title: Ehdotus neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön merkitsemien osakkeiden lisäämisestä Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin pääoman kaksinkertaistamisesta tehdyn päätöksen seurauksena

eurovoc_concepts:
EBRD
European Community
capital increase
shareholding

formats: html pdf pdfa1b print

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 24. 07. 1996 KOM(96) 377 lopull. 96/0204 (CNS) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI Euroopan yhteisön merkitsemien osakkeiden lisäämisestä Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin pääoman kaksinkertaistamisesta tehdyn päätöksen seurauksena (komission esittämä) Sisällys Sivu PERUSTELUT Johdanto I Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki a) Toiminta b) Varainhallinta II Pankin hallinto III Toiminta kohdemaiden hyväksi IV Johtopäätökset LUONNOS: NEUVOSTON PÄÄTÖS LIITE: EJKP:n enimmäispääoman kaksinkertaistamisen ehdot RAHOITUSSELVITYS Perustelut JOHDANTO Oheisen päätösehdotuksen tarkoitus on antaa Euroopan yhteisölle lupa merkitä ja maksaa Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin uusia osakkeita. EJKP:n perusajatus ilmoitettiin ensimmäisen kerran Euroopan parlamentille 25 päivänä lokakuuta 1989 ja Eurooppa-neuvosto sopi sen perusmuodosta 8 ja 9 päivänä joulukuuta 1989. Siten se on eurooppalainen niin alkuperältään kuin tarkoitukseltaankin. Se on myös ensimmäinen ja toistaiseksi ainoa monenvälinen kehityspankki, jossa Euroopan yhteisö on jäsenenä jäsenvaltioiden ohella1. Yhteisöstä tuli pankin jäsen 19 päivänä marraskuuta 1990 tehdyllä neuvoston päätöksellä Euroopan tekemisestä (90/674/ETY). perustamissopimuksen ja kehityspankin jälleenrakennus- Kuten jäljempänä I osassa kuvataan, EJKP on täyttänyt tehokkaasti tehtävänsä eli rohkaissut Keski- ja Itä-Euroopan ja entisen Neuvostoliiton maita pyrkimään avoimeen markkinatalouteen. Se on rahoittanut 368 operaatiota (lainoja, pääomia ja operaatioita) 24 maassa yhteensä 8 miljardin ecun arvosta; se on hoitanut tämän tehtävän ylläpitäen samalla tiukkaa budjettikuria, niin että kolmen vuoden ajan vuoteen 1995 saakka yleiset hallintokulut pysyivät muuttumattomina, vaikka uudet lisääntyivät kolmanneksella. toimenpiteet Tämä toiminta on osa yhteisön alueen hyväksi tekemiä kokonaisponnistuksia (ks. III osa), ja niihin on liittynyt pankin ja komission hedelmällinen yhteistyö - ei vain rahoituksessa (komissio on juuri uudistanut ja laajentanut sopimustaan eräiden Tacis- ja Phare-varojen asettamisesta pankin käyttöön hankkeiden kehittelyn ja toteuttamisen edistämiseksi), vaan myös poliittisella puolella, kun yhteisö/unioni on Eurooppa- sekä kumppanuus- ja yhteistyösopimuksia neuvottelemalla luonut puitteet pankin toiminnalle. taso mahdollistaisi kohtuullisen Jotta pankki saisi mahdollisuuden jatkaa toimintaansa sen pääomaa on korotettava. Toiminnan on jatkuttava; Phare- ja Tacis-ohjelmien kohdemaiden tarpeet ovat hyvin suuret ja todellinen rahoituskysyntä on arvioitu ainakin 2,5 miljardiksi ecuksi vuodessa. Tämä toteutettavien toimenpiteiden kesken. Vuosikokouksessaan Sofiassa 15 päivänä huhtikuuta 1996 pankin hallintoneuvosto päätti kaksinkertaistaa pankin pääoman. Pienempikin korotus olisi ollut mahdollinen, mutta hallintoneuvosto otti huomioon sen seikan, että kun pääoma kaksinkertaistettaisiin, ei pankki enää tarvitsisi pääomankorotuksia. Silloin pankki olisi tasapainon eri maaryhmissä tapauksissa jäsenvaltiot ovat Muissa esimerkiksi Maailmanpankkiryhmässä ja alueellisissa kehityspankeissa, kuten Afrikan, Aasian ja Väli- Tämä koskee myös yhteisön omaa pankkia Euroopan Amerikan kehityspankeissa. investointipankkia. ilman yhteisöä jäseninä - päässyt vauhtiin ja uusiin operaatioihin olisi varaa, kun nykyiset lainat maksettaisiin takaisin. Tämä pääomankorotus antaa jokaiselle osakkaalle oikeuden merkitä pankin uusia osakkeita. Kun osakas on merkinnyt osakkeet, ne on maksettava. Pankin perustamisaikaan oli 30 prosenttia osakkeiden nimellisarvosta maksettava viiden vuoden kuluessa. 2 Nämä maksut päättyivät vuonna 1995. Tällä kertaa pääoman korotuksesta maksetaan vain 22,5 prosenttia, ja maksaminen tapahtuu kahdeksan vuoden aikana. Maksettavan pääoman osuus päätettiin vallitsevan tarpeen perusteella: toisaalta laitos on vielä nuori eikä sillä ole riittävää kokemusta luottotappioiden ennustamisesta, eikä sillä ole ollut aikaa rakentaa omia varantoja; toisaalta taas alkumaksua alhaisempi maksetun pääoman taso on tarpeen, sillä tiedetään, että esimerkiksi muilla, monta vuotta toimineilla kehityspankeilla on paljon alhaisempi maksetun pääoman osuus kuin EJKP: 11a korotuksen jälkeen. Kuten rahoitusselvityksessä yksityiskohtaisemmin osoitetaan, kokonaismaksu on pienempi kuin ennen (eli 67,5 miljoonaa ecua, joka otetaan tosiasiassa Pharen ja Tacisin talousarvioista, kun pankin ensimmäisessä pääomitusvaiheessa maksettiin 90 miljoonaa ecua), ja se jakaantuu pitemmälle ajalle. Yhteisö käyttää hyväkseen kaikille osakkaille tarjoutuvaa mahdollisuutta venyttää maksuja rahoitusselvityksessä esitettävällä tavalla. Tämä kuvastaa hyvää taloudenpitoa ja on terveen ja tehokkaan taloushallinnon mukaista. Sen vuoksi oheisella päätöksellä valtuutetaan Euroopan yhteisö merkitsemään uudet osakkeet ja antamaan niistä vakuus. Tästä aiheutuvat budjettimenot on esitetty rahoitusselvityksessä. Pankki lainaa muiden kehityspankkien tavoin suurimman osan varoistaan pääomamarkkinoilta; 70 prosenttia toimii eräänlaisena takuuna niille, jotka lainaavat rahaa pankille. Itse asiassa osakkaita vaaditaan maksamaan lainojen takaisinmaksuun velkojille. tämä 70 prosenttia vain jos pankit varat eivät riitä sen I Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki a) Toiminta ja sen jolloin valtioissa, Itä-Euroopan tehtäväksi annettiin avoimeen markkinatalouteen Euroopan jälleenrakennus-ja kehityspankki perustettiin Lontoossa 15 päivänä huhtikuuta 1991, siirtymisestä huolehtiminen sekä yksityisen aloitteellisuuden ja yrittäjätoiminnan edistäminen niissä noudattamaan Keski- periaatteita. 3 monipuoluedemokratian, moniarvoisuuden Kolmekymmentäyhdeksän maata ja kaksi institutionaalista jäsentä (Euroopan yhteisö ja Euroopan investointipankki) tulivat osakkaiksi asettaen 10 miljardin ecun pääoman, jonka avulla oli tarkoitus hoitaa annettua tehtävää näistä kahdeksassa maassa, jotka nimettiin lainansaajamaiksi. Viisi vuotta myöhemmin pankin hallintoneuvoston jäsenet kokoontuivat Sofiassa 15 päivänä huhtikuuta 1996 ja sopivat pankin pääoman korottamisesta kaksinkertaiseksi. ja markkinatalouden sitoutuneet jotka ovat Näiden päivämäärien välillä on tapahtunut paljon. Albania, joka ei ollut vuoteen 1991 mennessä päättänyt lähteä markkinatalouteen siirtymisen tielle, on nyt päättänyt niin tehdä ja on liittynyt pankkiin. Toukokuussa 1990 tapahtuneen alkuperäisen sopimuksen allekirjoitukseen osallistuneista maista Saksan demokraattinen tasavalta oli jo lakannut eli olemasta Sosialististen neuvostotasavaltojen jakautuneet niihin kuuluneisiin tasavaltoihin, jotka näin saivat ensi kertaa tai uudelleen suvereenin aseman. Tämän kaiken seurauksena pankissa on nykyään 60 jäsentä, joista 26 ovat pankin kohdemaita. 4 Näistä viimeksi on mukaan hyväksytty Bosnia ja Hertsegovina5. perustamispäivään mennessä. Kolme liitto, Tsekkoslovakia ja Jugoslavia ovat valtiota Pankkiin kuulumisen merkitys ei ole vain se, että maat voivat saada rahoitusta, vaan kuten edellä todettiin se, että ne ovat siirtymässä avoimiksi markkinatalousmaiksi ja että ne ovat sitoutuneet demokratian periaatteisiin. Vuodesta 1994 lähtien pankin toiminta on keskittynyt seuraaviin kysymyksiin: - yksityisen sektorin kehitys - tarve toimia aktiivisesti kaikissa lainansaajamaissa - tarve saavuttaa paikalliset yksityisyritykset - rahoituksen välittäjien merkitys Sopimuksen 1 artikla. Lainansaajavaltioilla ja kohdemailla tarkoitetaan tässä samaa asiaa. Entisen Jugoslavian osista vain Jugoslavian sosialistinen tasavalta eli Serbia ja Montenegro ei ole liittynyt jäseneksi. - entistä aktiivisempi suhtautuminen oman pääoman ehtoiseen rahoitukseen. Perustamisen ja vuoden 1995 joulukuun 31 päivän välisenä aikana johtokunta on hyväksynyt 368 operaatiota 24 maassa yhteensä 8 miljardin ecun arvosta (katso taulukko 1). Toimialoittainen jakautuminen esitetään taulukossa 2. Ajan mittaan pankin toimintaa on sopeutettu kohdemaiden kehityksen mukaan. Alussa operaatioita tehtiin pääasiassajulkisella sektorilla, ja suuri osa koski infrastruktuuria. Tällä hetkellä valtaosa uusista operaatioista ja vaikka infrastruktuurihankkeita edelleenkin rahoitetaan melko paljon, monet niistäkin (esim. televiestintä) koskevat yksityistä sektoria. tehdään yksityisellä sektorilla, Taulukko 1: EJKP:n hyväksytty rahoitus maittain 1991-1995 Taulukko 2: EJKP:n hyväksytty rahoitus toimialoittain 1991-1995 Lkm Milj. ecua % 64 1 171 33,9 Venäjän federaatio Rahoitus, yritykset Lkm Milj. ecua % 147 2 666 33,9 Unkari 44 1 063 13,5 Kuljetus 44 1 362 17,3 Puola Romania 50 21 818 582 10,4 7,4 Teleliikenne Tehdas teollisuus 29 61 935 911 11,9 11,6 Tsekin tasavalta Slovakian tasavalta Slovenia Ukraina 21 452 5,7 Energia 27 854 10,9 14 361 4,6 15 17 332 303 4,2 3,8 12 503 6,4 16 7 216 176 2,7 2,2 Kaivannais teollisuus Alkutuotanto Keski- Eurooppaa koskevat luottojärjes telyt, yhteisrahoi- tusjärj estelyt ja alueelliset riskirahoitus- yhtiöt1 Kauppa, turismi Sosiaali- ja yhdyskunta palvelut Rakentami nen 14 134 1,7 10 81 1,0 2 16 0,2 Yhteensä 368 7 853 100 1 CEAL (Central European Agency Lines), RVF (Regional Venture Funds) Kazakstan 3 203 2,6 Bulgaria 15 192 2,4 Kroatia Uzbekistan Valko- Venäjä Liettua Viro Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia Latvia Moldova Kirgisia Armenia Azer baidzan Albania Turkme nistan Georgia Alueelliset hankkeet 7 7 6 10 11 8 9 7 5 3 3 7 2 2 17 185 2,3 176 162 2,2 2,0 138 134 120 112 105 83 74 68 58 52 23 341 1,7 1,7 1,5 1,4 1,3 1,0 0,9 0,8 0,7 0,6 0,2 4,3 Yhteensä 368 7 853 100 Toiminnan taso merkitsee sitä, että myönnetyn rahoituksen enimmäismäärä6 arvioidaan saavutettavan keväällä 1997. Mikäli pankin ei ole tarkoitus supistaa toimintaansa, sen pääomaa on korotettava. b) Varainhallinta Pankin on siitä tehdyn sopimuksen mukaan noudatettava hyvän pankkitoiminnan periaatteita. Tähän liittyy useita osa-alueita, joista kahta on syytä käsitellä tarkemmin. Markkinapohjainen hinnoittelu: Pankki käyttää muita kuin itsenäisiä lainanottajia koskevassa nykyisessä hinnoittelupolitiikassaan markkinapohjaisia kriteereitä. Rahoituksen myöntämispolitiikkansa mukaan yksityisellä sektorilla tehtävien sijoitusten hinnoittelun olisi oltava sopusoinnussa markkinavoimien kanssa ja heijastaa markkinoiden käsitystä sijoituksiin liittyvistä riskeistä. siirtymäkehitykseen. Se myös Markkinapohjainen hinnoittelu on ratkaisevan tärkeä tekijä siinä, miten pankki osallistuu toimia lisärahoittajana (tämä tarkoittaa sitä, että pankin ei pitäisi rahoittaa hankkeita, joihin voidaan kohtuullisin rahoitusta muualta). Lisäksi markkinahinnoittelu on välttämätöntä, jotta voidaan houkutella liikepankkeja ja yksityisiä sijoittajia osallistumaan hankkeiden rahoitukseen ja siten ylipäänsä ulkopuolisten varojen liikkeelle saamiseen. tukee pankin tavoitetta ehdoin saada Tehokkuus ja budjettikuri: Pankki on sitoutunut hoitamaan sille annetun operatiivisen tehtävän ja samalla pitämään kustannukset tiukasti kurissa. Tämän mukaisesti pankki on edelleen parantanut kustannusrakennettaan vähentämällä yleiskustannuksia ja siirtymällä suoriin toimintamenoihin. Pankki on sitoutunut siihen, että se pyrkii säilyttämään tasapainon varojen lisäysten ja tuottavuuden parannusten välillä institutionaalisten prioriteettiensa saavuttamisen tukemiseksi. Sopimuksen 12 artiklan 1 kohdassa täksi enimmäismääräksi on määritelty määrä, joka vastaa pankin sitomatonta osakepääomaa. 8 Seuraavassa taulukossa esitetään tulos eri vuosilta. Kolmen viime vuoden aikana operaatiot ovat kasvaneet kolmanneksella, mutta yleiset hallintokustannukset ovat pysyneet ennallaan. Taulukko 3 1991 1992 1993 1994 1995 Milj. ecua Operaatiot (sitoumukset)7 21 728 1 530 1 649 2 000 Yleiset hallintokustannukset 34,0 91,3 137,3 134,8 136,8 Voitto/ (Tappio) (7,1) (6,1) 4,1 1,0 7,5 Komissio katsoo näin ollen, että pankki toimii terveellä pohjalla ja että sitä hoidetaan tehokkaasti. * * * ** Huom. Tiedot perustuvat sitoumuksiin (eli allekirjoitettuihin sopimuksiin) ja poikkeavat siksi taulukkojen 1 ja 2 tiedoista, jotka perustuvat hyväksymiseen eli prosessin varhaisempaan vaiheeseen. II Pankin hallinto Kukin 60 osakkaasta nimittää yhden hallintoneuvoston jäsenen. Näistä useimmat ovat valtiovarainministereitä ja monet ovat keskuspankin pääjohtajia. Osakkaita edustaa 23 kokopäiväistä paikan päällä työskentelevää johtokunnan jäsentä. Jotkin johtokunnan jäsenet, mukaan lukien Euroopan yhteisö, edustavat vain yhtä osakasta, kun taas pienet osakkaat on koottu ryhmiin siten, että ne voivat saada yhden yhteisen johtokunnan jäsenen. Komissio nimittää Euroopan yhteisöä edustavan hallintoneuvoston jäsenen ja tämän varajäsenen8. Tällä hetkellä nämä ovat talous- ja raha-asioista vastaava komission jäsen Yves-Thibault de Silguy ja talous- ja raha-asioista vastaava pääjohtaja Giovanni Ravasio. Komissio on nimittänyt Petit-Laurentin johtokunnan jäseneksi. Kaikki pankin toimivaltuudet on annettu hallintoneuvostolle. Hallintoneuvosto on delegoinut monia valtuuksiaan johtokunnalle, joka vastaa pankin yleisen toiminnan johtamisesta. Se muun muassa laatii hallintoneuvoston antamien yleisohjeiden mukaisesti toimintasuunnitelmat ja päättää lainoista, oman pääoman ehtoisista sijoituksista ja muista järjestelyistä. jona vuodesta 1993 lähtien on toiminut Jacques de Larosière, toimii Pääjohtaja, johtokunnan puheenjohtajana. Johtokunnan johdolla hän vastaa pankin päivittäisestä toiminnasta ja henkilöstön päällikkönä vastaa sen organisoinnista ja henkilöstön nimitysasioista. III Toiminta kohdemaiden hyväksi Siitä lähtien, kun vuonna 1989 annettiin Pharea koskeva ja vuonna 1991 Tacista koskeva asetus, EU on noudattanut aktiivista politiikkaa Keski- ja Itä-Euroopan sekä entisen Neuvostoliiton maiden eduksi. Tämä politiikka, jolla pyritään näiden maiden talouden muuttumiseen (ja Eurooppa-sopimukset tehneiden maiden osalta liittymiseen), on ollut teknistä apua ja muita avustuksia (Phare ja Tacis), monitahoista. Siihen kuuluu rahoitustukea ja kauppapolitiikkaa (Eurooppa-, kumppanuus- ja yhteistyösopimukset)9. ja EIP:n myöntämiä rahoitustukilainoja (makrotason lainoja) tarvitaan Alueen maiden uudistuessa ja muuttuessa avoimiksi markkinatalousmaiksi runsaasti rahoitusta, jotta ne voivat sopeuttaa yksityisen ja julkisen pääomakantansa uuteen tilanteeseen. Valmistelut unioniin liittymiseksi korostavat tätä ilmiötä entisestään. EJKP:n perustaminen pitäisi nähdä mahdollisuutena, jonka avulla EU:n ponnistelut saavat entistä laajemman ja monenvälisemmän ulottuvuuden, kun muut maat, mukaan lukien 19 päivänä marraskuuta 1990 annettu neuvoston päätös N:o 90/674/HTY. Yksityiskohtaisempia tietoja saa Pharen, Taciksen ja HIP:n vuosikertomuksista. Katso myös kolmansille maille myönnetyn makrotason rahoitusavun toteuttamista vuonna 1994 käsittelevä kertomus (Report on the Implementation of Macro-Financial Assistance to Third Countries in 1994, European Economy, no 2, 1995). 10 Yhdysvallat, Kanada tavoitteen saavuttamiseen. Tämä merkitsee sitä, että yhteisölle ja yleisemmin unionille syntyviin kustannuksiin osallistuu myös unionin ulkopuolisia maita. taloudellisesti yhteisen Japani, osallistuvat ja Pankin toiminta olisi näin ollen nähtävä osana laajaa pyrkimystä, jossa sen osuus on kuitenkin merkittävä, noin 40 prosenttia alueen monenvälisestä kehityspankkitoiminnasta, kuten taulukosta 4 nähdään. Taulukko 4 Monenvälisten kehityspankkien lainat, ja Phare- ja Tacis-ohjelmiin liittyvä tuki asianomaisissa maissa w 1991-1995 (Miljoonaa ecua) Maailmanpankki Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki Phare-maat Tacis-maat Yhteensä ecua % ecua % ecua % 4 798,9 35,5 5 679,3 63,7 10 478,2 46,8 5 553,8 41 3 230,3 36,3 8 768,7 39,1 Euroopan investointipankki (EIP) 3 164,0 23,4 0,0 0,0 3 164,0 14,1 EU:n Phare- ja Tacis-ohjelmat 4 858 - 2 228 - 7 086 - On syytä todeta, että useampi kuin yksi kehityspankki saattaa toimia samaan aikaan samalla alueella. Komissio on yhtä mieltä monenvälisiä kehityspankkeja käsittelevän työryhmän kanssa sen todetessa, että silloin kun useat kehityspankit toimivat yksittäisellä alueella rajoittaa itsetyytyväisyyttä11. jokaisella näistä kolmesta pankista on omat Itse asiassa ominaispiirteensä, joiden eroja selvitetään seuraavassa. tarjoaa vaihtoehtoja, innovaatiota tehokkaasti, tämä lisää ja - Hyväksytyt vakuudet Maailmanpankin on lainattava joko valtiolle tai sen on saatava valtion takaus. Toimiessaan takaukset (tai satunnaisesti muita KIE-maissa takauksia) ja sen lisäksi takaajana on Euroopan yhteisö. Euroopan ensiluokkaisia jälleenrakennus- takauksia, mutta pääsääntöisesti ei tee niin. ja kehityspankki voi ottaa vastaan valtioiden investointipankki hyväksyy valtion - Tarjottu rahoitus monenväliset kehityspankit eli IMF:n ja EU:n makrotason rahoitustukea lukuunottamatta. Ks. § 19 Serving a Changing World - Report of the Development Committee Task Force on Multilateral Development Banks, Washington, maaliskuu 1996. 11 Maailmanpankki ja EIP myöntävät ainoastaan lainoja, kun taas EJKP lainojen lisäksi tekee oman pääoman ehtoisia sijoituksia (lähes 25 prosenttia rahoituskannasta). - Operaatioiden koko Toisin kuin Maailmanpankki ei EIP eikä EJKP myönnä nopeasti lainanottajalle maksettavia, ohjelmiin pohjautuvia lainoja. Niinpä näiden operaatiot ovat Maailmanpankin operaatioita keskimäärin pienempiä. Koska EJKP keskittyy yksityiseen sektoriin, se myöntää pienempiä lainoja kuin Maailmanpankki tai EIP (ks. taulukko 5). - Operaatioiden maantieteellinen laajuus Maailmanpankin ja EJKP: n toiminta ulottuu alueen kaikkiin maihin, kun taas EIP ei toimi Tacis-maissa. Taulukko 5 Kehityspankkien operaatioiden keskimääräinen koko Phare- ja Tacis- maissa Miljoonaa ecua 1992 1993 1994 1995 Maailmanpankki EJKP EIP 137,2 22,7 53,3 107,8 25,0 49,0 74,5 22,1 45,6 54,1 21,3 50,3 Ottaen huomioon, että EJKP:n ja EU:n toiminta Phare- ja Tacis-maiden hyväksi täydentävät toisiaan, on normaalia, että henkilöstön kontaktien ja politiikan koordinoinnin lisäksi on myös tietty määrä yhteisrahoitusta EU-ohjelmien ja EJKP:n välillä. Tässä yhteydessä on syytä todeta, että pankki ja komissio allekirjoittivat huhtikuussa uuden yhteistyösopimuksen. Tämä perustuu vuodesta 1992 lähtien vallinneeseen käytäntöön, jossa yhteisö (Phare ja Tacis) maksaa joitakin pankin hankkeenvalmistelu- ja toteutuskustannuksia. Kaiken kaikkiaan yhteisö on rahoittanut yli kolmanneksen pankin kaikesta tekniseen yhteistyöhön liittyvästä toiminnasta. Yhteenvetona voidaan todeta, että unionin tämän alueen hyväksi järjestämä tuki ja rahoitus on hyvin mittavaa, ja EJKP on merkittävä osa tätä toimintaa. Yhteisön on ryhdyttävä tarpeellisiin toimenpiteisiin, jotta pankin toiminta voi jatkua. IV Päätelmä 12 Komissio katsoo, että pankin operaatioiden kohdemaissa on jatkuvaa ja kasvavaa rahoitustarvetta ja että pankki täyttää sille annetun tehtävänsä rahoituksen järjestämisessä. Tästä näkemyksestä ovat yhtä mieltä muut osakkaat, jotka äänestivät yksimielisesti pankin enimmäispääoman korottamisesta kaksinkertaiseksi. Näin ollen komissio ehdottaa, että Euroopan yhteisö merkitsisi Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin uusia osakkeita tekemällä ehdotetun päätöksen. 