurostat. Kaikki laskelmat perustuvat jäsenvaltioiden hallintojen toimivaltaisten yksikköjen Eurostatille toimittamiin tietoihin, jotka koskevat keskushallinnon palveluksessa olevan henkilöstön palkkoja kuluvan vuoden 1 päivänä heinäkuuta. Kyse on otoksista, sillä palkkatiedot koskevat yleensä tärkeimpien palkkaluokkien alimpia ja ylimpiä tasoja sekä naimattomia virkamiehiä ja sellaisia naimisissa olevia virkamiehiä, joilla on kaksi huollettavaa lasta. Vuosien 1994 - 1995 erityisindikaattorissa on jo otettu huomioon Suomessa, Itävallassa ja Ruotsissa tapahtunut kehitys mutta vain 50-prosenttisesti painotettuna (liittyminen Euroopan unioniin 1. 1. 1995). Taulukossa 2 esitetään kehitys eri maissa: Taulukko 2 ERITYISINDIKAATTORI JÄSENMAITTAIN (1. 7. 90 -1. 7. 95) Euroopan unionin jäsenvaltioiden keskushallintojen palveluksessa olevien virkamiesten palkkojen ostovoiman kehittyminen (1) Maa B DK D GR E F IRL I L NL P UK (2) Nettopalkkojen nimellinen muutos (%) +17. 7 +12. 7 +13. 5 +44. 9 +21,7 +13,8 +26. 7 + 13. 5 +35. 6 +10. 8 +46. 9 +19,1 (3) Kuluttajahintaindeksin muutos (%) +13. 6 +10. 9 +18. 1 +90. 3 +29. 5 + 12. 2 +13,6 +28. 7 + 15. 8 +15. 7 +42. 6 + 18. 0 ERITYIS A FIN S INDIKAATTORI (1. 7. +2. 3 + 1,4 +1. 3 94-1. 7. 95) +2. 6 + 1. 0 +3. 0 ERITYISINDIKAATTORI (1. 7. 90-1. 7. 95) EU +15. 8 +19. 4 (4) Nettopalkkojen todellinen muutos (%) +3. 8 +1. 6 -3. 8 -23. 8 -5. 8 +1,5 + 11,5 -11. 9 +17. 1 -4. 3 +3,0 +1,0 (5) Painotuskerroin vuonna 1995 (%) 4. 1 1. 7 26,3 0,8 5. 0 24,6 0. 7 16. 1 0. 2 3. 0 2,3 13,2 -0. 3 +0. 4 -1. 7 -3. 1 1,2 0. 4 0,7 100. 0 1. 1. 1995 saakka EUR12, ja sen jälkeen EUR15 Kumulatiiviset reaaliarvot (4) lasketaan kertomalla vuosittaiset muutokset keskenään pyöristykset saattavat aiheuttaa eroavaisuuksia kumulatiivisten arvojen (2) ia (3) välillä. 2. 1. 2. Tarkastusindikaattori LiitteessäXI määrätään keskushallintojen henkilöä kohti ilmoitettujen palkkojen reaalikehityksen käyttämisestä erityisbruttoindikaattorin tarkastusindikaattorina. Taulukossa 3 esitetään vertailu näiden kahden indikaattorin kehityksestä. Taulukko 3 TARKASTUSINDIKAATTORI Euroopan unionin jäsenvaltioiden keskushallintojen palveluksessa olevien virkamiesten bruttopalkkojen ostovoiman kehittyminen _m & ® g* (5) (6) <&_ Päivämäärä Erityisbruttoindikaattori 1. 7. 91 1. 7. 92 1. 7. 93 1. 7. 94 1. 7. 95 % t/t-1 +0,0 +0,1 -0,5 -2,4 +1,8 % kertymä +0,0 +0,1 -0,4 -2,8 •1,0 Tarkastusindikaattori % t/t-1 % kertymä +2,7 +4,5 +2,6 -0,1 +0,9 +2,7 +7,3 +10,1 +10,0 +11,0 Ero % t/t-1 % kertymä -2,6 -4,2 -3,0 -2,3 +0,9 -2,6 -6,7 -9,5 -11,6 -10,8 Kumulatiiviset arvot lasketaan kertomalla vuosittaiset muutokset keskenään 20 10 -20 KUMULATIIVINEN PROSENTTIMUUTOS -+7,3" Tarkastusindikaattori ••-+10,-1- •+10-. 0 *±A^L Erityisbruttoindikaattori Ö j 4 - - -_ _ - • _! o 1. 7. 91 1. 7. 92 1. 7. 93 1. 7. 94 1. 7. 95 7 - 2. 