title: Beslut nr 1/96 av associeringsrådet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater å ena sidan och Rumänien å andra sidan av den 22 juli 1996 avseende export av skrot av järn eller stål från Rumänien till gemenskapen

eurovoc_concepts:
Romania
association agreement (EU)
import licence
import restriction
metal waste
tariff quota

formats: html pdfa1b print


title: Förslag till rådets förordning (EG) om ändring av rådets förordning (EEG) nr 2046/89 om allmänna bestämmelser om destillation av vin och biprodukter från vinframställning

eurovoc_concepts:
agricultural by-product
distillation
vinification
viticulture
wine

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 22. 07. 1996 KOM(96)368 slutlig Förslag till RÅDETS FÖRORDNING (EG) om ändring av rådets förordning (EEG) nr 2046/89 om allmänna bestämmelser om destination av vin och biprodukter från vinframställning (framlagt av kommissionen) MOTIVERING Dette förslag avser att: 1. 2. 3. På permanent basis jämställa sammanslutningar av vinkoooperativ med producenter i samband med de destillationsåtgärder som avses i artikel 1 i förordning (EEG) nr 2046/89. Sedan 1990 visar erfarenheten nämligen att detta förfarande har förenklat administrationen utan att minska effektiviteten i destillationsåtgärderna. Det skall påpekas att enligt gällande bestämmelser har rådet alltid erkänt denna likvärdighet för varje vinodlingsår inom ramen för avtalet om prispaketet. Göra det möjligt för destillatörerna att delvis skydda sig mot den risk för krav på återbetalning som följer av de efterkontroller som utförs på de stödansökningar som destillatörerna lämnat in. I enlighet med artikel 22 i förordning (EEG) nr 2046/89 är dessa de behöriga organens enda motpart. Dessa kontroller pekar ibland på förekomsten av fel eller tveksamheter som begåtts av druvproducenterna eller vinproducenterna. För att undvika att destillatören får bära hela ansvaret bör man införa en bestämmelse om att den druvproducent eller vinproducent som levererat råvaran som skall destilleras bidrar till den säkerhet som normalt ställs av destillatören, förutsatt att den berörde druv- eller vinproducenten har erhållit leveranserna till minimipris. Tillåta vissa destiUatörer som befinner sig i speciella situationer att omfattas av en differentierad betalning. Medlemsstaten kan nämligen välja mellan att tillämpa enhetspriset och differentierade priser för betalning av alkohol som levererats till intervention i enlighet med artikel 36. 6 i förordning (EEG) nr 822/87. Vissa medlemsstater tillämpar automatiskt det allmäna enhetspris som gäller på deras territorium även om det är möjligt att för några regioner i medlemsstaten tillämpa differentierade priser för alkohol som levereras till interventionsorganet, beroende på vilken råvara som används. För att undvika varje form av diskriminering mellan destillatörerna i samma produktionsregion i en producentmedlemsstat bör man, om man valt att tillämpa enhetspris av administrativa eller bokföringsmässiga skäl, fastställa möjligheten för interventionsorganet att tillämpa differentierade priser på grundval av de destillerade biprodukterna när det gäller destiUatörer som överskrider en viss procentandel för en av de destillerade biprodukterna under ett givet vinodlingsår. Förslag RÅDETS FÖRORDNING (EG) NR av den om ändring av rådets förordning (EEG) nr 2046/89 om allmänna bestämmelser om destination av vin och biprodukter från vinframställning EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 822/87 av den 16 mars 1987 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin1, senast ändrad genom förordning (EG) nr 1544/952, särskilt artiklarna 35. 7, 36. 5, 38. 4, 39. 8, 41. 8 och 42. 4 i denna, med beaktande av kommissionens förslag3, och med beaktande av följande: I artikel 2. 