13 NEUVOSTON PÄÄTÖS, päivänä Euroopan yhteisön merkitsemien osakkeiden lisäämisestä Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin pääoman kaksinkertaistamisesta tehdyn päätöksen seurauksena (96/. /EY) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon neuvoston päätöksen 90/674/ETY1 Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin perustamissopimuksen tekemisestä, ottaa huomioon komission ehdotuksen2, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon3, sekä katsoo, että pankin alkupääoma oli 10 miljardia ecua, josta yhteisö merkitsi 3 prosenttia, Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin toimenpiteet eivät saa ylittää siitä tehdyssä sopimuksessa määrättyjä rajoja, jotka riippuvat pankin pääoman määrästä; pankin odotetaan saavuttavan nämä rajat vuonna 1997, Sofiassa 15 päivänä huhtikuuta 1996 pidetyssä vuosikokouksessa pankin hallintoneuvoston jäsenet päättivät sopimuksen 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti kaksinkertaistaa enimmäispääoman; yhteisö voi päätöslauselman mukaisesti merkitä 30 000 uutta osaketta, joista kukin on arvoltaan 10 000 ecua, ON TEHNYT SEURAAVAN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Euroopan yhteisö merkitsee 30 000 uutta Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin osaketta, joista kukin on arvoltaan 10 000 ecua liitteenä olevassa päätöksessä määritellyin ehdoin. 1 2 EYVLN:oL 372, 31. 12. 1990, s. l. EYVL N:o 14 Neuvoston puheenjohtaja tallettaa tarvittavan merkintäasiakirjan yhteisön puolesta. 2 artikla Tämä päätös julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 3 artikla Tehty Neuvoston puolesta Puheenjohtaja 15 Pankin hallintoneuvoston päätös, johon 1 artiklassa viitataan LIITE PAATOS N-. O 59 ENIMMÄISPÄÄOMAN KOROTTAMINEN JA SEN MERKITSEMINEN Pankin johtokunta, joka on laatinut selvityksen pankin tulevaisuudessa tarvitsemista resursseista hallintoneuvoston päätöksen N:o 50 mukaisesti, on antanut laatimansa kertomuksen hallintoneuvostolle. Tutustuttuaan kertomukseen ja sen liitteisiin hallintoneuvosto hyväksyy täysin siinä esitetyt seikat ja suositukset ja on tullut siihen johtopäätökseen, että pankin enimmäispääomaa on syytä korottaa. Johtokunta on ehdottanut, että jokaiselle jäsenelle ja jokaiselle hallintoneuvoston päätöksessä N:o 30 tarkoitetulle mahdollisesti jäseneksi tulevalle annetaan tietyin ehdoin lupa merkitä uusia osakkeita suhteessa jäsenen merkitsemien osakkeiden yhteismäärään tai määrään, jonka mahdollisesti jäseneksi tuleva saa merkitä hallintoneuvoston päätöksen N:o 30 mukaisesti. Edellä esitetyn perusteella hallintoneuvosto päättää, että pankin enimmäispääomaa on korotettava ja näin kasvaneen pääoman osakkeet annettava merkittäviksi seuraavin ehdoin: 1. Enimmäispääoman korotus a) Pankin enimmäispääomaa korotetaan tämän päätöksen 4 kohdan a alakohdassa määriteltynä voimaantulopäivänä 1 000 000 osakkeella, joista kunkin nimellisarvo on 10 000 ecua. b) Tässä päätöksessä päätetyistä osakkeista jäsenet ja mahdollisesti jäseneksi tulevat voivat merkitä osakkeita siten, että niiden enimmäismäärä on 100 prosenttia suhteessa osakkeisiin, jotka näillä oli välittömästi ennen voimaantulopäivää, tai mahdolliseksi jäseneksi joita näillä on oikeus merkitä hallintoneuvoston päätöksen N:o 30 nojalla, ja jäsenten ja mahdollisten jäsenten on voitava merkitä osakkeet tämän päätöksen 2 kohdan mukaisesti. tulevien osalta se määrä osakkeita, c) Osakkeet, joista tässä päätöksessä päätetään ja joita ei ole merkitty tämän päätöksen 2 kohdan mukaisesti, varataan uusien jäsenten ensimmäistä merkintää varten tai yksittäisten jäsenten merkitsemän määrän erityislisäyksiä varten, sillä tavoin kuin hallintoneuvosto mahdollisesti päättää pankin perustamisesta tehdyn sopimuksen 5 artiklan 2 ja 4 kohdan nojalla. 16 2. Merkinnät a) Jokaisella jäsenellä ja jokaisella edellä 1 kohdan b alakohdassa mainitulla mahdollisesti jäseneksi tulevalla on oikeus merkitä osakkeita nimellisarvoonsa siten, että niiden enimmäismäärä on 100 prosenttia suhteessa osakkeisiin, jotka näillä oli välittömästi ennen voimaantulopäivää, tai mahdollisten jäsenten osalta 100 prosenttia osakemäärästä, joita mahdollisella jäsenellä on oikeus merkitä. Merkinnät tehdään tässä päätöksessä esitetyin ehdoin, ja niihin on aina kuuluttava maksettuja osakkeita ja vaadittaessa maksettavia osakkeita sellaisessa suhteessa, että merkityistä osakkeista (mahdollisimman tarkkaan) 22,5 prosenttia on oltava maksettuja osakkeita ja loppuosa vaadittaessa maksettavia osakkeita. b) Jäsenen tai edellä 1 kohdan b alakohdassa mainitun mahdollisen jäsenen, joka haluaa merkitä osakkeita tämän päätöksen nojalla, on talletettava pankkiin seuraavat asiakirjat pankin hyväksymässä muodossa: i) ii) merkintäkirja, jolla jäsen merkitsee asiakirjassa mainitun määrän maksettuja ja vaadittaessa maksettavia osakkeita osoitus siitä, että jäsen on ryhtynyt asianmukaisesti kaikkiin tarpeellisiin lainsäädännöllisiin ja muihin sisäisiin toimenpiteisiin, jotta se voi tehdä kyseisen merkinnän iii) sitoumus siitä, että toimenpiteistä. jäsen toimittaa pankin pyytämät tiedot mainituista Kyseiset asiakirjat on talletettava 15 päivänä huhtikuuta 1997 tai sitä ennen tai johtokunnan mahdollisesti määräämänä päivänä, kuitenkin viimeistään 31 päivänä joulukuuta 1997. c) Kukin merkintäkirja tulee voimaan ja siihen liittyvä merkintä katsotaan tehdyksi voimaantulopäivänä tai päivänä, jona pankki ilmoittaa merkinnän tehneelle jäsenelle hyväksyvänsä jäsenen tämän päätöksen 2 kohdan b alakohdan mukaisesti tallettamat asiakirjat, sen mukaan kumpi päivä on myöhempi. a alakohdassa määrätty osakkeiden yhteismäärä, d) Jos pankin hyväksymiä asiakirjoja, joiden perusteella merkitään tämän päätöksen 4 kohdan talletettu voimaantulopäivään mennessä, johtokunta voi halutessaan ilmoittaa, että jäsenten jo tallettamat merkintäkirjat ja niiden mukaiset merkinnät tulevat voimaan välittömästi tämän päätöksen muista määräyksistä riippumatta edellyttäen, että johtokunta katsoo tällaisen toimenpiteen olevan pankin toiminnan kannalta sen etujen mukaista ja edellyttäen, että jo talletettujen ja lähiaikoina oletettavasti talletettavien merkintäkirjojen yhteismäärä on johtokunnan mielestä riittävän lähellä 4 kohdan a alakohdassa määrättyä osakkeiden yhteismäärää. ei ole e) Tämän päätöksen muista määräyksistä riippumatta määrätään, edellä 1 kohdan b alakohdassa mainittu mahdollisesti jäseneksi tuleva ei saa merkitä tässä päätöksessä 17 tarkoitettuja osakkeita ennen kuin mahdollisesti jäseneksi tulevasta on tullut pankin jäsen hallintoneuvoston päätöksen N:o 30 ja sen muiden soveltuvien päätösten mukaisesti. 3. Maksettujen osakkeiden maksaminen Tämän päätöksen nojalla merkityt maksetut osakkeet on maksettava kahdeksassa a) vuotuisessa tasaerässä. Ensimmäinen erä on maksettava 15 päivänä huhtikuuta 1998 tai sitä ennen ja loput erät on maksettava vuosittain viimeistään samana päivänä kuin ensimmäinen erä on maksettu edellyttäen, että jäsen voi pankin kanssa neuvoteltuaan maksaa maksut pankin kannalta edullisemmin ehdoin kuin mitä tässä kohdassa edellä määrätään. b) Merkinnän tekevä jäsen voi suorittaa kuusikymmentä (60) prosenttia kustakin erästä velkakirjoina tai muina maksusitoumuksina, jotka kyseinen jäsen on antanut ja jotka ovat ecun, Yhdysvaltain dollarin tai Japanin jenin määräisiä. Näiden velkakirjojen tai maksusitoumusten on oltava ei-siirrettäviä, korottomia ja vaadittaessa pankin on voitava saada niitä vastaan niiden nimellisarvoon tosiasiallinen maksu vuotuisissa tasaerissä johtokunnan päättämän ohjelman mukaisesti. c) Kaikki jäsenen maksusitoumukset, jotka koskevat osakkeiden merkintää tämän päätöksen mukaisesti, annetaan joko ecun, Yhdysvaltain dollarin tai Japanin jenin määräisinä näiden valuuttojen ecu-kurssin keskiarvon perusteella laskettuna vuoden 1995 lokakuun 16 päivän ja vuoden 1996 huhtikuun 15 päivän väliseltä ajalta, mainitut päivät mukaan lukien. 4. Voimaantulo ja muut määräykset a) Tässä päätöksessä voimaantulopäivällä tarkoitetaan vuoden 1997 huhtikuun 15 päivää tai sitä aikaisempaa päivää, tai johtokunnan mahdollisesti määräämää myöhäisempää päivää, joka on kuitenkin viimeistään vuoden 1997 joulukuun 31 päivä, jolloin tämän päätöksen 2 kohdan b alakohdan mukaisesti on talletettu pankin hyväksymät asiakirjat, joilla merkitään yhteismäärältään vähintään 494 188 osaketta. b) Jollei tämän päätöksen määräyksistä muuta johdu, pankin perustamisesta tehdyn sopimuksen määräyksiä sovelletaan soveltuvin osin tässä päätöksessä tarkoitettuun osakkeiden lisäykseen ja tämän päätöksen perusteella suoritettuihin merkintöihin ja maksuihin aivan kuin osakkeet olisivat osa pankin alkupääomaa ja merkinnät ja maksut olisivat tähän pääomaan tehtyjä alkuperäisiä merkintöjä ja siitä suoritettuja maksuja. (Tehty 15 päivänä huhtikuuta 1996) 18 Ote pankin johtokunnan kertomuksesta, johon päätöksen ensimmäisessä kohdassa viitataan III EHDOTUS PÄÄOMAN KOROTTAMISESTA JA SUOSITUKSIA Ehdotettu pääoman korotus Koko ja rakenne Pankin enimmäispääoma oli 31 päivänä joulukuuta 1995 kymmenen tuhatta miljoonaa (10 000 000 000) ecua4, joka oli jaettu 1 000 000 osakkeeseen, joista kukin oli arvoltaan 10 000 ecua. Tästä pääomasta oli merkitty 988 375 osaketta, joiden arvo yhteensä oli 9 883,75 miljoonaa ecua. Merkitystä pääomasta 296 513 osaketta, jotka yhteensä vastasivat 2 965,13 miljoonaa ecua, olivat maksettuja osakkeita ja loput 691 862 osaketta, jotka yhteensä vastasivat 6 918,62 miljoonaa ecua, olivat vaadittaessa maksettavia. Pankin pääomaa esitetään korotettavaksi 100 prosentilla. Tarkoitus on sen avulla tukea pankin keskipitkän aikavälin kasvustrategian kanssa johdonmukaista toimintaa. 5 Johtokunta katsoo, että maksettuja osakkeita pitäisi olla 22,5 prosenttia ehdotetusta korotuksesta ja että 77,5 prosentin loppuosan pitäisi olla vaadittaessa maksettavia osakkeita. Maksuehdot Huomiota on kiinnitetty maksuehtoihin, joiden ansiosta jäsenten vuotuiset kassastamaksut olisivat pienempiä kuin pankin alkuperäisistä maksetuista osakkeista aiheutuneet menot, joskin maksuaika pitenisi. Tämän vuoksi ehdotetaan, että maksettujen osakkeiden maksut suoritettaisiin kahdeksassa vuotuisessa tasaerässä. Lisäksi ehdotetaan, että 60 prosenttia kustakin erästä voidaan maksaa jäsenten velkakirjoina tai muina maksusitoumuksina, joita vastaan pankki saa nostaa tosiasiallisen maksun pankin perustamisesta tehdyn sopimuksen 6 artiklan 2 kohdassa määriteltyjen periaatteiden mukaan. Jos 22 päivänä joulukuuta 1994 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 3320/94 määritelty ecu vaihdetaan euroksi, pankki noudattaa 15 ja 16 päivänä joulukuuta 1995 kokoontuneen Eurooppa - neuvoston päätöstä, jonka mukaan vaihto tapahtuisi yhden suhteessa yhteen sinä päivänä, jolloin ecun voimassaolo lakkaa, ja osakkaiden ecu-määräiset sitoumukset muuttuisivat euro-määräisiksi sitoumuksiksi. Laskettaessa ehdotetun pääoman korotuksen mukaisten uusien osakkeiden määrää, jonka kukin jäsen saa merkitä, perustana käytetään välittömästi ennen ehdotettua pääoman korotusta merkittyinä olleiden hallintoneuvoston päätöksen N:o 30 nojalla entisen Jugoslavian valtioille varatut osakkeet). tosiasiallisten osakkeiden määrää (mukaan lukien 19 Jollei 6 artiklan 2 kohdasta muuta johdu, johtokunta ehdottaa, että jäsenen erän maksun yhteydessä antaman jokaisen velkakirjan tai muun sitoumuksen tosiasiallinen maksu tapahtuu viitenä yhtä suurena eränä. Ensimmäinen tällainen erä maksetaan sinä vuonna, jona velkakirja tai muu sitoumus on annettu ja jäljelle jäävät osat kunakin seuraavana vuonna. Ehdotetun pääoman korotuksen yhteydessä jäsenten merkitsemien maksettujen osakkeiden maksuja koskisivat yleensä perusperiaatteet, jotka on esitetty 6 artiklassa ja ohessa olevassa puheenjohtajan kertomuksen asiaan liittyvässä perusteluosassa. Pankin perustamisesta tehdyn sopimuksen mukaisesti edellytetään, että kaikki maksusitoumukset maksetaan joko ecuina, Yhdysvaltain dollareina tai Japanin jeneinä kiinteään vaihtokurssiin kuten hallintoneuvoston oheisessa päätösluonnoksessa on määritelty. Ehdotetaan, että vaihtokurssi määrätään näiden valuuttojen ecu-kurssien keskiarvon perusteella laskettuna vuoden 1995 lokakuun 16 päivän ja vuoden 1996 huhtikuun 15 päivän väliseltä ajalta, mainitut päivät mukaan lukien. Yleislinjojen lyhyt kuvaus Ehdotetun pääoman korotuksen ehdot kokonaisuudessaan esitetään oheisessa hallintoneuvoston päätösluonnoksessa, jota esitetään hyväksyttäväksi. Ehdotetun korotuksen pääkohdat esitetään seuraavassa. Pankin pääomakantaa tarkastellaan jatkossakin vähintään viiden vuoden välein, kuten pankin perustamissopimuksen 5 artiklan 3 kohdassa edellytetään. Enimmäispääoma korotus 10 miljardista 20 miljardiin ecuun esitetyllä tavalla Maksetut osakkeet 22,5 % esitetystä korotuksesta Merkintäkirjojen talletus viimeistään 15 päivänä huhtikuuta 1997 Maksettujen osakkeiden maksaminen 8 vuotuista tasaerää, joista ensimmäinen on maksettava vuoden 1998 huhtikuun 15 päivään mennessä Velkakirjat ja maksun nostaminen niitä vastaan 60 % kustakin vuotuisesta erästä voidaan suorittaa velkakirjoina tai muina sitoumuksina, joita vastaan maksu voidaan nostaa 5 tasaeränä esitetyllä tavalla Maksettujen osakkeiden maksussa käytettävä valuutta maksusitoumukset on annettava ecun, Yhdysvaltain dollarin tai Japanin jenin määräisinä käyttäen kiinteää vaihtokurssia esitetyllä tavalla 20 RAHOITUSSELVITYS 1. TOIMENPITEEN NIMI: Päättäminen siitä, että Euroopan yhteisön pitäisi merkitä lisää osakkeita sen seurauksena, että Euroopan jälleenrakennus-ja kehityspankin (EJKP tai "pankki") pääomaa on päätetty korottaa kaksinkertaiseksi. 2. BUDJETTIKOHTA / -KOHDAT: B7-5 1 : Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki - yhteisön merkitsemä osuus pääomasta. B7-5 10: Merkitystä pääomasta maksettujen osien käyttöön asettaminen. B7-5 11: Merkitystä pääomasta pyydettävissä oleva osa. Toimenpiteen rahoitus järjestetään Pharen (B7-5 0) ja Taciksen (B7-5 2) alustavista tuen enimmäismääristä. 3. OIKEUSPERUSTA: Neuvoston päätös 90/674/ETY, tehty 19 päivänä marraskuuta 1990 Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin perustamissopimuksen tekemisestä (EYVL N:o L372, 31. 12. 1990). 4. TOIMENPITEEN KUVAUS JA PERUSTELU: 4. 1. Toimenpiteen yleistavoite: EJKP:n uusien osakkeiden merkintä Euroopan yhteisön osalta 4. 2. Toimenpiteen säädetty kestoaika: 1998 - 2009 5. MENOJEN JA TULOJEN LUOKITUS: 5. 1. Pakolliset menot 5. 2. Ei-pakolliset menot 6. MENO/TULOLAJI: Maksut EJKP:n pääomaan 7. TALOUDELLISET VAIKUTUKSET: 7. 1. Toimenpiteen kokonaiskustannusten laskentatapa 21 Tarkoituksena on merkitä 30 000 osaketta, joista kukin on arvoltaan 10 000 ecua eli yhteensä 300 miljoonaa ecua. Maksettava osa on 22,5 prosenttia, jolloin kokonaiskustannus on 67 500 000 ecua. Tämä tulee maksettavaksi liitteessä esitetyllä tavalla. Katso myös 7. 3. 1. 7. 2. Kustannusten jakautuminen toimenpiteen osatekijöiden mukaan Milj. ecua Jakautuma 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 YHT. Kassa- velat 33750 50625 33750 50625 33750 50625 3750 50625 33750 50625 33750 50625 33750 50625 33750 50625 270000 405000 Yhteensä 84375 84375 84375 84375 84375 84375 84375 84375 675000 7. 3. Maksusitoumusmäärärahojen / maksumäärärahojen aikataulu 7. 3. 1. Ehdotetun toimenpiteen toteutusaikataulu 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 Total 33,7500 33,7500 67. 5000 Milj. ecua 4. 3875 5,4000 6,4125 7. 4250 4,0500 3. 0375 2. 0250 1,0125 33. 7500 4. 3875 5,4000 6. 4125 7. 4250 4,0500 3,0375 2,0250 1. 0125 33. 7500 4,3875 5,4000 6,4125 7,4250 8. 4375 8,4375 8,4375 8. 4375 4. 0500 3. 0375 2. 0250 1. 0125 67. 5000 Maksusit oumusm äärärahat Maksu määrä raha 1998 1999 Total 7. 3. 2. Huomautus maksuista Kuten liitteessä ja edellä on yksityiskohtaisesti esitetty, pääoman maksut on tarkoitus suorittaa kahdeksassa erässä vuosina 1998 - 2005. Osa näistä maksuista voidaan kuitenkin suorittaa "velkakirjoina tai muina maksusitoumuksina". Nämä ovat "ei-siirrettäviä, korottomia ja vaadittaessa ne on voitava maksaa pankille nimellisarvoonsa"6. Päätöksen siitä, milloin pankki vaatii maksua, tekee johtokunta, joka on suositellut (katso liite), että kutakin velkakirjaa tai sitoumusta vastaava maksu suoritetaan viidessä tasaerässä (mikä itse asiassa pidentää kokonaismaksuajan vuoteen 2009 saakka). Tältä pohjalta hallintoneuvosto hyväksyi pääoman korotuksen. Pankin perustamisesta tehdyn sopimuksen 6 artiklan 2 kohta. 22 Hyvän varainhoitotavan mukaisesti Euroopan yhteisön pitäisi käyttää hyväkseen maksuajan pidentämisen mahdollisuus. Yhteisöllä ei kuitenkaan ole mahdollisuutta antaa velkakirjoja. Näin ollen komissio kirjoittaa kunkin pääomaerän maksun yhteydessä kirjeen, jossa se antaa tarvittavat sitoumukset, ja pankki hyväksyy tämän "muuna maksusitoumuksena" pankin perustamisesta tehdyn sopimuksen 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti. 8. PETOSTEN EHKÄISY: EJKP käyttää omia petostenvastaisia järjestelmiään, joihin kuuluu asianmukainen sisäisen valvonnan järjestelmä, ulkoinen ja sisäinen tarkastus ja tarkastuskomitean selvitys johtokunnan toiminnasta. 9. KUSTANNUSVAIKUTTAVUUSANALYYSI: 9. 1. Erityistavoitteet EJKP on saavuttanut erittäin hyvän sisäisen tehokkuuden ja budjettikurin. Ecuina laskettuina allekirjoitetut operaatiot kasvoivat kolmanneksella vuosien 1993 ja 1995 välisenä aikana hallintomenojen pysyessä ennallaan. Yhteisön talousarvion kannalta EJKP: n hyödyntäminen on kustannustehokasta, koska noin 40 prosenttia sen pääomasta on peräisin EU:n ulkopuolisilta jäseniltä ja vain 3 prosenttia on peräisin itse yhteisöstä. Kohderyhmä: yksityiset tai julkiset pääoman sijoitushankkeet Keski- ja Itä-Euroopan maissa ja entisen Neuvostoliiton maissa. 9. 2. Toimenpiteiden perustelut: Phare-ja Tacis-maiden jatkuvat investointitarpeet ovat perusteena näille maksuille, joiden avulla EJKP voi jatkossakin rahoittaa hankkeita, jotka edistävät siirtymistä avoimeen markkinatalouteen. 9. 3 Toimenpiteiden seuranta ja arviointi: Pankilla on itsenäinen arviointiosasto, joka arvioi operaatioita useiden kriteerien perusteella. Kriteerit koskevat operaatioiden vaikutusta markkinatalouteen siirtymisen kannalta sekä hyvän pankkitavan periaatteita. 23 Näiden laadullisten kriteerien lisäksi komissio pystyy seuraamaan uusien operaatioiden määrää ja arvoa. lO. HALLINTOMENOT Ei lisähallintomenoja. 24 ISSN 1024-4492 KOM(96) 377 lopullinen ASIAKIRJAT FI 01 11 09 Luettelonumero : CB-CO-96-377-FI-C ISBN 92-78-07319-9 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg &


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1448/96, annettu 24 päivänä heinäkuuta 1996, määrättyyn järjestelmään liittyvien heinäkuussa 1996 jätettyjen tiettyjä muna-alan ja siipikarjanliha-alan tuotteita koskevien tuontilupahakemusten hyväksyttävyydestä asetuksen (EY) N:o 1474/95 ja asetuksen (EY) N:o 1251/96 mukaisesti

eurovoc_concepts:
animal protein
egg
import licence
poultrymeat
tariff quota


title: Komission asetus (EY) N:o 1523/96, annettu 24 päivänä heinäkuuta 1996, perustamissopimuksen 85 artiklan 3 kohdan soveltamisesta aikataulujen yhteistä suunnittelua ja yhteensovittamista, yhteisen lentoliikenteen harjoittamista, neuvotteluja säännöllisen lentoliikenteen matkustaja- ja rahtimaksuista sekä lähtö- ja saapumisaikojen jakamista lentoasemilla koskevien sopimusten, päätösten ja menettelytapojen ryhmiin annetun asetuksen (ETY) N:o 1617/93 muuttamisesta

eurovoc_concepts:
air freight rate
air transport
competition
inter-company agreement
intra-EU transport
transport planning

formats: html pdfa1b print


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 1445/96 af 24. juli 1996 om afslutning af undersøgelsen vedrørende omgåelse af de antidumpingforanstaltninger, der ved forordning (EØF) nr. 2861/93 indførtes på importen af visse magnetplader (3,5" disketter) med oprindelse i Japan, Taiwan og Den Kinesiske Folkerepublik, ved import af samme vare fra Canada, Filippinerne, Hongkong, Indien, Indonesien, Macao, Malaysia, Singapore og Thailand og om ophør af registrering af denne vare

eurovoc_concepts:
anti-dumping duty
anti-dumping legislation
customs regulations
import
magnetic medium
third country


title: BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA- PARLAMENTET OM UDNYTTELSEN AF DET NYE FÆLLESSKABSINSTRUMENT (NIC) (halvåret 1.7.1995 - 31.12.1995)

eurovoc_concepts:
Community loan
EU borrowing
EU financing
New Community Instrument
activity report