2. Elinkustannusten kehittyminen Brysselissä Elinkustannusten kehittyminen mitataan yhdistelmäindeksillä (composite index), josta: 75 prosenttia muodostuu Brysselissä virkamiesten yhteisindeksistä; 25 prosenttia muodostuu Brysselin kuluttajahintaindeksistä. työskentelevien Euroopan unionin Taulukko 4 i ll Elinkustannusten kehittyminen Brysselissä (6]_ (4) J2) (5} (3) i ll Päivämäärä Brysselin yhteisindeksi Brysselin kuluttajahintaindeksi % t/t-1 % kertymä +3,9 +3,3 +2,4 +2,7 +L1 Brysselin yhdistelmäindeksi (6) = 75 % Brysselin yhteisindeksistä (2) + 25 % Brysselin kuluttajahintaindeksistä ( Kumulatiiviset arvot lasketaan kertomalla vuosittaiset muutokset keskenään Brysselin yhdistelmäindeksi % t/t-1 % kertymä +4,1 +3,5 +2,2 +2,4 +0,9 % t/t-1 % kertymä +4,2 +3,6 +2,1 +2,3 +0,8 1. 7. 91 1. 7. 92 1. 7. 93 1. 7. 94 1. 7. 95 +4,1 +7,7 +10,1 +12,8 +13,8 +4,2 +8,0 +10,2 +12,8 +13,7 +3,9 +7,3 +9,9 +12,9 +14. 3 30 20 10 Kumulatiivinen prosenttimuutos Brysselin yhteisindeksi Brysselin kuluttajahintaindeksi Brysselin yhdistelmäindeksi " "-• • ' ~i +13,8 1. 7. 91 1. 7. 92 1. 7. 93 1. 7. 94 1. 7. 95 Indeksit lasketaan yhdessä Belgian valtiovarainministeriön kanssa. Yhteisindeksillä mitataan Brysselissä työskentelevien Euroopan unionin toimielinten virkamiesten elinkustannusten kehittymistä, kun taas Brysselin kuluttajahintaindeksillä mitataan yleisemmin elinkustannuksia Belgian pääkaupungissa. Yhteisindeksin laskemisessa käytetty painotus 173 perusindeksin kokoamiseksi on peräisin Brysselissä työskentelevien yhteisön virkamiesten kotitalouksia koskevasta tutkimuksesta, kun taas Belgian indeksissä käytetyt painotukset ovat peräisin Belgian kansallisen tilastointiviraston valikoiduille belgialaisille perheille tekemään kotitaloustutkimukseen. Yhteisindeksin laskemisessa vuokria koskeva indeksi on lisäksi korvattu vastaavalla Eurostatin laskemalla indeksillä, joka perustuu Brysselissä työskenteleviä yhteisön virkamiehiä koskevaan vuosittaiseen tutkimukseen. -8 2. 3. Elinkustannusten kehittyminen muilla paikkakunnilla Brysseliin verrattuna 2. 3. 1. Taloudelliset pariteetit Liitteessä XI olevassa 1 artiklan 3 kohdassa määrätään, että «a) Tilastotoimisto laskee kansallisten toimielinten kanssa taloudelliset pariteetit, joiden perusteella laaditaan jäsenvaltioiden pääkaupungeissa ja tietyissä muissa 9 artiklassa säädetyissä asemapaikoissa palveluksessa oleville Euroopan yhteisöjen virkamiehille maksettujen palkkojen ostovoiman vastaavuus suhteessa Brysselissä olevaan ostovoimaan». Taloudellinen pariteetti on siis kansallisessa valuutassa ilmaistu määrä, jonka kuluttaja tarvitsee ostaakseen kotipaikassaan yhtä suuren määrän hyödykkeitä ja palveluja kuin hän voisi ostaa Brysselissä yhdellä Belgian frangilla. Taulukossa 5 esitetään taloudellisten pariteettien kehitys: Taulukko 5 iH MAA/PAIKKA B DK D(Berliini) Bonn Karlsruhe Munchen GR E F IR I Varese NL A P FIN S UK Culham TALOUDELLISET PARITEETIT J2L 1. 7. 91 1 0,23145 0,051095 * 0,045743 0,044747 * 0,050291 4,1453 3,1897 0,18617 0,017600 40,556 37,424 0,053563 (3) 1. 7. 92 1 0,22602 0,052053 * 0,046686 0,045974 * 0,051495 4,7891 3,3062 0,18703 0,017838 41,694 38,893 0,055358 Œ 1. 7. 