3 i rådets förordning (EEG) nr 2046/89, senast ändrad genom förordning (EG) nr 1546/955, föreskrivs möjligheten för medlemsstaterna att betrakta sarnmanslutningar av >4 vinkooperativ i samband med den obligatoriska destillationen som producenter. Punkt 4 i samma artikel föreskriver att kommissionen skall lägga fram en rapport om detta. Med hänsyn till de erfarenheter som beskrivs i denna rapport är det lämpligt att göra denna möjlighet permanent. Av effektivitetsskäl är det lämpligt att inte längre låta medlemsstaterna välja om de helt och hållet skall tillämpa enhetspriser och att låta destillatörerna omfattas av vissa differentierade uppköpspriser på alkohol på grundval av den destillerade råvaran. EGT nr L 84, 27. 3. 1987, s. 1. EGTnrL 148, 30. 6. 1995, s. 31. EGT nr C EGTnrL 202, 14. 7. 1989, s. 14 EGT nr L 148, 30. 6. 1995, s. 34. Resultaten av efterkontrollema av de stödansökningar som destillatörerna har lämnat in pekar ibland på förekomsten av fel eller tveksamheter som begåtts av druvproducenterna eller vinproducenterna och det är därför viktigt att de sistnämnda tar konsekvenserna av detta. I detta sammanhang är det lämpligt att vinproducenten ställer en säkerhet i form av ett finansiellt bidrag. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Förordning (EEG) nr 2046/89 ändras på följande sätt: 1. Artikel 2. 4 skall utgå. 2. I artikel 4. 2 skall följande stycke läggas till efter första stycket: "Dessa kontrakt skall innehålla en klausul enligt vilken producenten gentemot destillatören ansvarar för de fel, misstag eller förbiseenden som finns i den information som han lämmnat till destillatören och som faller under producentens ansvarsområde. " 3. I artikel 8. 1 första stycket skall följande mening läggas till: " Denna säkerhet kan utgöras av ett finansiellt bidrag från producenten". 4. I artikel 18. 3 skall andra stycket ersättas av följande text: "Tillämpning av differentierade priser: kan beslutas om av medlemsstaterna om tillämpningen av enhetspriset medför eller riskerar att medföra att det i vissa områden inom gemenskapen blir omöjligt att destillera en eller flera biprodukter från vinframställning. skall i varje fall gälla för de destiUatörer som under ett vinodlingsår har destillerat råvaror till en andel som överstiger 60% av den totala destillationen. V Priserna för de produkter som framställs genom destination av de olika biprodukterna skall fastställas på ett sådant sätt att det vägda genomsnittet av dessa priser inte överstiger enhetspriset. Artikel 2 Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning Den skall tillämpas från och med den 1 september 1996. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i På rådets vägnar 6" RAPPORT Ärende: Jämställande av sammanslutningar av vinkooperativ med producenter i samband med destination av vin. 1. I rådets förordning (EEG) nr 2046/96 fastställs allmänna bestämmelser om destination av vin och biprodukter från vinframställning. Dessutom fastställs när det gäller de vinkooperativ som bildat sammanslutningar en begränsad period under vilken medlemsstaterna kan tillåta att dessa sammanslutningar ersätter vinkooperativen när det gäller att ingå kontrakt och leverera vin till destillatörerna samt när det gäller bevakningen av varje anslutet kooperativs rättigheter och skyldigheter i förhållande till gemenskapslagstiftningen. Detta har visat sig lämpligt för att förenkla, dels administrationen i samband med att man ingår kontrakt, dels den praktiska hanteringen av leverans av vin till destination. I enlighet med artikel 2. 4 i förordning (EEG) nr 2046/89 lägger kommissionen fram rapporten i fråga till rådet tillsammans med de nationella bestämmelser som införts i vissa medlemsstater. Samtidigt föreslår kommissionen att man skall jämställa ovannämnda sammanslutningar av vinkooperativ med producenter på pemanent basis. 