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 24. 07. 1996 KOM(96) 384 endelig udg. KOMMISSIONENS ÅRI4QE PERETNINQ TIL RÅPET QQ EUROPA-PARLAMENTET OM FÆLLESSKABETS LÅNOPTAGELSE OG LÅNGIVNING I 1995 og BERETNING FM KOMMISSIONEN TIL RÅPET QQ EUROPA-PARLAMENTET OM UDNYTTELSEN AF DET NYE FÆLLESSKABSINSTRUMENT (NIC) (halvåret 1. 7. 1995 - 31. 12. 1995) INDHOLDSFORTEGNELSE INDLEDNING A. KOMMISSIONENS ÅRLIGE RAPPORT TEL RÅDET OG EUROPA PARLAMENTET OM FÆLLESSKABETS LÅNOPTAGELSE OG LÅN GIVNING 11995 1. Fællesskabets lånoptagelsestransaktioner 2. 3. 4. 5. B. 1. 2. Långivningsaktiviteter inden for Fællesskabet Långivningsaktiviteter uden for Fællesskabet Den Europæiske Investeringsfond Långivningens budgetmæssige følger Statistisk bilag KOMMISSIONENS RAPPORT TIL RÅDET OG EUROPA NYE PARLAMENTET FÆLLESSKABSINSTRUMENT (NIC) (halvåret 1. 7. 1995-31. 12. 1995) UDNYTTELSEN DET OM AF Situationen pr. 31. 12. 1995 Långivningen fordelt på lande og sektorer Statistisk bilag RAPPORT OM FÆLLESSKABETS LÅNOPTAGELSE OG LÅNGIVNING INDLEDNING A. Årlig rapport. Denne rapport udarbejdes hvert år i henhold til Rådets afgørelser om Det Nye Fællesskabsinstrument (NIC)1* og låneinstrumenter til fordel for Euratoms forskning og finansiering1*. Europa-Parlamentet har desuden i sin beslutning om intensivering af den politiske kontrol med Fællesskabets lånoptagelse og långivning1* anmodet om, at denne rapport også skal omfatte EKSF's og EIB's aktiviteter. Nærværende rapport dækker året 1995 og er den sekstende rapport, som Kommissionen offentliggør i medfør af den forpligtelse, som Rådet og fuldstændige Europa-Parlamentet har pålagt den, om at fremlægge så oplysninger som muligt om samtlige disse aktiviteter. EU's finansielle aktivitet fokuseredes i 1995 hovedsageligt om at tilendebringe iværksættelsen af de nye instrumenter, som blev vedtaget på de seneste europæiske topmøder og videreudvikle de mere traditionelle instrumenter på trods af afmatningen på de finansielle markeder. EIB- långivningen er således steget kraftigt, navnlig i tilknytning til det europæiske vækstinitiativ for at fremskynde finansieringen af de transeuropæiske net. Udadtil er EU's aktiviteter ligeledes øget på baggrund af EIB's gennemførelse af Rådets beslutninger vedrørende Albanien, Tyrkiet og fredsprocessen i Gaza og på Vestbredden. Som et led i den verdensomspændende demokratiske normaliseringsproces rundt omkring i verden har EU gennem EIB's långivning for første gang været aktiv på Haiti og i Sydafrika. internationale Gennemførelsen af instrumenterne har haft virkning for de øvrige ordninger, der blev oprettet i 1994, navnlig Den Europæiske Investeringsfond og Budgetgarantifonden for eksterne aktiviteter. I betragtning af den udvikling, der har præget disse, har Rådet1* iværksat drøftelser om risikotyper (kommercielle eller politiske) og en hensigtsmæssig spredning af risici. Rådet anmodede derfor i november 1995 Kommissionen om i samarbejde med EIB at udarbejde en Artikel 6 i afgørelse 78/870/EØF, EFT L 298 af 25. 10. 1978. Artikel 7 i afgørelse 81/19/EØF, EFT L 37 af 10. 2. 1981. Artikel 7 i afgørelse 81/1013/EØF, EFT L 367 af 23. 12. 1981. Artikel 6 i afgørelse 82/169/EØF, EFT L 78 af 24. 3. 1982. Artikel 7 i afgørelse 83/200/EØF, EFT L 112 af 28. 4. 1983. Artikel 9 i afgørelse 87/182/EØF, EFT L 71 af 14. 3. 1987. Artikel 4 i afgørelse 77/270/Euratom, EFT L 88 af 6. 4. 1977. Dok. PE/67134af5. 3. 1981,EFTC287af9. 11. 1981. Erklæring vedlagt Rådets afgørelse 93/696/EF, EFT L 321 af 23. 12. 1993. i) i) i) rapport om mulighederne for en bedre fordeling af garantien mellem banken og fællesskabets budget. B. Halvårlig rapport For at sikre en løbende kontrol med de lån, der optages for at fremme investeringerne i Fællesskabet, er det i afgørelserne fra 1983 og 1987 om NIC endvidere fastsat, at Kommissionen halvårligt underretter Parlamentet og Rådet om udnyttelsen af lånetrancherne. Derfor indeholder dokumentets del B en redegørelse for NIC-aktiviteterne i perioden fra 1. juli til 31. december 1995. A. KOMMISSIONENS ÅRLIGE RAPPORT TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET OM FÆLLESSKABETS LÅNOPTAGELSE OG LÅNGIVNING 11995 1. FÆLLESSKABETS LÅNOPTAGELSESTRANSAKTIONER til 1. 1 Med henblik på gennemførelsen af Fællesskabets indre målsætninger er Kommissionen bemyndiget til at optage lån på kapitalmarkederne. Disse lån skal anvendes til medlemsstater med beta lingsbalancevanskeligheder (loft 14 mia. ECU), til forskning og finansiering af kernekraftværker (nuværende Euratom-loft 4 mia. ECU), til investeringsstøtte i Fællesskabet under NIC (nuværende loft 6,8 mia. ECU) og i henhold til EKSF- traktaten til fremme af produktionskapaciteten i kul- og stålsektoren eller omstilling af kapaciteten. finansiering lån af I henhold til aftaler med tredjelande er Kommissionen bemyndiget til at optage lån til finansiering af finansielle bistandsprogrammer til fordel for landene i Central- og Østeuropa, AVS-landene og foranstaltninger inden for rammerne af Middelhavsprotokollerne. Den Europæiske Investeringsbank (EIB) har såvel i de interne som i de eksterne aktiviteter været stærkt involveret i finansiering af de fælles politikker og prioriterede områder, således at EIB tegner sig for hovedparten af lånoptagelsen (tabel 1). Fællesskabets udvidelse i begyndelsen af 1995 indebar i øvrigt en teknisk tilpasning af vedtægterne og en kapitalforhøjelse, som har konsolideret bankens stilling som EU's hovedlångiver. 1. 2 Alt i alt beløb de europæiske institutioners lånoptagelser sig i 1995 til 13,2 mia. ECU, hvilket er et fald på 13,2% i forhold til det foregående år (tabel 1). Faldet er en smule mere beskedent med hensyn til EIB's lånoptagelse (-12,7%). Med hensyn til Kommissionens lånoptagelse (øremærkede lån) er frigøre faldet udtryk Kommissionen fra en række aktiviteter til fordel for EIB. Det drejer sig her hovedsageligt om EKSF-aktiviteter og dermed NIC- og EURATOM-aktiviteter. for de af Rådet udstukne retningslinjer om at For EIB's vedkommende skyldes faldet ikke aktivitetsniveauet, som det vil fremgå senere i denne rapport, men navnlig markedsforholdene, herunder især inflationsdæmpningen og rentefaldet. Rentens fald har således fået bankens kunder til i langt højere grad end institutionen selv for egne lån at tilbagebetale en række lån før tiden. Der er derfor sket skabt større likviditet med det deraf følgende mindre behov for lånoptagelse for at finansiere de fortsat stigende låneanmodninger. Fænomenet har været mindre udtalt i OECD-landene, hvor inflationsfaldet har været mindre, hvilket forklarer det mere beherskede fald i lånoptagelserne institutioners generelt i området (-8,3%). Sammenlagt er de europæiske lånoptagelse dog faldet i forhold til det samlede OECD-områder, nemlig fra 4,9% i 1994 til 4,7% i 1995. Når yderligere tilbagebetalinger og bortfald tages med i betragtning, beløber det samlede udestående sig pr. 31. december 1995 til 102,9 mia. ECU mod 100,2 mia. ECU et år tidligere (tabel 2 i bilaget). i 1995 med hensyn Valutamarkedets usikkerhed traditionelle transaktionsvalutaer (dollar, yen, ECU) har mindsket lånoptagelsen i disse valutaer. Andelen af lån i stabile EU-valutaer er derimod steget. Dette gælder især D-marken og den italienske lire. Efterspørgslen efter den italienske lire understøttedes af EIB's store långivningsaktivitet i Italien, og fordi den anses for undervurderet. til de Tabel 1 Lånoptagelser pa det internationale marked (I MIA. ECU) 1. EF heraf: 1. 1 EKSF 1. 2 EØF (a) 1. 3 Euratom 1. 4 EIB Z OECD-lande (b) 3. EF-andel (i%af2) 4. Fordeling pi valutaer 4. 1 Dollar (b) 4. 2 Yen (b) 4. 3 ECU 4. 4 Dollar i % af 2 4. 5 Yen i % af 2 4. 6 ECU i % a f2 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 9,6 1Q5 125 16,9 15,7 201 15,2 13,2 09 09 01 7,7 09 05 9,0 151,2 6,3 193,1 5,4 1,1 04 1,4 1,7 15 1. 2 09 5,0 11,0 137 13,0 142 06 03 01 142 04 04 U4 141,5 206,3 212,7 337,0 303,7 283,8 83 8,1 7,4 60 43 4,7 63,0 134 95 41,7 819 6,3 106,6 H2 11,4 55,2 7,4 53 55,0 17,9 H1 38,9 127 1Q0 65,9 29,1 26,0 31,6 HO 125 79,5 26,0 17,1 37,4 122 8,0 128,1 37,9 6,1 37,4 11,2 13 125,5 56,5 6,4 4Q6 183 21 11Q4 49,3 5,4 389 17,4 1,9 a) NIC -tbeteBngsbalancelån b) Beregringerbaseretpå ECU'ens gemsmsrilige årlige kurs Kilde: EF og OECD Størstedelen af Fællesskabets lånoptagelse skete i 1995 til fast rente. Den fortsatte tendens til rentefald har bevirket en stærk stigning i transaktioner til variabel rente, for EIB's vedkommende 40% af samtlige transaktioner. 2. LÅNGIVNINGSAKTIVITETER INDEN FOR FÆLLESSKABET 2. 1 Den økonomiske aktivitet udtrykt som et gennemsnit i EU forbedredes stabilt i 1995 (+2,7%) på trods af en vigende tendens i andet halvår. Aktiviteten skyldtes især de europæiske økonomiers gode eksportevne samt de øgede investeringer. De faktiske bruttoinvesteringer steg med 4,5%. investeringer i EU som målt ved de faste På trods af den økonomiske fremgang lykkedes det ikke på grund den faldende tendens gennem året at nedbringe ledigheden som håbet på Det Europæiske Råds møder på Korfu og i Essen. På denne baggrund synes de foreslåede nødvendige strukturelle reformer og gennemførelsen af den strategi, der er fastlagt i Kommissionens hvidbog om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse, så meget desto mere aktuelle. 2. 2 EIB's indsats for at fremme Fællesskabets indre målsætninger er derfor intensiveret. I 1995 androg de undertegnede lån til projekter i Fællesskabet 18,6 mia. ECU mod 17,7 mia. i 1994, svarende til en forøgelse på 5,2%. Der blev finansieret projekter i alle femten medlemsstater, hvilken igen anslås at have skabt en investeringsmængde på 53 mia. ECU, svarende til 4% af alle faste bruttoinvesteringer i EU. Østrig, Sverige og Finland har allerede fra første år efter tiltrædelsen tegnet sig for betydelige lån. Det er i Tyskland, Irland, Portugal, Italien og Luxembourg, långivningen er steget mest (tabel 2). Tabel 2 BEMånenessammensætning (undertegnede lån) -Geografiskfordeling 1987 m'o. ECU 1993 1994 1995 rrio. ECU rrio. ECU rrio. ECU Belgien Danmark Tysklind Grækenland Spanien Frankrig Mand Italien Luxembourg Nederlandene Portugal Det Forenede Kongerige Østrig Finland Sverige Andre lande (art 18) EF I alt 37,1 315,3 276,5 164,8 707,4 1. 006,5 178,6 ai12,2 1,6 18,0 389,9 1. 133,7 05 4,2 3,7 22 9,5 ia5 24 4 1^ 0,0 02 5,2 15,2 371,6 875,5 2036,6 511,1 4. 0C6,1 2205,5 388£ a362,0 379,7 1. 488,8 1. 929,1 21 4,9 11^ 29 22,6 124 22 19,0 0,0 21 a4 10,9 108,7 1,5 111,0 06 615,3 849,7 2407,9 534,7 a011,5 2477,4 291,1 aoæ,5 5,1 399,5 1. 109,7 2454,7 89,5 60,2 15,3 260,8 as 43 ia6 ao 17,0 14,0 1,6 17,5 0,0 23 6,3 13,9 0,5 03 01 1,5 7450,3 1000 17. 724,2 100,0 17. 681,9 100,0 665,0 825,0 2715,0 525,0 2818,0 2207,0 327,0 a435,0 79 319,0 1. 232,0 2244,0 242 179 273 519,0 a6 4,4 14,6 28 15,1 11,9 1,8 m5 0,4 1,7 6,6 121 1,3 1,0 1,5 28 iaeo4>o 100,0 EIB foretog allerede i 1994 en tilpasning af sine udlånsbetingelser, som nu svarer til de specifikke krav, der stilles som følge af oprettelsen af de hensigtsmæssige og effektive net, som er af afgørende betydning for samhandelen inden for EU. Banken har således kunnet involvere sig direkte i finansieringen af de transeuropæiske net og i særdeleshed i projekter på de områder, der efter Det Europæiske Råds møde i Essen har fået høj prioritet. Banken havde således ved udgangen af 1995 godkendt lånetilsagn til et beløb på 7,6 mia. ECU. Finansiering af investeringer i tilknytning til regionaludvikling og fremme af den økonomiske og sociale samhørighed var fortsat i 1995 bankens vigtigste aktivitetsområde svarende til mere end to tredjedele af lånetilsagnene. Lånene er koncentreret i de områder, der er berettiget til støtte fra strukturfondene, herunder de såkaldte samhørighedslande og områder i det østlige Tyskland (se tabel 5 i bilaget). Finansiering i tilknytning til infrastrukturnettene har været i mærkbar stigning i løbet af det seneste år og udgør nu i alt 6,6 mia. mod 5,7 i 1994. Finansiering af projekter inden for transportsektoren beløber sig til 5,5 mia. , hvoraf hovedparten udgøres af vej- og jernbaneinfrastruktur (4,7 mia. ). Der er ligeledes gennemført vigtige anlægsarbejder i forbindelse med lufthavns- bordeaux, havneinfrastruktur. Telekommunikationssektoren tegner sig derimod for et fald efter flere års stærk stigning. Frankfurt) Dublin og og Banken finder det vigtigt, at EU-normerne på miljøområdet overholdes og er opmærksom på de finansierede projekters virkning for miljøet. Banken er derfor gået et skridt videre i 1995 og har givet lånetilsagn for et beløb på 6 mia. til dette formål, svarende til mere en tredjedel af den samlede finansiering. Den kraftige stigning skyldes ikrafttrædelsen af såvel EU-normer som nationale normer samt udbredelsen af specifikke programmer for luft- og vandkvalitet, mod atmosfærisk forurening og for en bedre forvaltning af husholdningernes og industriens affald. for investeringer I 1995 steg også individuelle lån til industriprojekter igen ligesom globallån til SMV. Siden juli 1995 er tilsagnskriterierne blevet udvidet til også at omfatte nye former i service- og distributionssektoren samt forhåndsfinansiering af forsknings- og udviklingsaktiviteter. I alt er der på dette område givet tilsagn for 3,5 mia. , hvilket er det dobbelte af tilsagnsbeløbet for 1994, som var et år med særlig lav aktivitet. Stigningen er til dels et udtryk for den interesse, der har omgivet rentegodtgørelsesordningen, som efter Det Europæiske Råds møde i København tilbydes beskæftigelsesskabende SMV. Ordningen, som skulle løbe ind til den 31. juli 1995, er nu forlænget til december måned for at sætte de nye medlemsstater i stand til at drage nytte af bestemmelserne. Ved udgangen af 1995 er der givet tilsagn om et beløb på 1 mia. til fordel for ca. 4 400 europæiske virksomheder, som derved har kunnet skabe ca. 45 000 nye jobs. 2. 