93 1 0,23175 0,054986 * 0,048548 0,048764 * 0,053788 5,5159 3,4770 0,19031 0,018256 44,756 41,709 0,055442 3,6093 3,8702 4,1109 0,019399 0,016929 0,020171 0,017241 0,020582 0,018072 ÊL 1. 7. 94 1 0,22931 0,054036 0,049267 0,048398 0,053520 5,8780 3,5112 0,18840 0,018464 45,218 43,315 0,056037 0,37963 4,0149 0,17527 0,24010 0,021103 0,018030 JSL 1. 7. 95 1 0,23354 0,053954 0,049032 0,048641 0,053612 6,3003 3,6192 0,18894 0,018926 46,671 44,812 0,056253 0,38860 4,1809 0,17760 0,24490 0,022178 0,018502 JEL % 95/91 +0,9 +5,6 +7,2 +8,7 +6,6 +52,0 +13,5 +1,5 +7,5 +15,1 +19,7 +5,0 +15,8 +14,3 +9,3 * komission ehdotusta neuvostolle ei ole hyväksytty; käytetään Bonnin pariteettia Samassa 1 artiklan 3 kohdassa määrätään, että: «b) Taloudelliset pariteetit lasketaan siten, että kaikki perustekijät voidaan tarkistaa suoralla tutkimuksella vähintään joka viides vuosi. ». Käytännössä laskelmat tehdään: tarkistamalla vuosittain kolmannes peruspariteeteista tutkimuksista peräisin olevat hinnat; ajantasaistamalla peruspariteetit yksityiskohtaisilla indekseillä. liittämällä mukaan uusista - 9 - Taloudellinen pariteetti määrittää palkan kansallisessa valuutassa ajantasaistamalla seuraavat kaksi tekijää: palkan vuosittaisen valuuttakertoimen (heinäkuun valuuttakerroin) ja korjauskertoimen (taloudellisen pariteetin ja valuuttakertoimen välinen suhde). 2. 3. 2. Valuuttakerroin Taulukossa 6 esitetään, että tietyt valuuttakertoimet ovat vaihdelleet voimakkaasti Belgian frangiin verrattuna kyseisen ajanjakson aikana. Taulukko 6 i ll PALKKOJEN VALUUTTAKERROIN' J2L 1. 7. 91 JSL 1. 7. 95 O) 1. 7. 92 14} 1. 7. 93 (5) 1. 7. 94 1 0,18774 0,048544 5,3189 3,0482 0,16479 0,018151 36,148 0,054692 1 0,18665 0,048593 5,9133 3,0703 0,16337 0,018230 36,767 0,054765 1FB= FB DKR DM DRA PTA FF IRL LIT HFL OS ESC FMK SKR UKL henkilöstösääntöjen 63 artikla: valuuttakerroin EY:n yleisen talousarvion toteuttamiseksi 1. heinäkuuta" 1 0,18984 0,048638 7,9001 4,2517 0,17057 0,021333 57,113 0,054490 0,34204 5,1390102 0,14923 0,25372 0,022033 1 0,19059 0,048515 7,3282 3,9920 0,16642 0,020048 47,987 0,054413 0,34123 4,9903 0,16114 0,23386 0,019784 1 0,18699 0,048650 6,6260 3,7205 0,16389 0,019945 44,236 0,054558 0,016756 0,016567 0,019187 4,2335 4,0512 4,6281 % 95/91 +1,1 +0,2 +48,5 +39,5 +3,5 +17,5 +58,0 -0,4 +21,4 +33. 0 - 10 2. 3. 3. Korjauskerroin Korjauskerroin on sama kuin taloudellisen pariteetin ja valuuttakertoimen välinen suhde. Se vastaa näin ollen Belgian frangeissa sitä määrää, joka tarvitaan paikan päällä, heinäkuun palkkatariffin mukaan, sellaisten tavaroiden ostamiseen, jotka maksaisivat 100 Belgian frangia Brysselissä. Korjauskertoimet taulukossa 7 osoittavat kunkin vuoden heinäkuussa vallitsevan suhteen muilla paikkakunnilla maksettujen ja Brysselissä maksettujen palkkojen välillä. Taulukko 7 KORJAUSKERROIN 1. 7. 92 1. 7. 93 1. 7. 94 1. 7. 95 % 95/91 JSL (7) J2L 1. 7. 