2. Italien är det enda vinproducerande land i gemenskapen som har tillämpat den möjlighet som föreskrivs i förordningen i fråga. Denna medlemsstat har meddelat oss att endast två "sammanslutningar" av vinkooperativ har jämställts med vinproducenter. Detta erkännande har gjort att dessa har kunnat skicka följande mängder bordsvin för destination inom ramen för gemenskapen: Obligatorisk destination i 1992/93 - Obligatorisk destination i 1993/94 - Förebyggande destination i 1994/95 - Förebyggende destination i 1995/96 - 723 233 hl vin 1 341 922 hl vin 659 214 hl vin 137 220 hl vin. Dessa destillationer har omfattat följande mängder av vin: G 1 000 hl Land: Italien Artikel 381 Artikel 39' Produk tionsår Total destillerad volym Total destillerad volym "Jämställd" destination i % av den totala volymen EG varav: Italien EG Italien EG varav: Italien "Jämställd" destination i % av den totala volymen EG Italien 1992/1993 16 464 7 046 1993/1994 9 667 4 415 - - - - 8 492 4 702 8,5 15,4 6 854 5 598 19,6 22,5 1994/1995 5 658 3 304 11,5 19,9 1995/1996 1 898 8002 7,2 17,1 - - - - - - - - Beslutet att jämställa sammanslutningar av vinkooperativ med producenter har fattats varje år av behörig myndighet på grundval av en ministeriell kungörelse av den 15 juni 1989, nr 451 (se bilaga). Denna bestämmelse har gjort det möjligt att i Italien att koncentrera utbudet från olika vinkooperativ och samtidigt begränsa det pappersarbete som krävs för hanteringen och kontrollen av ovannämnda gemenskapsåtgärder. Sammanslutningarna har på ett bättre sätt kunnat anpassa utbudet efter marknadens behov genom att leverera vinsorter, som vid en viss tidpunkt varit svåra att avsätta i förhållande till andra tillgängliga sorter av bordsviner, till en eller annan form av destination. Med hänsyn till att den erfarenhet som beskrivs ovan varit positiv för gemenskapen och för Italien föreslår kommissionen att rådet inför detta förfarande på permanent basis. Förordning (EEG) nr 822/87 Mängd vin avsedd för förebyggande destination på grundval av ingångna kontrakt. * FINANSIERINGSÖVERSIKT DATUM: 20. 6. 1996 1. BERÖRDA BUDGETPOSTER: B1-1611 och 1612 ANSLAG: 312 och 68 milj ecu 2. ÅTGÄRDENS BETECKNING: Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EEG) nr 2046/89 om allmänna bestämmelser om destination av vin och biprodukter från vinframställning. 3. RÄTTSLIG GRUND: Förordning (EEG) nr 2046/89 4. ÅTGÄRDENS SYFTE: På permanent basis jämställa sammanslutningar av vinkooperativ med producenter i samband med destination; tillåta upprättandet av en säkerhet, som normalt ombesörjs av destillatören, med bidrag från berörd druvproducent och vinproducent; fastställa möjligheten för interventionsorganet att tillämpa differentierade priser på grundval av de destillerade biprodukterna. 5. BUDGETKONSEKVENSER 12-MÅNADERS- PERIOD milj ecu PÅGÅENDE BUDGETÅR (%) milj ecu FÖLJANDE BUDGETÅR (97) milj ecu 5. 0 UTGIFTERNA BELASTAR - GEMENSKAPENS BUDGET (BIDRAG/STÖD) - MEDLEMSSTATERNAS BUDGET - ANDRA SEKTORER 5. 1 INTÄKTER - GEMENSKAPERNAS EGNA MEDEL (AVGIFTER/TULL) - NATIONELLA INKOMSTKÄLLOR 5. 0. 1 UTGIFTSPROGNOS 5. 1. 1 INTÄKTSPROGNOS 5. 2 BERÄKNING: 1998 milj ecu 1999 milj ecu 2000 milj ecu 2001 milj ecu 6. 0 ÄR FINANSIERING MÖJLIG MED DE ANSLAG SOM UPPFÖRTS I BUDGETEN FÖR GÄLLANDE BUDGETÅR? JA/NEJ 6. 1 ÄR FINANSIERING MÖJLIG GENOM ÖVERFÖRING MELLAN KAPITEL I GÄLLANDE BUDGET? JA/NEJ 6. 2 ÄR DET NÖDVÄNDIGT MED EN TILLÄGGSBUDGET? 6. 3 SKALL DET UPPFÖRAS ANSLAG I KOMMANDE BUDGETAR? ANMÄRKNINGAR: Åtgärden medför inte några budgetkonsekvenser. JA/NEJ M/NEJ S ISSN 1024-4506 KOM(96) 368 slutlig DOKUMENT SV 03 Katalognummer : CB-CO-96-369-SV-C ISBN 92-78-07232-X Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg 5