3 Med EKSF-traktatens udløb for øje har Kommissionen i sin afgørelse af og 28. juni 1994 ændret betingelserne lånoptagelses- långivningspolitik. På denne baggrund androg det samlede beløb for undertegnede lån sig i 1995 til 360,4 mio. ECU, en nedgang på 46,5% i forhold til 1994 (se tabel 3). for EKSF's Faldet skyldes såvel de dårlige økonomiske forhold i EKSF-områderne som den vedtagne strategi om gradvis tilbagetrækning af EKSF-instrumentet. T a b el 3 EKSF-iån i 1995 1 (Tusind ECU) Artikel 54 Artikel 56 Sociale boliger I a lt 28,627. 1 39,809. 5 17,781. 4 60,565. 3 12,523. 7 10,178. 0 56,990. 0 98,512. 6 4,744. 6 7,257. 5 9,380. 3 2,382. 5 7,956. 6 1,766. 9 438. 7 1,495. 1 47. 5 89,192. 4 14,906. 2 10,178. 0 104,756. 1 100,279. 5 22,964. 7 8,752. 6 9,380. 3 47. 5 I t a l i en F r a n k r ig G r æ k e n l a nd P o r t u g al N e d e r l a n d e ne T y s k l a nd D et F o r. K o n g e r i ge S p a n i en B e l g i en L u x e m b o u rg I r l a nd D a n m a rk I a lt 86,218. 0 260,152. 0 14,087. 3 360,457. 3 2. 4 Hvad angår NIC-aktiviteterne, skal det bemærkes, at der ikke siden 1991 har været foretaget nye transaktioner (tabel 4). Tabel 4 Status over NC-lån pr. 31/12/1995 1 (i mia ECU) Finansielle aftaler MCI Italien Grækenl. MC II MC III MC IV lait Genopbyg. Genopbyg. Globallån (*) Den produktive sektor(*) Infrastrukturer Energi Undertegnede lån, nettof*) BB-lån (egne midler) Godkendte lofter Restbeløb (*) Industri og landbrug (**) Undertegnede lån, ekskl. bortfald 5,4 53a5 446,7 990,5 598,7 80,0 406,8 2138,0 668,8 3. 227,4 10,6 279,4 300,8 465,3 258,3 15,9 1. 961,9 1. 005,8 59a7 351,6 80,0 997,5 2861,6 668,8 6. 197,2 351,6 1. 000,0 1. 000,0 80,0 1. 000,0 aooo,o 750,0 6. 830,0 9,5 49,7 0 2,5 133,4 81,2 267,5 2. 5 Den mellemfristede finansielle betalingsbalancestøtte til medlemsstaterne er i de seneste år blevet aktiveret til fordel for Grækenland og Italien. Italien har fået tildelt et lån på 8 mia. ECU, der skulle udbetales i fire trancher (Rådets beslutning 93/67/EØF af 18. januar 1993). Det blev i Rådets beslutning fastlagt, at tredje og fjerde tranche først kunne komme til udbetaling henholdsvis pr. 1. februar 1994 og pr. 1. februar 1995. Den italienske regering har ikke anmodet om udbetaling af de to trancher, som ikke mere synes nødvendige. På denne baggrund og under hensyntagen til tidligere lån og foretagne tilbagebetalinger facilitet pr. 31. 12. 1995 5 mia. ECU, idet det bemyndigede rammebeløb i form af kapitalmarkedsfinansiering er på 14 mia. ECU. andrager de udestående lån under denne 3. LÅNGIVNINGSAKTIVITETER UÙEN FOR FÆLLESSKABET Disse aktiviteter finder sted mellem EF og de stater, som EF har indgået samarbejdsaftaler med. Der mobiliseres betydelige beløb i forbindelse med disse aktiviteter, som antager forskellige former, der er afpasset efter de pågældende landes særlige forhold (tabel 5). 3. 1 Inden for rammerne af støtten til tilpasnings- og reformprogrammerne i tredjelande fortsatte Fællesskabet den makroøkonomiske bistand, som det yder i form af lån til betalingsbalance- og strukturtilpasningsstøtte som et supplement til støtten under IMF-programmer. For så vidt angår de central- og østeuropæiske lande er støtten ydet inden for rammerne af G-24. til Middelhavslandene I 1995 androg de faktiske udbetalinger i forbindelse med lån, der tidligere er truffet beslutning om at yde, 285 mio. ECU fordelt på følgende måde: 100 mio. (Algeriet), 80 mio. til de central- og østeuropæiske lande (Litauen: 25 mio. og Rumænien: 55 mio. ) og 105 mio. til SNG (Moldova: 20 mio. og Ukraine: 85 mio. ). Hertil kommer afgørelser truffet i 1995 om nye lån med et loft på 255 mio. ECU (Belarus: 55 mio. , Ukraine: 200 mio. ), hvoraf 30 mio. kom til udbetaling til Belarus samme år. 3. 2 Med hensyn til Rådets beslutning fra december 1991 om at yde de nye uafhængige stater (SNG) en kommerciel tidligere Sovjetunionen lånefacilitet til et beløb på 1 250 mio. ECU androg de faktiske udbetalinger i 1995, svarende til 95 mio. ECU (Aserbajdsjan: 36,2 mio. og Usbekistan 58,7 mio. ). til tidligere undertegnede lån, sig i det Da der ikke truffet beslutning om nye transaktioner i 1995, forbliver det samlede beløb for disse kreditter som i 1994, nemlig 1 133 mio. ECU. 3. 3 EIB's finansieringsaktiviteter uden for Fællesskabet ydes som i Fællesskabets samarbejdspolitik med tredjelande. Finansieringsaktiviteterne steg kraftigt i 1995, nemlig med 24,9% sammenholdt med det foregående år. Finansieringen andrager 2 806 mio. ECU og fordeler sig med 2 558 mio. på led 10 finansiering over egne midler og 248 mio. i risikovillig kapital over EF's eller medlemsstaternes budgetmidler (se tabel 5). Tabel 5 Finansiering uden for Fællesskabet i 1995 li mio. ECU) Finansiel E IB bistand til budgetmidler Egne stater (1) og EUF (2) midler l a it AVS-OLT Middelhavslandene Central-og østeurop. lande SNG Latinamerika, Asien l a it 225. 0 23. 0 100. 0 80. 0 230. 0 (3) 410. 0 248. 0 250. 0 1,015. 0 1,005. 0 288. 0 2,558. 0 475. 0 1,138. 0 1,085. 0 230. 0 288. 0 3,216. 0 Udbetalinger. afEIB overEF's ellerEUF's midler. (3) Låntil betalingsbalancestøtte og kommercielle kreditter. Den markante stigning i långivningsaktiviteterne skyldes såvel en intensivering af transaktionerne uden for EU som en udvidelse af den geografiske dækning. Finansieringsaktiviteterne i særlig Middelhavslandene og i Latinamerika og Asien. Antallet af transaktioner har stabiliseret sig i de central- og østeuropæiske lande samt i AVS-landene. Der er i øvrigt for første gang ydet lånetilsagn til Sydafrika, Haiti og Palæstina. intensiveret blevet grad er i I AVS-OLT (landene i Afrika, Vestindien, Stillehavet og de oversøiske lande og territorier) beløb EIB's interventioner sig til 430 mio. ECU (mod 462 mio. ECU i 1994), heraf 225 mio. ECU i risikovillig kapital over Den Europæiske Udviklingsfonds midler. For så vidt angår fordelingen på sektorer er to tredjedele af finansieringerne (291 mio. ) gået til basisinfrastrukturer (veje, byggeri, havne og lufthavne). af Energisektoren, transport og udnyttelse finansiering kulbrinteforekomster, 108 mio. for Drikkevandstiiførsel og spildevandsrensning tegner sig for 105 mio. , og netinfrastrukturer for 78 mio. fremstilling har modtaget såvel som For Afrikas vedkommende blev der for første gang givet globallån til Den Sydafrikanske Republik på grundlag af en særskilt protokol for et beløb på 45 mio. I Middelhavsområdet beløb lånene sig i 1995 til 1 038 mio. ECU, heraf lånenes vedkommende 23 mio. over budgetmidler. For to tredjedele af 11 (718 mio. ) drejer det sig om det horisontale samarbejde for protokollerne) i forbindelse med regionalt samarbejde og beskyttelse af miljøet. i forbindelse med de bilaterale protokoller androg 320 mio. Lånene Finansieringen af transportinfrastrukturer, forvaltning af vandresourcer, kloakering og vandings anlæg samt fremstilling og transport af energi. Der er ligeledes anvendt globallån for 125 mio. til mindre investeringer foretaget af lokale myndigheder og virksomheder i den private sektor. udbygning vedrørte omfatter elleve (uden lande og til støtte for fredsprocessen i initiativer Inden for rammerne af EU's Mellemøsten undertegnede EIB i oktober 1995 "støtterammeaftalen" mellem EIB og Den Palæstinensiske Myndighed. Ved udgangen af 1995 var der undertegnet globallån for et samlet beløb på 26 mio. (heraf 6 mio. i risikovillig kapital) til finansiering af nye investeringer i Gaza og på Vestbredden inden for industri, fødevareindustri, turisme og tjenesteydelser. Støtten til fredsprocessen skal ses i en bredere regional sammenhæng, bl. a. med de lån, der i 1995 blev ydet til Jordan og til genopbygningen i Libanon samt investeringer foretaget i fællesskab af israelske og egyptiske beslutningstagere. Et lån på 15 mio. til Malta og et andet på 10 mio. til Cypern skal endvidere gøre det muligt at bringe spildevandsudledningen i overensstemmelse med EF- direktiverne og udbygge kloakeringen i byerne. I de central- og østeuropæiske lande androg lånene 1 005 mio. ECU i 1995 (957 mio. ECU i 1994). Investeringer blev finansieret i ti lande, heriblandt Albanien for første gang. Næsten samtlige lån (97%) er ydet inden for rammerne af det program med et loft på 3 mia. , som bestyrelsen gav tilsagn om i maj 1994 med budgetgaranti. Herudover blev der givet tilsagn om 32 mio. til Slovenien inden for rammerne af 1993-protokollen. Flere af disse lån har bidraget til bygge- og anlægsarbejder i direkte tilknytning til de transeuropæiske net. Produktionssektoren har endvidere i seks lande modtaget globallån for et samlet beløb på 315 mio. Endelig har otte lande i Latinamerika og Asien, alle med samarbejdsaftaler med EU, modtaget lån for et samlet beløb på 288 mio. Transaktionerne er omfattet af bestyrelsens beslutning fra februar 1993 om finansiering af investeringer af gensidig interesse for det pågældende land og EU eller investeringer foretaget i fællesskab med europæiske partnere. Loftet er fastsat til 750 mio. ECU for en periode på tre år. Ved udgangen af 1995 var der indgået forpligtelser for 607 mio. 3. 4 Fællesskabet traf den 5. marts 1990 beslutning om at gøre det muligt at anvende EKSF-lån til finansiering af industriinvesteringer i Polen og Ungarn til et beløb på højst 200 mio. ECU. Denne beslutning har siden 1991 også omfattet Den Tjekkiske og Den Slovakiske Republik, Bulgarien og Rumænien. Siden lånet på 42 mio. ECU til finansiering af investering i et stålværk i Polen er der ikke indgået yderligere nye lån. 12 3. 5 Den 21. marts 1994 besluttede Rådet at bemyndige Kommissionen til at anvende Euratoms lånoptagelseskapacitet til at bidrage til lånefinansiering af en i de forbedring af effektiviteten og sikkerheden på nogle atomkraftværker central- og østeuropæiske lande og i landene i SNG. De gældende lofter fastsat af Rådet, nemlig 1,1 mia. ECU, vil kunne ydes i disse lande. I 1995 har flere projekter været genstand for aktive forundersøgelser, men på grund af deres såvel tekniske som politiske kompleksitet har der endnu ikke kunnet træffes endelig afgørelse om noget finansieringsforslag. 3. 6 Fællesskabet og EIB er begge aktionærer og nære samarbejdspartnere i EBRD, idet de hver ejer 3% af EBRD's kapital. De arbejder her tæt sammen og koordinerer deres ressourcer, idet Kommissionen yder teknisk bistand til projekter, der iværksættes af EBRD, mens EIB og EBRD samfinansierer en række projekter i Central- og Østeuropa. i de central- og østeuropæiske I henhold til EBRD's årsberetning for 1995 godkendte EBRD's bestyrelse 134 tidligere nye projekter Sovjetunionen (mod 1Ô6 i 1994). Undertegnede lånetilsagn beløb sig til 2 mia. ECU (mod 1 878 mio. ECU i 1994). Som følge af den øgede efterspørgsel har forholdet mellem bankens kapitaldeltagelse og øvrige aktiviteter ændret sig fra 21 til 24% i løbet af 1995, svarende til 695 mio. ECU. lande og det 4. DEN EUROPÆISKE INVESTERINGSFOND Den Europæiske Investeringsfond (EIF) blev iværksat i juni 1994 og har siden øget sine garantier inden for rammerne af finansieringen af de transeuropæiske net og projekter for SMV. Fondens aktionærtal er nu 78, heraf 76 banker og finansielle institutioner fra de forskellige EU-medlemsstater, foruden EU og EIB. Ved udgangen af 1995 var der tegnet kapital for 1 784 mio. svarende til 89,2% af den autoriserede kapital på 2 mia. ECU. Siden oprettelsen er 28 transaktioner godkendt, svarende til 1 441 mio. ECU. Antallet af undertegnede transaktioner beløber sig til 631,8 mio. Transaktioner i tilknytning til de transeuropæiske net udgør 91% og resten vedrører projekter for SMV. De projekter, der i 1995 blev undertegnet vedrørende de transeuropæiske net, vedrører transport, telekommunikation og energi. Kommissionen og Fonden undertegnede i december 1995 en aftale om et pilotprojekt med betegnelsen "Vækst og Miljø", som skal sætte investeringsfonden i stand til at yde delvis garanti til SMV-projekter med positive virkninger for miljøet. Fonden har i denne forbindelse undersøgt og stillet forslag om garantiaftaler til en række aktionærbanker. 