91 100,0 123,3 105,3 94,2 92,2 103,6 77,9 104,6 113,0 97,0 112,2 103,5 97,9 100,0 121,1 107,1 * 96,1 94,6 * 106,0 81,0 107,7 114,5 97,8 113,4 105,8 101,1 100,0 123,9 113,0 99,8 100,2 110,6 83,2 93,5 116,1 91,5 101,2 94,3 101,6 85,3 95,5 88,8 MAA/PAIKKA B /L DK D(Berliini) Bonn Karlsruhe Munchen GR E F IR I Varese NL A P FIN S UK Culham -0,2 +5,3 +7,0 +8,5 +6,4 +2,3 -18,6 -1,9 -8,6 -27,2 -24,2 +5,4 -4,6 100,0 120,3 111,4 101,6 99,8 110,3 80,2 88,0 113,2 92,1 94,2 90,3 103,0 111,3 80,5 108,8 102,7 106,7 91,1 100,0 123,0 110,9 100,8 100,0 110,2 79,7 85,1 110,8 88,7 81,7 78,5 103,2 113,6 81,4 119,0 96,5 100,7 84,0 117,1 102,2 120,4 102,9 * Komission ehdotusta neuvostolle ei ole hyväksytty; käytetään Bonnin korjauskerrointa Heinäkuun 1. päivästä 1994 alkaen Saksaan sovelletaan Berliinin korjauskerrointa, minkä vuoksi Karlsruhelle ja Bonnille laaditaan korjauskertoimet. 107,3 94,2 -14,0 -17,8 Tammikuun 1. päivästä 1995 alkaen Suomeen, korjauskertoimet on jo laskettu liitteen XI mukaisesti. Itävaltaan ja Ruotsiin sovellettavat Monet korjauskertoimet ovat laskeneet merkittävästi lähinnä valuuttakertoimien nousemisen vuoksi (kansalliset rahayksiköt suhteessa Belgian frangiin). 11 - 3. MENETELMÄN SOVELTAMINEN 3. 1. Vuosittainen tarkistus Henkilöstösääntöjen liitteessä XI olevassa 3 artiklan 1 kohdassa määrätään, että «Neuvosto päättää ennen kunkin vuoden päättymistä komission ehdottamista ja 1 jaksossa säädettyihin tekijöihin perustuvista palkkojen mukautuksista, joita sovelletaan 1 päivästä heinäkuuta alkaen ja henkilöstösääntöjen 65 artiklan 3 kohdan mukaisesti. ». Nämä mukautukset (katso 3. 6. ) tehdään tavallisesti joulukuussa. 3. 2. Liikaa maksettujen määrien takaisinperintää koskevat yksityiskohtaiset säännöt Uusien korjauskertoimien vahvistaminen vuoden lopulla takautuvasti 1 päivästä heinäkuuta saattaa aiheuttaa takautuvia mukautuksia niin palkkojen ja eläkkeiden korotuksiin kuin alennuksiinkin. Näin ollen palkkojen mukautuksia koskeviin asetuksiin onkin vuodesta 1994 alkaen päätetty liittää säännös, jonka avulla palkkoja ja eläkkeitä voidaan joko korottaa taannehtivasti niiden noustessa tai periä takaisin liikaa maksettuja määriä palkkojen ja eläkkeiden laskiessa. Toimielimet ovat ottaneet käyttöön näiden säännösten täytäntöönpanemiseksi toimenpiteet. tarvittavat 3. 3. Tilapäinen tarkistus liitteessä XI olevassa 4 artiklan 1 kohdassa määrätään, että Henkilöstösääntöjen «Henkilöstösääntöjen 65 artiklan 2 kohdassa säädetyistä tilapäisistä mukautuksista, jotka tule vat voimaan 1 päivänä tammikuuta, päätetään elinkustannusten merkittävän muutoksen perus teella, jos kynnysarvo on saavutettu ja ottaen huomioon ostovoiman kehittyminen kyseisen viitejakson aikana. ». Tällaisia tilapäisiä mukautuksia on tehty Italialle, Kreikalle, Espanjalle ja Portugalille. 3. 4. Palvelukseenottoa koskevat tarpeet Henkilöstösääntöjen liitteessä XI olevassa 2 artiklassa määrätään, että «Komissio laatii ennen vuoden 1992 loppua ja sen jälkeen joka kolmas vuosi yksityiskohtaisen kertomuksen toimielimien palvelukseenottoa koskevista tarpeista, jonka komissio antaa neuvostolle ja Euroo pan parlamentille. Kyseisen kertomuksen perustella komissio antaa tarvittaessa neuvostolle kaikkiin aiheellisiin tekijöihin perustuvat ehdotukset kuultuaan muita toimielimiä henkilöstösään töjen säännösten mukaisesti. ». Toinen kertomus, SEC(95)2298, annettiin neuvostolle ja Euroopan parlamentille 27. 