title: Komisijas Regula (EK) Nr. 1418/96 (1996. gada 22. jūlijs), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par grafiska simbola lietojumu kvalitatīviem lauksaimniecības produktiem, kuri ir specifiski visattālākajiem reģioniem

eurovoc_concepts:
agricultural product
labelling
overseas countries and territories
product quality

formats: html pdf print

text: 03/19. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 275 31996R1418 23. 7. 1996. EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS L 182/9 KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1418/96 (1996. gada 22. jūlijs), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par grafiska simbola lietojumu kvalitatīviem lauksaimnie- cības produktiem, kuri ir specifiski visattālākajiem reģioniem EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, grafisku simbolu būtu piešķiramas operatoriem, kuri tieši atbild par ražošanu un iepakošanu, lai laistu tirgū un izgatavotu attie- cīgos produktus, un kuri veic uzņēmējdarbību minētajos reģionos un apņemas ievērot konkrētus noteikumus; ņemot vērā Padomes 1991. gada 16. decembra Regulu (EEK) Nr. 3763/91, ar ko Francijas aizjūras departamentu vajadzībām ievieš īpašus pasākumus attiecībā uz konkrētiem lauksaimnie- cības produktiem (1) un kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2598/95 (2), un jo īpaši tās 20. panta 5. punktu, ņemot vērā Padomes 1992. gada 15. jūnija Regulu (EEK) Nr. 1600/92 par īpašiem pasākumiem Azoru salās un Madeirā attiecībā uz dažiem lauksaimniecības produktiem (3), kurā jaunākie (EK) izdarīti Nr. 2537/95 (4), un jo īpaši tās 31. panta 5. punktu, ar Komisijas Regulu grozījumi ņemot vērā Padomes 1992. gada 15. jūnija Regulu (EEK) Nr. 1601/92 par īpašiem pasākumiem Kanāriju salās attiecībā uz dažiem lauksaimniecības produktiem (5), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2537/95, un jo īpaši tās 26. panta 5. punktu, tā kā Padome ir nolēmusi ieviest grafisku simbolu, lai nodroši- nātu labāku informētību un to dabīgo un lauksaimniecības pārstrādes produktu patēriņu, kas ir specifiski visattālākajiem Kopienas apgabaliem; tā kā šā pasākuma īstenošanai būtu jāpa- redz sīki izstrādāti noteikumi; tā kā Padomes lēmumā ir noteikts, ka grafiska simbola lieto- juma nosacījumi, proti, to dabīgo un lauksaimniecības pārstrādes produktu saraksta izveide, uz kuriem var būt šis simbols, un pārstrādes produktu kvalitātes rādītāju, ražošanas un iepakošanas metožu noteikšana, jāizvirza visattālāko reģionu tirdzniecības organizācijām; tā kā būtu jānorāda, ka šīs prasības var pieņemt, atsaucoties uz esošajiem standartiem saskaņā ar Kopienas noteikumiem vai, ja tādu nav, atsaucoties uz starptau- tiskiem standartiem vai uz tradicionālām audzēšanas un pārstrādes metodēm; tā kā, lai pēc iespējas veiksmīgāk lietotu šo specifisko reklāmas rīku, kas ir pieejams visattālākajos reģionos specifisku kvalita- tīvu produktu ražotājiem un pārstrādātājiem, un vienkāršo vadību un kontroli, paaugstinot tās efektivitāti, tiesības lietot (1) OV L 356, 24. 12. 1991. , 1. (2) OV L 267, 9. 11. 1995. , 1. (3) OV L 173, 27. 6. 1992. , 1. (4) OV L 260, 31. 10. 1995. , 10. (5) OV L 173, 27. 6. 1992. , 13. lpp. lpp. lpp. lpp. lpp. tā kā kompetentās iestādes attiecīgajos reģionos atbild par to papildu administratīvo prasību pieņemšanu, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu pareizu iedarbināto mehānismu darbību un garantētu minēto noteikumu ievērošanu; tā kā būtu vajadzīgs noteikums, ka Komisijai dara zināmu informāciju, kas vajadzīga, lai dotu tai iespēju nodrošināt to, ka šo pasākumu dažādajos attālajos reģionos ievieš ar nosacīju- miem, kas ir pēc iespējas vienādi; tā kā attiecīgo pārvaldības komiteju Apvienotā pārvaldības komiteja nav devusi atzinumu termiņā, ko noteicis tās priekš- sēdētājs, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Grafisko simbolu, kas ieviests, 1. ievērojot Regulas (EEK) Nr. 3763/91 20. pantu, Regulas (EEK) Nr. 1600/92 30. pantu un Regulas (EEK) Nr. 1601/92 26. pantu, lieto tikai, lai uzla- botu informētību un to dabīgo un lauksaimniecības pārstrādes produktu patēriņu, kas ir specifiski visattālākajiem Kopienas reģioniem, kuri atbilst prasībām, kas noteiktas pēc to tirdznie- cības organizāciju iniciatīvas, kuras pārstāv operatorus minē- tajos reģionos. 