5. LÅNGIVNINGENS BUDGETMÆSSIGE FØLGER EF's almindelige budget berøres af långivningen, når denne sker med 13 rentegodtgørelse og/eller en garanti over budgettet. 5. 1. Rentegodtgørelser i kul/stål-områder Rentegodtgørelser inden for EF benyttes på følgende områder: i) industriel omstilling ii) (artikel 56 genopbygningen af katastroferamte områder i Italien og Grækenland, hvor de udbetales gennem EIB i takt med lånenes tilbagebetaling samt iii) inden for rammerne af "SMV-faciliteten" (se tabel 7 i bilaget). i EKSF-traktaten) og Der er ikke ydet industrilån til nedsat rente til fordel for investeringer til fremme af Fællesskabets kulforbrug (artikel 54, stk. 2). Hvad angår ydelse af rentegodtgørelse i kul/stål-områder forbindelse med omstillingslån (artikel 56), beløb rentegodtgørelserne i 1995 sig til 11,5 mio. ECU mod 114,3 mio. ECU i 1993 og 51,1 mio. i 1994. i På Det Europæiske Råds møde i København i 1993 blev den midlertidige lånefacilitet, der blev vedtaget i Edinburgh til større infrastrukturer, øget med 3 mia. ECU. Heraf gik 1 mia. ECU til en styrkelse af konkurrenceevnen i de små og mellemstore virksomheder i Europa, en støtte, der også omfattede i forbindelse med beskæftigelsesprojekter. Godtgørelsen rentegodtgørelser beløber sig til 3 000 ECU pr. yderligere arbejdsplads, svarende til en 2% rentenedsættelse. På baggrund af Rådets afgørelse af 19. april 1994 begyndte EIB i andet halvår af 1994 at indgå globale låneaftaler med kreditformidlende institutioner i alle medlemsstaterne. Lånetilsagnsarbejdet var tilendebragt den I 1994 beløb de 15. december 1995 med tilsagn for hele beløbet på 1 mia. budgetmæssige udbetalinger til faciliteten sig til 65,5 mio. ECU, i 1995 2,8 mio. , hvilket afspejler den hastighed, hvormed låneanmodningerne blev indgivet, og dermed den interesse faciliteten har vakt. Der ydes også rentegodtgørelser Fællesskabet (se tabel 8 i bilaget). i forbindelse med EIB's lån uden for 5. 2. Budgetgarantier 5. 2. 1 Dækningsområdet lånoptagelser med henblik på udlån, der administreres af Fællesskabets Kommissionen (Euratom, NIC, betalingsbalancelån), garanteres over det almindelige budget for hele lånemellemværendets vedkommende. Ved lån, som EIB yder tredjelande over egne midler i forbindelse med EF's finansielle udviklingssamarbejde, indgås der en garantikontrakt. Garantierne stilles af medlemsstaterne, når det drejer sig om AVS-lande, og af EU, når det drejer som om Middelhavslande, central- og østeuropæiske lande eller lande i Latinamerika og Asien, som EU har indgået samarbejdsaftaler med samt Sydafrika. I denne forbindelse er der givet garanti over Fællesskabets budget for følgende: 14 a) EIB-lân til landene i Middelhavsområdet: der er for lånene i disse lande stillet en samlet EF-garanti på 75 % af de undertegnede lån. Ved udgangen af 1995 androg de udestående lån 2 167 mio. ECU, heraf 385 mio. ECU for i Spanien, Grækenland og Portugal (inden tiltrædelsen) og 1 782 mio. ECU i lande i Middelhavsområdet, der ikke er medlemmer af EF. lån b) EEB-lån til central- og østeuropæiske lande: Fællesskabets garanti dækker 100% af de undertegnede lån. Pr. 31. december 1995 havde EIB givet 1 647 mio. ECU i lån til disse lande ud af et samlet rammebeløb på 1,7 mia. ECU under betegnelsen CEEC I. Udestående lån beløb sig ved udgangen af 1995 til 837 mio. ECU. Ved udgangen af 1993 udvidede Fællesskabet sin garanti med henblik på at dække al EIB-långivning til de central- og østeuropæiske lande, herunder også de baltiske stater og Albanien, og stillede forslag om et forhøjet rammebeløb på 3 000 mio. ECU for en 3-årig periode (CEEC II). Den 31. december 1995 havde EIB givet 1 894 mio. ECU i lån fra dette rammebeløb på 3 mia. Udestående lån beløb sig den 31. december 1995 til kun 96 mio. ECU. c) EIB-lån til andre tredjelande: lån til lande i Latinamerika og Asien, som Fællesskabet har indgået samarbejdsaftaler med, er også 100% dækket af Fællesskabets garanti. Der blev i februar 1993 truffet beslutning om ydelse af lån til disse lande til et beløb på 750 mio. ECU for en 3-årig periode, med et loft på 250 mio. årligt. I 1995 er der undertegnet lån til et beløb på 607 mio. ECU, mens de udestående garantibeløb ved udgangen af året beløb sig til 149 mio. ECU. d) EEB-lån til Sydafrika: Fællesskabet stillede i juni 1995 garanti for de lån, som EIB har yder til Sydafrika i løbet af de to kommende år inden for en beløbsramme på 300 mio. ECU. Lånene garanteres 100% over Fællesskabets budget. Pr. 31. december 1995 åbnede EIB en kreditlinje på 45 mio. , men der er endnu ikke sket udbetalinger. Fællesskabet besluttede i 1991 at yde en garanti på 98% for en bankkredit til det tidligere Sovjetunionen på maksimalt 500 mio. ECU (heraf 406 mio. ECU import af landbrugsprodukter og fødevarer. I februar 1992 blev hele denne kredit tildelt Rusland. Ultimo 1995 var kreditten tilbagebetalt i sin helhed. som skal anvendes i hovedstol), til 5. 2. 2 Garantimellemværendet pr. 31. december 1995 De samlede udestående garantier, der dækkes over Fællesskabets budget, androg ved udgangen af 1995 over 13 mia. ECU, hvoraf over 44% vedrørte tredjelande (nærmere beskrevet i tabel 6). I forhold til 1994 er det samlede garantibeløb faldet med 655 mio. ECU. Andelen af forpligtelserne over for tredjelande stiger imidlertid fortsat, nemlig fra 37,5% i 1992 til nu 44%. 15 Den årlige risiko for det almindelige budget, der hænger sammen med gældsafviklingen (kapital og renter), lå på 2 855 mio. ECU i 1995, hvoraf 1 682 mio. ECU vedrører tredjelande. Pr. 31. december 1995 androg det beløb, der er blevet udbetalt af Fællesskabet, men endnu ikke tilbagebetalt af misligholdende debitorlande, 296,52 mio. ECU, hvoraf 68,2 mio. ECU skyldes af nogle republikker i det tidligere Jugoslavien og 228,3 mio. ECU af en række uafhængige stater i det tidligere Sovjetunionen, Tadsjikistan, Armenien, Georgien og Turkmenistan. træk på Kommissionens af likviditet Midlertidige garantiforpligtelser blev indtil 1993 dækket over budgettet og over garantifonden efter dennes oprettelse ved Rådets forordning nr. 2728/94 af 31. oktober 1994. dækning til 16 Tabel 6 Udestående beløb, som der er stillet garanti for (pr. 31. 12. 1995) (1) (I MIO. ECU) Foranstaltninger Medlemsstaterne A. Betalingsbalance 1. Grækenland I 2. Grækenland II 3. Italien B. Andet 4. Euratom (2) 5. NIC (herunder jordskælvshjælp) 6. EIB-Middelhavslandene(E,GR,P) Tredjelande A. Finansiel bistand 1. Ungarn 2. Den Tjekkiske Republik 3. Den Slovakiske Republik 4. Bulgarien 5. Rumænien 6. Algeriet Israel 7. 8. De baltiske stater 9. SNG 10. Moldova 11. Ukraine 12. Belarus B. Andet 13. EIB-Middelhavslandene 14. EIB-Central-og Østeuropa I 15. EIB-Central-og Østeuropa II 16. EIB-Latinamerika, Asien 17. SNG garanti Godkendt loft Udestående beløb pr. 31. 12. 1994 Udestående beløb pr. 31. 12. 1995 26. 330 14. 000 4. 000 6. 830 1. 500 17. 782 5. 170 1. 050 250 255 400 580 600 160 220 1. 250 45 285 12. 612 6. 362 4. 700 750 300 500 7. 844 5. 022 1. 000 4. 022 2. 822 779 1. 570 473 5. 926 3. 485 790 250 125 360 455 400 160 110 810 25 2. 441 1. 688 574 46 133 7. 263 5. 045 1. 000 4. 045 2. 218 720 1. 113 385 5. 851 2. 987 440 250 125 360 510 500 160 135 347 45 85 2. 864 1. 782 933 149 I ALT 44. 112 13. 770 13. 114 (1) Omregningskurs pr. 31. 12. 1995. (2) Udvidelse afEuratom-lån til en række tredjelande (Rådets afgørelse af 21. 3. 1994) 17 STATISTISK BILAG 18 Tabel 1 Artig udvikling i Fællesskabets lånoptagelse og långi ØrriaBCU) (BCWairs urt året) 1965 1966 1967 1968 1969 1930 1991 1992 1933 1994 1995 I. Lånoptagelse BC3F 1265 1517 1. 487 880 913 1. 066 1. 446 1. 474 906 644 386 Betalingsbalance-lån (1) 862 860 350 1. 695 1209 4569 245 410 Bjratom MC 344 483 853 93 860 541 611 945 522 76 49 49 70 66 Kommissionen i alt 2469 3. 408 3. 811 1318 1. 435 1512 a i 90 2683 5. 877 1. 006 862 BB(2) BH alt II. Långivning 5. 693 6. 783 5593 7. 666 9. 034 10. 996 13672 12974 14. 224 14148 12396 8. 168 10. 194 9. 404 9584 1Q469 12503 16. 862 15. 667 20. 101 15156 13257 BCSF 1. 010 1. 069 969 908 700 993 1382 1. 436 918 Betalingsbalance-lån (1) 862 860 350 1. 695 1209 4969 Euratom MC 211 443 314 884 393 425 357 78 24 39 9 30 403 410 674 245 49 Kommissionen i alt 2106 2767 2563 1265 778 1357 3. 116 2454 5917 968 813 BBJ3}_ BH alt 5. 641 6. 678 6967 8. 844 11. 507 12605 14. 438 ia066 17. 724 17. 682 ia604 7. 746 9. 445 9. 535 10. 109 12285 13972 17. 554 ia520 23641 ia650 19. 417 NB: Forskellen mellem tornmissionen samlede långivning og lånoptagelse skyldes refinansieringer af lånoptagelser og variationer i restbeløbet for lånoptagelser, der ikke er overdraget ved regnskabsårets afekiring. Forskellene mellem tallene for ElBs långivning og lånoptagelse skyldes, at OB'S långivning finansieres både ved lånoptagelse og over SB's egne midler. (1) (2) (3) rvfekarisnrenforf nansiel støtte til medlemsstaterne og bistandenf tredjelande. Opsamlede midler i alt. Lhdertegreoelånc^egrBrrM^ NlCmidler. 19 Tabel 2 Fællesskabslånoptagelser (ved udgangen af hvert år) (1) (2) 1 (i mio. ECU) EKSF EIB Euratom NIC Sub-total balancelån lånoptagelse Betalings Samlet 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 6,539 20,749 1,680 3269 32237 7,119 25,007 1,892 4,432 33450 7,034 26,736 2013 4,960 40,743 6,761 30,271 2168 5,202 44,402 6,689 31,957 2500 5,229 46,375 6,825 36,928 2164 5,514 51,431 6738 42330 1,945 5,122 56,135 4,610 4,932 3236 1,890 2997 2459 2075 1990 (3) 6,673 48,459 1,687 4,542 61,361 (4)2045 1991 1992 1993 1994 1995 7. 139 58,893 1,563 3817 71,412 7,327 67,784 1,338 3326 79,775 7,331 78,661 1,018 2202 89,212 6,548 83,673 5,966 87,079 779 720 1,570 1,113 92570 94,878 3516 4,026 5,204 7,697 36,847 43,382 43,979 46,292 49,372 53,890 58,210 63,406 74,928 83,801 94,416 100,267 3032J 102910 (1) Opgørelsen er baseretpå va luta kursen pr. 31. december hvert år. Da de lesta lånerudstedti nationale valutaer, skyides forskellen mellem to uKmoopgørelser dels ændringer i ansætbisen af den eksisterende beholdning,dels netolånoptagelseni årets løb. (2) Oprindelige beløb med Ullæg ellerfradrag for afdrag på hovedstol, opsigelser, bortfald eller valuta justeringer. (3) Fra 1989inkl. på kort sigt (EIB's nye metode). (4) Fra 1990inkl. fnansiel bistand til fred je lande. 20 Tabel 3 Faellesskabsianoptageiser i 1995 fordelt på lånevaluta J (i mio ECU > , Betalings^) Samlet 1995 1994 BB Euratom EKSF NIC balancelån lånoptagelse 410 410 % 6,1 0,1 19,5 7,6 27 1,1 1,1 1,0 1,5 810 7 2579 1. 014 356 149 145 135 202 3389 25,6 1. 594 18 77 1. 094 11. 569 389 528 771 120 0,1 0,6 33 87,3 29 4,0 5,8 % 4,1 5,5 0,3 14,1 3,9 7,7 0. 2 4,4 1,2 1,3 17,0 0,4 6,5 123 78,8 5,6 11,1 4,4 1. 688 127 21,2 410 13257 100,0 100,0 ECU BFR DKR DM ESC FF DRA HFL IRL LFR UT OSC PTA SFM SVK UKL 400 2397 1. 004 342 149 145 135 193 3343 1. 574 18 77 996 Sub-total 10773 SFR USD YEN CAD 323 528 771 Sub-total 1. 622 I ALT 12395 - - - - - - - - - - - - - 7 182 10 14 - 9 46 20 - 98 386 66 66 66 - 386 - - - - - - - (1) Betelingsbalancelånog f nansiel bistand II tredjelande„ 21 Tabel 4 Fordeling pa sektor og instrument af långivningstransakloneme i Faallesskabet i 1994og 1995 (Mia ECU) EKSF BBrø Euratom MCffl. lait I alt i % 1994 1995 1994 1995 1994 1995 1994 1995 1994 1995 1994 1995 PraduMtansBeMor heraf lån på grurdag 3367 348,3 359*3 4617,1 11,4 39424 49634 223 27,4 af globallån 21Q0 221,8 1. 796,6 29543 11,4 20130 317^7 11,7 175 Int-astruktor 3367 14,1 96402 1QQ3I5 99329 10085,6 57,7 55,6 heraf lån på grurdag afglofaaJlån B u n ,J tnergi heraf lån på grurdag afgloballàn 8375 1293,0 8375 12930 52 7,2 33339 3083,1 33339 3083,1 195 17,0 693 998 63,3 938 Q4 Q6 I ALT 6734 330,4 166244 17. 781,7 1U 175092 iai421 XX) 100 (1) YdBdelàn(lr^i^jdu5^le^a^(glanpàg^^dagafg<±al^ån). 22 Tabel 6 Lån ydet i Fællesskabet af BB i 1994 og 1995, fordelt på økonomiske formål 1. Regionaludvikling 1. 1 Fordeling på lande Belgien Danmark Tyskland Grækenland Spanien Frankrig Irland Italien Luxembourg Nederlandene Portugal Det Forenede Kongerige Østrig Finland Sverige 1. 2 Fordeling på hovedsektorer Energi Transport Telekommunikation Vand, kloakering Andre infrastrukturer Industri, landbrug Tjenesteydelser 2. Infrastrukturer af fællesskabsinteresse 2. 1 Transport 2. 2 Telekommunikation 2. 3 Andet 3. Miljø og levevilkår 3. 1 Miljø 3. 2 Byplanlægning 4. Energi 4. 1 Interne ressourcer 4. 2 Importdiversificering 4. 3 Rationel udnyttelse 5. Virksomhedernes konkurrencedygtighed 1994 1995 Mio. ECU Mio. ECU 12. 035,1 100 12. 143,5 1,5 4,2 15,0 5,3 22,1 13,1 2,0 17,9 0,1 9. 