12. 1995. 12 3. 5. Poikkeuslauseke Henkilöstösääntöjen liitteessä XI olevassa 10 artiklassa määrätään, että «Jos yhteisössä on tapahtunut taloudellisen ja sosiaalisen tilanteen vakava ja äkillinen heikentyminen, joka on arvi oitu komission tätä tarkoitusta varten antamien objektiivisten tietojen perusteella, komissio voi kuultuaan muita toimielimiä henkilöstösääntöjen säännösten mukaisesti tehdä aiheellisia ehdo tuksia neuvostolle, joka tekee päätöksen määräenemmistöllä kuultuaan muita toimielimiä, joita asia koskee, Euroopan yhteisöjen yhteisen neuvoston ja yhteisen komission perustamisesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 24 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti. ». Neuvostolle 27. 6. 1994 antamassaan kertomuksessa SEC(94)1027 komissio katsoo, että taloudellisen tilanteen kehitys oli jo heijastunut erityisindikaattorin kautta kansallisten virkamiesten palkkoihin ja täten myös kansainvälisten virkamiesten palkkoihin. - 13 3. 6. Tulokset vuonna 1991 käytetyn menetelmän soveltamisesta 3. 6. 1. Peruspalkkataulukonmukautustentavoitteenaontaata, että yhteisön virkamiesten ostovoima kehittyy samansuuntaisesti kansallisten virkamiesten ostovoiman kanssa Brysselin elinkustannusten kehittyminen, joka mitattiin yhdistelmäindeksillä, oli +13,8 prosenttia. Kansallisen virkamiehistön ostovoiman keskimääräinen kehittyminen Euroopan unionissa erityisindikaattorilla mitattuna oli -3,1 prosenttia. Peruspalkkoja Belgian frangeissa kuvaavan taulukon mukauttaminen näiden kahden tekijän vuoksi oli +10,4prosenttia. Taulukossa 8 esitetään tämä laskelma joka vuodelta, sekä kertyneet tulokset. Taulukko 8 EU:n toimielinten virkamiesten peruspalkkataulukon mukauttaminen (7) M. SSL JSL JSL HL ILL Päivämäärä 1. 7. 91 1. 7. 92 1. 7. 93 1. 7. 94 1. 7. 95 m. Brysselin yhdistelmäindeksi % t/t-1 +4,1 +3,5 +2,2 +2,4 +0,9 % kertymä +4,1 +7,7 +10,1 +12,8 +13,8 Erityisindikaattori Peruspalkkataulukon mukauttaminen % t/t-1 -0,7 +0,6 -1,3 -1,9 +0,2 % kertymä -0,7 -0,1 -1,4 -3,3 -3,1 % t/t-1 +3,4 +4,1 +0,9 +0,5 +1,1 % kertymä +3,4 +7,6 +8,6 +9,2 +10,4 (7) Peruspalkan mukauttaminen = ( (100+ Brysselin yhdistelmäindeksi(2)) x (100+erityisindikaattori (4)) /100) -100 (3) (5) (7) Kumulatiiviset arvot lasketaan kertomalla vuosittaiset muutokset keskenään 20 •10 -20 KUMULATIIVINEN PROSENTTIMUUTOS Brysselin yhdistelmäindeksi -*+-1-2,8 •+13,8 * ^ 4 0 _+ —+*¥• Peruspalkkataulukon mukauttaminen *^,T '•-Ori # H ;4 trityisindikaattori '•-3,1 --S-,3- 1. 7. 91 1. 7. 92 1. 7. 93 1. 7. 94 1. 7. 95 14- 3. 6. 2. Kansallisessa valuutassa tehdyn mukautuksen avulla on voitu taata ostovoiman vastaavuutta Brysselin palkkojen kanssa koskeva periaate Useimmissa maissa devalvaatio Belgian frangin arvoon verrattuna on ollut suurempi kuin inflaatioprosentin ero kyseisten maiden ja Belgian välillä (katso taulukot 5 ja 6). Tämän vuoksi muiden paikkakuntien ja Brysselin välinen hintasuhde on pienentynyt, mikä on näkynyt muiden paikkakuntien keskimääräisen korjauskertoimen pienentymisenä 102,5 prosentista 86,6 prosenttiin. Ostovoiman vastaavuusperiaatteen Brysselissä maksettujen palkkojen välistä suhdetta on kavennettu. takaamiseksi myös muilla paikkakunnilla ja Tämä esitetään taulukossa 9: Taulukko 9 120 115 110 f 105 100 95 + 90 85 80 Keskimääräinen korjauskerroin, joka on painotettu Belgian ja Luxemburgin ulkopuolella tvöskentelevien virkamiesten lukumäärällä 1. 7. 91 1. 7. 92 1. 7. 93 1. 7. 94 1. 7. 95 86,6 - 15 4. SOVITTELURATKAISUUN PERUSTUVAN MENETELMÄN KORVAAMINEN 4. 1. Tilapäinen maksu Samalla kun neuvosto hyväksyi menetelmän, se otti käyttöön tilapäisen maksun toisistaan riippuvaisena osana kokonaisratkaisua. Tämän maksun taso, yksityiskohtaiset säännöt sekä sen voimaantulo-ja päättymispäivä neuvoteltiin samassa yhteydessä. Tilapäinen maksu lisättiin henkilöstösääntöihin 66 a artiklana (neuvoston asetus EHTY, ETY, Euratom N:o 3831/91, annettu 19 päivänä joulukuuta 1991), ja sen voimassaolo lakkaa samaan aikaan kuin menetelmän. Kyseisen artiklan 1 ja 2 kohdassa määrätään, että: «Otetaan käyttöön tilapäisesti 1 päivästä tammikuuta 1992 alkaen ja 1 päivään heinäkuuta 2001 asti toimenpide, jäljempänä 'tilapäinen maksu', jota sovelletaan Euroopan yhteisöjen sen palveluksessa oleville virkamiehille maksamiin palkkoihin, poiketen siitä, mitä asetuksen (ETY, Euratom, EHTY) N:o 260/68 3 artiklan 1 kohdassa säädetään. 2. a) Tilapäinen maksu, jota sovelletaan 3 kohdassa tarkoitettuun veron perusteeseen, vahvistetaan 5,83 prosentiksi, Neuvosto voi kuultuaan muita toimielimiä, joita asia koskee, Euroopan yhteisöjen yhteisen neuvoston ja yhteisen komission perustamisesta tehdyn sopimuksen 24 artiklan 1 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti tarkistaa tarvittaessa a alakohdassa tarkoitetun tilapäisen maksun määrän henkilöstösääntöjen liitteessä XI olevan 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun arvioinnin yhteydessä komission kertomuksen ja mahdollisen ehdotuksen perusteella. 1». b) Tämän toimenpiteen vuoksi ostovoima laski keskimäärin noin 2,9 prosenttia. 4. 2. Eläkemaksun korottaminen Neuvosto katsoi, että neuvotteluista ja eläkejärjestelmän tasapainon säilyttämiseksi oli suotavaa nostaa henkilöstön osuutta tämän järjestelmän maksuissa. Tämän vuoksi henkilöstösääntöjen 83 artiklan 2 kohdassa oleva 6,75 prosenttiosuus muutettiin 8,25 prosentiksi 19 päivänä joulukuuta 1991 annetulla neuvoston asetuksella EHTY, ETY, Euratom N:o 383291. johtuneen kokonaisratkaisun perusteella Tämän toimenpiteen vuoksi ostovoima laski keskimäärin noin 1,3 prosenttia. 16 5. PALKKOJEN KEHITTYMINEN VUOSINA 1991-1995 5. 