4 9,5 17,5 35,0 16,0 6,4 3,4 17,4 4,4 100 622 37,8 100 64,8 35,2 100 24,1 26,1 49,8 178,6 506,9 1. 801,6 632,1 2. 659,2 1. 571,7 237,7 2. 159,2 17,7 1. 127,1 1. 143,3 2. 104,4 4. 209,8 1. 925,2 766,2 404,0 2. 092,9 532,6 5. 698,3 3. 543,2 2. 155,1 4. 866. 0 3. 1521 1. 713,9 3. 525,6 850,8 919,8 1. 755,0 1. 791. 5 249,0 304,0 1. 786,3 335,7 2. 697,0 1. 440,1 165,5 2. 458,8 79. 3 24,0 1. 252,8 1. 258,6 63,8 23,7 4,7 2. 009,0 4. 385. 0 885,0 1. 229,0 385,0 2. 534,0 718,0 6. 5920 5. 494,0 1. 098,0 6. 044,0 3. 972,0 2. 0720 3. 433,0 1. 037. 0 894,0 1. 502,0 3. 450,0 100 2,1 2,5 14,7 2. 8 22,2 11,9 1,4 20,2 0,7 0,2 10,3 10,4 0,5 0. 2 0,0 16,5 36,1 7,3 10. 1 3,2 20,9 5,9 100 83,3 16,7 100 65,7 34,3 100 30,2 26,0 43. 8 herunder: Små og mellemstore virksomheder (1) 1. 693,4 6. 776 2. 881,0 -WOmttBl Numb 61 11. 736 1 Inkl. NIC-långivningen. N£. :Da nogle aflåne ne erydetti tiere formål, kan beløbene underdo forskellige rubrikkerderforikke umiddelbartsammenstilles. 23 Tabel 6 Geografisk fordeling af långlvningstransaktioneme (1) i Fællesskabet i 1994 og 1995 EKSF BB Euratom MC (Mio. ECU) Betalings balancelån Beløb % - - - 39,8 821 143,4 0,0 30,7 14,5 0,1 29,3 3333 615,3 849,7 2407,9 534,7 3011,5 2477,4 291,1 3099,5 5,1 3995 1. 109,7 2454,7 89,5 60,2 15,3 2603 655,1 9313 2551,3 534,7 30422 2491,9 2912 31238 5,1 3995 1. 109,7 27835 89,5 60,2 15,3 2603 673,7 17. 6813 - - - 13355,6 EKSF EB Euratom MC balancelån Beløb % Betalings 8,7 1043 229 14,9 89,2 9,4 10,2 1003 665. 0 825,0 2715,0 525,0 28130 2207,0 327,0 3435,0 79,0 319/) 1. 2320 2244,0 2420 179 273 519 360/4 13604,0 - - - - - - 673,7 825,0 2819,8 525,0 2840,9 2221,9 327,0 3524,2 88,4 319,0 1. 2422 2344,3 2420 179,0 273,0 519,0 13954/4 3,6 5,1 13,9 29 16,6 13,6 1,6 17,0 0,0 22 6,0 15,2 0,5 0,3 0,1 1,4 100 3,6 4,4 14,9 28 15,0 11,7 1,7 18,6 0,5 1,7 6,6 124 1,3 0,9 1,4 27 100 1994 Belglen Danmark Tyskland Grækenland Spanien Frankrig Hand Hallen Luxembourg Nederiandene Portugal Det For. Kongerige Østrig Finland Sverige Art 18 stk. 2 l a it 1995 Belglen Danmark Tyskland Grækenland Spanien Frankrig Hånd Mallen Luxembourg Nederiandene Portugal Det For. Kongerige Østrig Finland Sverige Art 18, stk. 2 l a it (1) (2) Undertegnede lån. Fællesskabsprojekter, der ikke erlokalisereti enbestemtmedlemsstet(f. eks. telekorrmjnikafonskabler og -satellitter, olie/gasforekomster i Nordsøen osvj. 24 T a b el 7 R e n t e g o d t g ø r e l s er u d b e t a l ti EF via de forskellige f æ l l e s s k a b s i n s t r u m e n t er 1 9 7 7 - 1 9 95 ( M i o. E C U) Ordning u d en n u t i d s v æ r d i b e r e g n i ng (1) b r d n i ng med nutidsvæ r d i - b e r e g. ( 2I EKSF A r t. 5 4 E K SF Art. 56 B e s k æ f t. Q e n o p b y g ni E MS E F RU S MV År (omstruk-tur (omstilling) Portugal efter jordsk Iv facilitet 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 (1) (2) 1. 3 9. 8 10. 4 25. 7 7. 6 10. 5 4. 0 6. 2 3. 6 5. 9 2. 4 3. 0 2. 6 1. 3 1. 0 2. 7 16. 5 8. 0 33. 4 6. 3 19. 3 7. 1 34. 0 74. 9 33. 1 35. 6 38. 6 42. 5 40. 6 48. 6 106. 0 114. 3 51. 1 11. 5 12. 1 200. 0 197. 0 193. 2 209. 8 200. 0 4. 0 3. 9 3. 0 14. 4 24. 4 28. 4 28. 6 28. 6 27. 8 26. 6 23. 1 20. 1 17. 2 65. 5 2. 8 Rentegodtgørelsesbeløbene udbetales efterhånden og konteres de dertil afsatte bevillinger årligt Rentegodtgørelserne udbetales af Kommissionen som ettlbagediskonteretengangsbeløb og konteres budgettøtpå én gang. 25 TabsIS Herarige programmer tor finansisl bistand udan for Raalssskabstgaëdanda «Her undar forhandlnø pr. 31. 1Z1995 1 | ( M k x B XI Altaians art Oyfctg- Lin over Finansierings bidrag over Finansiel støtte til hads BBs budgatmktar stater (3) periode agnemidle FVslkovfJg Oavebistand Ydet Utibet BCSF Ian lait (1) kapital (3) (2) 1996 1996 2000 2000 1997 1,200 25 1,658 35 300 825 25 1. 000 30 9. 975 (4 115 (4 11. 967 (4 100 (4 AVSJandeoaCLT AVS OLT AVS OLT Sydafrika MkJdafovslandanarø 1. fransprototol Fjerde Lørré-tanv. Fadets af gøreise 2 ftiansprototol Fjerde Lorré-lcnv. Fadets afgørelse Tyrklat Algeriet Marokko Tunesien Bjyptan Jordan LUbanon Sirian M Sterfg foranstaltning for fh endnu Me i kaft 4 frenspratoiol 2000 1996 4 f hansprotdel a f inansprototol 4. f ranspratdd Israel ( t ea og Vestbredden(6] 4 finansprotoiol. Fadets beslutning Malta Cyparn 4 finansprotoiol 4 f inansprotakJ 1996 1998 1998 nrbejde 790 280 220 168 310 80 45 110 115 82 290 30 50 600 500 160 160 18 25 15 16 2 2 2 2 2 2 52 193 101 242 44 22 34 41 250 13 22 »fertsantattuden for protokoHarna Central-oa Østeuropa dan Tjekkiske Fep. Dan Slovakiske Rip. Bukjarlen Baltiske stater Ungarn Rjmamlen Abanktn Slovenien BcUSSR Moldova Ukraine Belarus Fadets beslutning 1996 1. 800 25 205 (7] Fâdets beslut Fadets beslutning 1996 1997 3,000 150 2 0 (8 250 255 400 220 1. 050 580 105 (9) 290 125 360 135 790 510 85 1. 290 (10) 1,133 45 285 55 45 85 30 12,000 165 14. 625 165 300 5,630 950 438 284 963 126 69 146 198 242 900 49 74 2. 030 6,030 290 255 400 220 1,050 960 105 3,000 170 1,635 1,290 45 285 95 Lande 1 Latinamerika og Asien | Fadets beslutning | 1996 750 ' 750 (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) (9) Lån med rer Ttegodgaelser, der af holde rentegodtge reiser, der af holdes over Fe Oetlrenteg odtgørelseme nødvendge b s over Dan Siopeefete UaViMngsfonds midter, flprqjeMeriAV&larideæogCXToglanrred alesstabemes atrrindefge budget, ti projette I visse Mddetiavslande. sleb afholdes af gavebistanden Ydet og a* riristreretafæ Ydetogadr instreretaf B^-Korrrrtssion ea «. hH. betabtH n rentegodtgørelser f or B&fâ Dsporitteb etob fra tkigere f inansproto taler len anvendes sar tidigt, uanset om det drejer sig om sarrtfge afsatte bevnriger (Ubanen © /rien) eter resterende bevtt iger. Lanebefabé Vestbredde over egre moler af skives betabet if nog Gaza; lån over egne ni fer dæk« UfekJtanc* i fa rentegodtgørelser pâ 0 FMantltn ortiidekse rrec ssaf honsonta insportprojette sarrarbejcletudmfwprtotolen ne t finansiet sarrarbejde udan for r. rotololerne. r a ff setes interesse. Ftengavebfc «and. (10) Korrmerciefl ekedtter. 26 B. KOMMISSIONENS RAPPORT TEL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET om udnyttelsen af Det Nye Fællesskabsinstrument (NIC) (halvåret 1. 7. 1995-31. 12. 1995) 1. Situationen pr. 31. 12. 1995 I henhold til Rådets afgørelse 83/200/EØF (artikel 6) og afgørelse 87/182/EØF (artikel 8) om finansieringen af NIC skal Kommissionen udarbejde en halvårlig rapport om udnyttelsen af NIC III og IV-trancheme. Nærværende rapport omfatter perioden fra 1. 7. 1995 til 31. 12. 1995. De forskellige retsgrundlag afgør, hvilken metode der anvendes til at vurdere de undertegnede låns størrelse i forhold til loftet for de godkendte lånoptagelser: a) for NIC III er långivningens størrelse mindre end lånoptagelsen under hensyntagen til lånoptagelsesvalutaer, omkostninger og udgifter b) for NIC IV gælder loftet for de undertegnede udlån. Ultimo 1995 var situationen vedrørende udnyttelsen af de trancher, der er omfattet af en halvårlig rapport, følgende: Udnyttelsen af NIC-trancherne pr. 31. 12. 1995 J (Mio. ECU) Loft Anvendte beløb Restbeløb NIC III NIC IV 3. 000 750 2. 862 669 138 n 81 O Den særlige lånoptagelse på 100 mio. ECU til europæiske innova tionsproje Mer er endnu ikke blevetgodkendtafRådet Lånoptagelserne refinansiering af tidligere aktiviteter er specificeret i bilag 2-B. i dette halvår til finansiering af NIC-aktiviteter eller 27 2. Långivningen fordelt på lande og sektorer Nedenstående tabel giver et overblik over de undertegnede lån pr. 31. 12. 1995, omregnet til "lånoptagelsesækvivalenter". Långivningen i de forskellige valutaer er omregnet til ECU til vekselkursen den sidste hverdag i kvartalet forud for undertegnelsen. NIC-Un fordelt på lande pr. 31. 12. 1995 | (Mio. ECU) Land NICI NIC II NIC III NIC IV NIC l a it Belglen Danmark Grækenland Spanien Frankrig Iriand Italien Nederiandene Portugal genopb. 80,0 23,6 63,2 118,2 7£3 100,6 114,9 125,0 116,6 303,0 111,2 69,2 938,7 68,4 473,4 1. 228,5 285,7 598,7 66,8 70,0 239,0 479,9 3,2 29,9 9,9 95,8 % 0,4 8,6 4,9 3,0 19,5 6,8 49,5 0,1 0,6 6,6 23,6 533,5 306,1 187,4 1. 206,0 424,0 3. 066,3 3,2 39,8 407,1 Det Forenede Kong. 134,9 67,1 109,3 l a it 990,5 997,5 Z861,6 668,8 678,7 6. 197,1 100,0 SEKTOR Produktive sektor Infrastruktur NIC III NIC IV 52,8 % 100,0% 26,5 % Energi 20,7 % 100,0% 100,0% NIC IV er af interesse på grund af dets særlige karakteristika, bl. a. mulighederne for at konvertere lån til risikovillig kapital, for at benytte lån til finansiering af køb af immaterielle aktiver og for at udskyde rentebetalinger. Der har ikke siden 1991 været foretaget nogen lånetransaktioner. 28 STATISTISK BILAG 29 NIV IV - LÅNGIVNING LOFT: 750 n l o. ECU (1) - (Situationen pr. 3 1. 12. 1995) Opdeling e fier land (2) Bilag 1 UK Ref. Projektets betegnelse I. UNDBRTBGNBDE LÅN Kontrakt dato I mio. ECU (2) FIH(SmallBusiness)PG-VI/A FIH(SmallBusiness)PG-VI/B BNL-PMIV/A BNL-PMIV/B IMI - PMI V/A IMI - PMI V/B 64/87 64/87 68/87 68/87 69/87 69/87 70/87 MEDIOCR. CENTR - PMI IV/A 70/87 MBDIOCR CENTR - PMI IV/B 70/87 MBDIOCR CENTR - PMI IV/C 70/87 MBDIOCR CENTR - PMI 1 V/D 70/87 MBDIOCR CENTR - PMI IV/E 71/87 71/87 73/87 »5/87 »5/87 »6/87 »7/87 »7/87 »8/87 »8/87 110/87 121/87 148/87 M8/87 148/87 M8/87 206/87 206/87 207/87 207/87 231/87 64/88 INTBRBANCA - PMI IV/A INTBRBANCA - PMI IV/B BPI-PGV CENTROB ANCA - PMI IV/A CENTROB ANCA - PMI IV/B SAN PAOLO Agrohdustria II CRBDIOP - PMI I/A CRBDIOP - PMI I/B BANCO DI NAPOLI - PMI A BANCO DI NAPOLI - PMI B B8DB SANTANDER - PYMB B°DB BILBAO-PYME EFIBANCA - PMI IV/A BFIBANCA-PMI IV/B BFIBANCA-PMI IV/C EFIBANCA - PMI IV/D B°DB VIZCA YA - PYMB A B°DE VIZCA YA-PYMB B B°BSPANOLDBCRBDITO-PYMB B'BSPANOLDECREDITO-PYMB CRBDITNATIONAL-PMIIII INVESTORS IN INDUSTRY - GROUPED LOAN V BFIBANCA -PMI V/A »1/88 BFIBANCA-PMI V/B »1/88 EFIBANCA-PMI V/C »V88 » 1/88 EFIBANCA - PMI V/D »3/88 MEDI OCR LOMBARDO - PMI A »3/88 MBDIOCR LOMBARDO -PMI B »3/88 MBDIOCR LOMBARDO -PMI C »3/88 MBDIOCR LOMBARDO -PMI D »9/88 128/88 E8/88 D5/88 135/88 185/88 185/88 199/88 237/88 237/88 237/88 237/88 175/89 119/90 119/90 48/91 BARCLAYS BANK II GL CENTROB ANCA - PMI V/A CENTROB ANCA-PMI V/B CRBDIOP-PMI H/A CRBDIOP - PMI II/B BANCO DI SICILIA - PMI II/A BANCO DI SICILIA -PMI II/B CREDITINDUSTRIBLBTCOMML. IMI -PMI VI/A IMI-PMI VI/B IMI-PMI VI/C IMI -PMI VI/D BARCLAYS BANK III/A KRBDIBTBANK N. V. -GL KRBDIBTBANK N. V. -GL B'ESPANOLDECREDITOPGPY I ALT I II. GODKBNTELAN. 15. 09. 87 24. 05. 88 E. B. 87 E. ». 87 31. 07. 87 31. 07. 87 15. 09. 87 ». 12. 87 03. 02. 88 16. 03. 88 23. 06. 88 07. M. 87 07. B. 87 22. 07. 87 1112. 87 1112. 87 05. 1187 18. 12. 87 18. 12. 87 18. E. 87 18. 12. 87 24. 07. 87 23. 07. 87 17. 12. 87 I7. E. 87 24. 06. 88 24. 06. 88 Ï7. 12. 87 30. 1188 B. E. 87 18. 1188 05. 02. 88 28. 12. 88 05. » 88 05. B. 88 15. 0189 16. 0189 ». ». 88 ». ». 88 06. 02. 89 06. 02. 89 2112. 88 19. 12. 88 19. 12. 88 09. 12. 88 09. 12. 8 8 25. 05. 89 25. 05. 89 29. 1188 19. t2. 88 19. 12. 88 06. 02. 89 06. 02. 89 30. 1189 20. E. 90 20. E. 90 28. 05. 91 DBRENDNUIKKE BR UNDERTEGNET RESTBELØB LOFT 31,80 31,43 18,68 8,01 37,29 15,98 6,19 5,88 4,81 3,27 18,98 9,34 4,00 9,91 9,34 4,00 13,34 4,67 2,00 4,60 197 20,19 3164 4,67 2,00 4,55 9,37 8,60 E. 04 »,94 20,00 20,90 4,53 194 4,57 196 6,79 2,91 9,14 3,92 45,55 13,23 5. 67 4,53 194 4,58 196 52,32 9. 06 3. 88 13,72 5. 88 29. 38 18,04 5,54 25,44 668,82 0,00 3118 750,00 DK 3180 3143 20,19 3164 9,37 8,60 E. 04 »,94 9. 91 18. 68 8,01 37,29 15,98 6,19 5,88 4,81 3. 27 18. 98 9,34 4,00 9,34 4,00 13,34 4. 67 2,00 4. 60 197 4,67 2,00 4,55 1. 95 20,00 20. 90 4,53 194 4,57 196 6,79 2. 91 9,14 3. 92 13,23 5. 67 4. 53 194 4,58 196 9. 06 3. 88 13,72 5,88 52. 32 45. 55 29,38 18,04 5,54 25. 44 23. 58 63,23 118. 22 72. 32 285. 73 9,91 95,83 (1)EPTL°. 271 af 14. 03. 1987 (låneloft). (2) Omregningskurserne er dem, der gjaldt den sidste hverdag inden undeitegnelsenif det enkelte lia 30 NIC-LANOPTAŒLSE, OPDELT EFTER VALUTA Bilag 2 A. -Samlet gæld pr. 31. 12. 1995 (1) I Valuta (mio) I mio. ECU (2) ECU BFR DM FF HFL LFR LIT PTA UKL CAD SFR USD YEN l a it 900 408-6 2,100. 0 387. 5 1/000. 0 12. 0 100. 0 250. 0 - 90. 0 216. 9 326. 1 183. 8 25. 8 14. 2 66. 1 190. 2 - - | l 1. 113. 1 B. -Nye transaktioner 1. 07. 1995 - 31. 12. 1995 \ Emissions- dato 24. 11. 95 24. 11. 95 24. 11. 95 24. 11. 95 Løbetid (ar) 2 3 5 4 Rente (%) 3 3. 5 4 3. 75 , Valuta (mio) FS25 FS25 FS25 FS25 I mio. ECU (3) Ny kapital (1) - - - * - Refinan siering 16. 5 16. 5 16. 5 16. 5 (1) Ekskl. re finansiering s Ira ns aktioner, der har t'l formål at nedsætte renter og atlrag af eksisterende gæld, der oprindelig va r stifte ttil en højere rente. (2) Vekselkurs pr. 31. 12. 1995. (3) Vekselkurs på undertegneIsestidspunktet 31 ISSN 0254-1459 KOM(96) 384 endelig udg. DOKUMENTER DA 01 09 Katalognummer : CB-CO-96-382-DA-C ISBN 92-78-07366-0 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg iz