1. Palkkojen kehittyminen Brysselissä ja Luxemburgissa Taloudellisten suhdanteiden vaikutus heijastui Euroopan unionin jäsenvaltioiden virkamiesten palkkoihin ja näin ollen samanaikaisesti myös Euroopan unionin toimielinten virkamiesten palkkoihin. Lisätoimenpiteiden vuoksi (tilapäinen maksu, eläkemaksujen korottaminen) Euroopan unionin toimielinten virkamiesten ostovoima laski kuitenkin enemmän kuin samansuuntainen kehittyminen olisi edellyttänyt. Belgian frangeissa ilmoitettujen palkkojen kehittyminen Brysselissä ja Luxemburgissa oli näin ollen seuraava: Taulukko 10 EU:n toimielimien virkamiesten palkkojen kehittyminen (*) (5) (3) (6) m , , i!) Päivämäärä Peruspalkkataulukon mukauttaminen 1. 7. 91 1. 7. 92 1. 7. 93 1. 7. 94 1. 7. 95 % t/t-1 +3,4 +4,1 +0,9 +0,5 +1,1 % kertymä +3,4 +7,6 +8,6 +9,2 +10,4 Maksujen kehittyminen % t/t-1 % kertymä •2,9 -1,3 -2,9 -4,2 -4,2 -4? (4) - Tilapäinen maksu: voimassa 1. 1. 92 alkaen - Eläkemaksun korottaminen: voimassa 1. 1. 93 alkaen m. Palkkojen mukauttaminen % t/t-1 +3,4 +1,1 -0,5 +0,5 +1,1 % kertymä +3,4 +4,5 +4,0 +4,5 +5,7 (6) Palkkojen mukauttaminen = ( (100+ Peruspalkan mukauttaminen(2)) x (100+Maksujen mukauttaminen (4)) /100 ) -100 (3) (5) (7) Kumulatiiviset arvot lasketaan kertomalla vuosittaiset muutokset keskenään 20 10 -10 -20 KUMULATIIVINEN PROSENTTIMUUTOS +0,0. — " 1 4 ,5 -2:9 Peruspalkkataulukon mukauttaminen - • • + 9 ^- +10,4 +5,7 Palkkojen mukauttaminen •4;2 --••-4,2- Maksujen kehittyminen «-4,2 1. 7. 91 1. 7. 92 1. 7. 93 1. 7. 94 1. 7. 95 - 17 5. 2. Palkat muilla paikkakunnilla Brysseliin verrattuna Muiden paikkakuntien keskimääräiset palkat Brysseliin verrattuna olivat seuraavat: Taulukko 11 Keskimääräinen korjauskerroin, joka on painotettu Belgian ja Luxemburgin ulkopuolella työskentelevien virkamiesten lukumäärällä 1. 7. 95 1. 7. 93 97. 5 86,6 1. 7. 94 94,5 1. 7. 91 102,5 5. 3. Palkkojen ostovoiman kehittyminen 1. 7. 92 104. 6 Verrattaessa Brysselissä työskentelevien Euroopan unionin toimielinten virkamiesten palkkojen (+13,8 %) virkamiesten palkkojen kehittymistä (+5,7 %) elinkustannusten kehittymiseen ostovoima on laskenut 7,1 prosenttia. Ostovoiman lasku esitetään taulukossa 12: Taulukko 12 Euroopan unionin toimielimien virkamiesten palkkojen ostovoiman suhteellinen muutos (3) (2) (7) (6) (4) (5) (1) Päivämäärä Palkkojen mukauttaminen % t/t-1 % kertymä +3,4 +1,1 -0,5 +0,5 +1,1 (3) - Tilapäinen maksu: voimassa 1. 1. 92 alkaen 1. 7. 91 1. 7. 92 1. 7. 93 1. 7. 94 1. 7. 95 +3,4 +4,5 +4,0 +4,5 +5J_ Brysselin yhdistelmäindeksi % t/t-1 % kertymä +4,1 +3,5 +2,2 +2,4 +0,9 +4,1 +7,7 +10,1 +12,8 +13. 8 Ostovoima % t/t-1 % kertymä -0,7 -2,3 -2,6 -1,9 +0,2 -0,7 -3,0 -5,5 -7,3 JA - Eläkemaksun korottaminen: voimassa 1. 1. 93 alkaen (7) Ostovoima = 100x (100+Mukautus (3))/(100+ Brysselin yhdistelmäindeksi(5))-100 (3) (5) (7) Kumulatiiviset arvot lasketaan kertomalla vuosittaiset muutokset keskenään 20 10 •10 -20 KUMULATIIVINEN PROSENTTIMUUTOS •-•-+7,7" *HX- Brysselin yhdistelmäindeksi +-T2. 8- •+13,8 Palkkojen mukauttaminen •-+Î0. Ï • *4# -«-+-4,-5 +5,7 Ostovoima -=73 "-7,1 1. 7. 91 1. 7. 92 1. 7. 93 1. 7. 94 1. 7. 95 - 4 3- 5. 4. Vertailu kansallisten virkamiesten ostovoiman kehittymiseen Jäsenvaltioiden virkamiesten ostovoima ja menetelmän vuoksi siis myös Euroopan unionin virkamiesten ostovoima on laskenut 3,1 prosenttia vuodesta 1991. Kun edelliseen lisätään vielä tilapäisen maksun (-2,9 %) ja eläkemaksujen korotuksen (-1,3 %) vaikutus, Euroopan unionin toimielinten virkamiesten ostovoima on laskenut viidessä vuodessa yhteensä 7,1 prosenttia. Taloudellisen ja sosiaalisen tilanteen vaihtelun vaikutukset näkyivät Euroopan unionin toimielinten virkamiesten palkoissa kansallisten julkisen sektorin palkkamuutosten lisäksi myös ostovoiman ylimääräisenä heikkenemisenä. EU:n toimielimien ja jäsenvaltioiden virkamiesten palkkojen ostovoiman kehittyminen (4) (5) (3) (6) (7) (?) o) Päivämäärä EU:n jäsenvaltioiden virkamiesten palkat % t/t-1 % kertymä EU:n toimielimien virkamiesten palkat % t/t-1 % kertymä 1. 7. 91 1. 7. 92 1. 7. 93 1. 7. 94 1. 7. 95 -0,7 +0,6 -1,3 -1,9 +0,2 (6) Tilapäinen maksu: voimassa 1. 1. 92 alkaen •0,7 -0,1 •1,4 •3,3 ^1 -0,7 -2,3 -2,6 -1,9 +0,2 -0,7 •3,0 -5,5 -7,3 -7,1 Erotus % t/t-1 % kertymä +0,0 -2,9 -1,3 +0,0 +0,0 +0,0 -2,9 -4,2 -4,2 J ^ 2_ Eläkemaksun korottaminen: voimassa 1. 1. 93 alkaen (3) (5) (7) Kumulatiiviset arvot lasketaan kertomalla vuosittaiset muutokset keskenään 20 10 OSTOVOIMAN KUMULATIIVINEN PROSENTTIMUUTOS 1 ^Tr: EU:n jäsenvaltioiden virkamiesten palkat • —+ * * ^ = = = ^ rr ' ' • • • - - 3 , 0. " ~ ~ - - * ^S • -3,1 1. 7. 91 19 - 6. JOHTOPÄÄTÖKSET Henkilöstösääntöjen liite XI (menetelmä), josta neuvosto teki päätöksen kymmeneksi vuodeksi 30 päivään kesäkuuta 2001 asti, on näin ollen kaikkien muiden asetusten ohella osa yhteisön säännöstöä, jonka noudattamista yhteisön toimielinten ja kaikkien jäsenvaltioiden on valvottava. Menetelmän arviointia edellytetään viidennen vuoden päättyessä. Kyse on puolueettomasta arvioinnista, jonka tarkoituksena on valvoa, onko ostovoiman samansuuntaisen kehittymisen periaatetta sovellettu oikein. Ainoastaan silloin jos huomataan, että menetelmää ei ole sovellettu oikein, voi komissio muita toimielimiä kuultuaan ehdottaa neuvostolle henkilöstösääntöjen muuttamista. Tulokset osoittavat, että: sekä Euroopan unionin toimielinten virkamiesten että kansallisten julkisen sektorin virkamiesten palkkojen ostovoima on heikentynyt (-3,1 %); ostovoima on heikentynyt lisää (-4,2 %) tilapäisen maksun ja eläkemaksun korotuksen vuoksi; tällä menettelyllä on säilytettiin henkilöstön työrauha. Komissio katsookin, että ehdotus menetelmän muuttamisesta vaikuttaisi vuonna 1991 käytyjen neuvottelujen tuloksena saavutetun sovitteluratkaisun pääasialliseen sisältöön sekä neuvotteluosapuolten tekemiin sitoumuksiin. Neuvottelujen tuloksesta poikkeaminen niissä saavutetuista tavoitteista huolimatta vaikuttaisi henkilöstön oikeutettuun luottamukseen toimielinten halukkuudesta noudattaa sitoumuksiaan, ja sillä olisi vakavia seurauksia toimielinten toiminnalle. Tästä syystä komissio katsookin, että ei ole perusteltua tehdä ehdotusta, jonka tarkoituksena olisi muuttaa ainoatakaan sovitteluratkaisun osatekijää. - 2 0- ISSN 1024-4492 KOM(96) 258 lopullinen ASIAKIRJAT FI oi Luettelonumero : CB-CO-96-268-FI-C ISBN 92-78-05240-X Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg 21