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 1440/96 of 24 July 1996 altering the export refunds on white sugar and raw sugar exported in the natural state

eurovoc_concepts:
export refund
raw sugar
white sugar


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 1446/96 DER KOMMISSION vom 24. Juli 1996 über die Festsetzung des Umfangs, in dem die im Juli 1996 gestellten Anträge auf Einfuhrlizenzen für bestimmte Geflügelfleischerzeugnisse entsprechend der Regelung der Verordnung (EG) Nr. 774/94 des Rates zur Eröffnung und Verwaltung gemeinschaftlicher Zollkontingente für Geflügelfleisch und andere landwirtschaftliche Erzeugnisse genehmigt werden können

eurovoc_concepts:
import licence
poultrymeat
tariff quota


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 1450/96 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 24ης Ιουλίου 1996 για καθορισμό των κατ' αποκοπή τιμών κατά την εισαγωγή για τον καθορισμό της τιμής εισόδου ορισμένων οπωροκηπευτικών

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
grape
import price
stone fruit


title: Forebyggelse af racisme på arbejdspladsen : Resumé.

eurovoc_concepts:
EU Member State
Norway
migrant worker
racial discrimination
racism
workplace


title: REGOLAMENTO (CE) N. 1449/96 DELLA COMMISSIONE del 24 luglio 1996 che modifica i dazi all'importazione nel settore dei cereali

eurovoc_concepts:
CCT duties
United States
cereals
import


title: Nariadenie Komisie (ES) č. 1523/96 z 24. júla 1996, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EHS) č. 1617/93 o uplatňovaní článku 85 ods. 3 zmluvy na niektoré kategórie dohôd a zosúladených postupov týkajúcich sa spoločného plánovania a koordinácie letových poriadkov, spoločnej prevádzky, konzultácií o osobných a nákladných tarifách pre pravidelnú leteckú dopravu a prideľovania prevádzkových intervalov na letiskách

formats: html pdf print

text: 07/zv. 2 SK Úradný vestník Európskej únie 353 31996R1523 31. 7. 1996 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV L 190/11 NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 1523/96 z 24. júla 1996, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EHS) č. 1617/93 o uplatňovaní článku 85 ods. 3 zmluvy na niektoré kategórie dohôd a zosúladených postupov týkajúcich sa spoločného plánovania a koordinácie letových poriadkov, spoločnej prevádzky, konzultácií o osobných a nákladných tarifách pre pravidelnú leteckú dopravu a prideľovania prevádzkových intervalov na letiskách KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV, (3) so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho hospodárskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (EHS) č. 3976/87 zo 14. decembra 1987 o uplatňovaní článku 85 ods. 3 zmluvy na niektoré kategórie dohôd a zosúladených postupov v sektore leteckej dopravy (1), naposledy zmeneného Aktom o pristúpení Rakúska, Fínska a Švédska a najmä na jeho článok 3, po porade s Poradným výborom o dohodách a dominantnom postavení v leteckej doprave, V prípade prvého faktora je potrebné poznamenať, že od prijatia nariadenia (EHS) č. 3976/87 mali letecké spo- ločnosti k dispozícii osem rokov na prispôsobenie sa súťaživejšiemu prostrediu. Podľa nariadenia Rady (EHS) č. 2408/92 z 23. júla 1992 o prístupe leteckých doprav- cov spoločenstva k letovým trasám v rámci spoločens- tva (4), naposledy zmeneného Aktom o pristúpení Rakú- ska, Fínska a Švédska je prístup na trh plne liberalizo- vaný s účinnosťou od 1. apríla 1997. (4) Tento čas sa zdá byť dostatočný na to, aby bolo možné prispôsobiť sa trhovým podmienkam a neexistuje žiadny dôvod na jeho predĺženie. po uverejnení návrhu tohto nariadenia (2), (5) V prípade vzájomne prepojiteľných liniek sa musia brať do úvahy nasledovné aspekty: keďže: (1) (EHS) č. 1617/93 (3), zmenené Nariadenie Komisie aktom o pristúpení Rakúska, Fínska a Švédska vyhlasuje článok 85 ods. 3 zmluvy za uplatniteľný na dohody medzi podnikmi leteckej dopravy, rozhodnutia združení takých podnikov a zosúladené postupy medzi takými podnikmi, ktorých účelom sú medzi iným konzultácie o tarifách pre prepravu cestujúcich s ich batožinou a pre náklad v pravidelnej letis- kami spoločenstva. leteckej doprave medzi — podľa a informácií dokumentov a spoločnosťami poskytnutých leteckými Medzinárodným združením leteckej dopravy, sadzby vychádzajúce z tarifných konzultácií sú až o 70 % vyššie než sú trhové ceny. Výsledkom je najmä to, že zásielky, ktoré sú predmetom dohôd o vzájomne prepoji- teľných linkách, sú prepravované za sadzby dohod- nuté medzi zasielateľmi a dopravcami alebo ich zástupcami a nemajú reálny vzťah k sadzbám vychá- dzajúcim z tarifných konzultácií. Zistilo sa, že vzá- jomne prepojiteľné linky používajú v niektorých prípadoch tarify, ktoré sú o polovicu nižšie než tarify stanovené počas konzultácií, (2) Dva základné faktory podnecujú prijatie výnimky, pokiaľ ide o nákladné tarify: — potreba poskytnúť leteckým spoločnostiam čas na prispôsobenie sa zavedeniu hospodárskej súťaže, — potreba prispieť k všeobecnej uplatniteľnosti medzi- linkových podmienok, z ktorých majú prospech dopravcovia ako aj užívatelia. (1) Ú. v. ES L 374, 31. 12. 1987, s. 9. (2) Ú. v. ES L 322, 2. 12. 1995, s. 15. (3) Ú. v. ES L 155, 26. 6. 1993, s. 18. — zistilo sa, že letecké spoločnosti, ktoré sa nezúča- stňujú na tarifných konzultáciách, prepravujú tovar podľa dohôd o vzájomne prepojiteľných linkách, — podľa informácií poskytnutých leteckými spoločno- sťami podiel zásielok v rámci spoločenstva, ktoré sú predmetom dohôd o vzájomne prepojiteľných lin- kách, poklesol z 30 % v roku 1991 na 11 % v roku 1994. V prípade niektorých leteckých spoločností je príslušné číslo menšie než 2 %, (4) Ú. v. ES L 240, 24. 8. 1992, s. 8. 354 SK Úradný vestník Európskej únie 07/zv. 2 — v niektorých prípadoch veľmi vysoké tarify stano- vené počas konzultácií sa uplatňujú dokonca na zasielateľov dokonca aj vtedy, ak nie sú vzájomne prepojiteľné linky, — niektoré letecké spoločnosti pristúpili k reforme systému stanovovania taríf počas tarifných konzul- tácií a k zavedeniu nižších taríf, no také pokusy boli neúspešné. Vzhľadom na tieto aspekty, nie sú tarifné konzultácie naďalej potrebné na akceptovanie všeobecných podmie- nok pre vzájomne prepojiteľné linky. Výsledkom týchto konzultácií sú aj vyššie tarify, ktoré sú na úkor užíva- teľov a nie sú naďalej dôležité pre prácu vzájomne pre- počet pojiteľných príslušných dohôd a skutočnosť, že sa uzatvárajú zväčša na dvojstrannej úrovni. vzhľadom na nízky liniek aj Konzultácie o nákladných tarifách sa musia preto vylúčiť z rozsahu pôsobnosti nariadenia (EHS) č. 1617/93. Mala by byť k dispozícii určitá doba na zmenu príslušných dohôd a zosúladených postupov, (6) (7) (8) PRIJALA TOTO NARIADENIE: Článok 1 Nariadenie (EHS) č. 1617/93 sa mení a dopĺňa nasledovne: 1. V článku 1 sa tretia zarážka nahrádza takto: „— uskutočnenie konzultácií o tarifách pre prepravu cestu- leteckej doprave júcich s ich batožinou v pravidelnej medzi letiskami spoločenstva. “. 2. Článok 4 sa mení a dopĺňa nasledovne: a) názov sa nahrádza takto: b) odsek 1 sa mení a dopĺňa nasledovne: i) úvodné slová sa nahrádzajú takto: týkajúca „Výnimka konzultácií sa o osobných tarifách sa použije len v prípade, ak sú splnené nasledovné podmienky:“; konania ii) písm. a) sa nahrádza takto: „a) účastníci leteckému zúčastnenému rokujú len o leteckom cestovnom, ktoré majú užívatelia leteckej dopravy priamo platiť dopravcovi alebo ním poverenému agentovi, za prepravu cestujúcich v pravidelnej leteckej doprave, ako aj o podmienkach týkajúcich sa tohto cestov- ného a sadzieb. Konzultácie sa nesmú rozšíriť na kapacitu, pre ktorú majú byť takéto tarify použiteľné;“ iii) písm. c) sa nahrádza takto: „c) osobné tarify, ktoré sú predmetom konzultácií sú zúčastnenými leteckými dopravcami použí- štátnej vané bez diskriminácie na základe príslušnosti alebo bydliska cestujúceho;“ iv) písm. e) sa nahrádza takto: „e) účastníci nie sú konzultáciami viazaní, to zna- mená po konzultáciách si ponechávajú právo konať nezávisle vzhľadom na osobné tarify;“. Článok 2 Existujúce dohody a zosúladené postupy sa môžu zmeniť tak aby zodpovedali tomuto nariadeniu do 30. júna 1997. Článok 3 „Osobitné ustanovenia pre konzultácie o osobných tari- fách“; Toto nariadenie nadobúda účinnosť 20. deň po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli 24. júla 1996 Za Komisiu Karel VAN MIERT člen Komisie