2. Prasības, kas minētas 1. punktā, attiecas uz kvalitātes standartiem un atbilstību audzēšanas, ražošanas un pārstrādes tehnoloģijai, kā arī prezentācijas un iepakošanas standartiem. Šīs prasības nosaka, atsaucoties uz Kopienas noteikumiem vai, ja tādu nav, uz starptautiskiem standartiem, vai vajadzības gadī- jumā paredz īpaši attiecībā uz produktiem no visattālākajiem reģioniem pēc pārstāvošo tirdzniecības organizāciju priekšli- kuma. 276 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/19. sēj. 2. pants 4. pants Tiesības lietot grafisku simbolu attiecībā uz katru atsevišķu produktu, uz ko attiecas 1. pantā minētās prasības, kuras pieņem atkarībā no produkta iedabas, to dalībvalstu kompe- tentās iestādes, kurās produktu ražo, vai pārstāvniecības, ko minētās iestādes šim nolūkam ir pilnvarojušas, piešķir šādu klašu operatoriem, šeit turpmāk “lietotāji”: — individuāliem ražotājiem vai ražotāju organizācijām vai grupām, — uzņēmējiem, kas produktu iepako laišanai tirgū, — produktu pārstrādātājiem, kas veic uzņēmējdarbību attālā reģionā atbilstīgi 3. panta prasībām. Tiesības piešķir pēc apstiprinājuma vienā vai vairākās mārke- tinga kampaņās. 3. pants Apstiprinājumu, kas paredzēts 2. panta pēdējā daļā, pēc 1. viņu lūguma piešķir lietotājiem, kuri: — apņemas atkarībā no apstākļiem saražot, iepakot vai pārstrādāt produktus, kas atbilst 1. panta prasībām, — vajadzības gadījumā var izmantot tehnoloģisko iekārtu un aprīkojumu, kas vajadzīgs attiecīgā produkta ražošanai vai pārstrādei saskaņā ar minētajām prasībām, — apņemas veikt uzskaiti, kas atvieglo pārraudzību, īpaši tāda produkta ražošanas, iepakošanas vai pārstrādes pārraudzību, kurš atbilst marķēšanai ar grafisku simbolu, — apņemas nodrošināt atbilstību visām pārbaudēm un verifi- kācijām, ko prasa kompetentās iestādes. 2. Apstiprinājumu atsauc, ja kompetentā iestāde konstatē, ka apstiprinātais lietotājs nespēj izpildīt prasības, kas attiecas uz produktu, vai pienākumu, kas izriet no viņa apņemšanās saskaņā ar 1. punktu. Apstiprinājumu atsauc uz laiku vai pavisam atkarībā no konstatētās nespējas pakāpes. iestādes Kompetentās regulāri pārbauda lietotāju atbilstību grafiska simbola lietošanas nosacījumiem un viņu spēju izpildīt 3. pantā minētās apņemšanās. Tās var šo pārbaužu veikšanu uzticēt šim nolūkam atbilstīgām iestādēm, kam ir vajadzīgā tehnoloģiskā kompetence un objektivitāte. Tādos gadījumos minētās iestādes tām regulāri ziņo par kontroles uzdevumu izpildi. 5. pants 1. Francijas, Portugāles un Spānijas kompetentās iestādes paredz visus papildu administratīvos pasākumus, kas vajadzīgi, lai pārvaldītu grafiska simbola noteikumus. Šajos pasākumos iekļaut grafiska simbola lietotāju nodevas ieka- var jo īpaši sēšanu par lai segtu administratīvās tā drukāšanu, kā arī, izmaksas un izmaksas, kas rodas sakarā ar kontroles operā- cijām. Kompetentās iestādes, kas minētas 1. punktā, par pakal- 2. pojumiem tūlīt informē Komisiju vai attiecīgi iestādes, kuras atbild par apstiprinājuma piešķiršanu lietotājiem un par to pārbaužu izdarīšanu, kas vajadzīgas, lai piemērotu šo regulu. Tās trijos mēnešos pēc šīs regulas stāšanās spēkā pirms to pieņemšanas dara zināmus arī papildu pasākumu projektus, kas minēti 1. punktā. 6. pants Dalībvalstīs piemēro attiecīgos esošos valsts noteikumus, lai novērstu grafiska simbola ļaunprātīgu lietošanu un vajadzības gadījumā sodītu par to vai paredzētu šim nolūkam vajadzīgos pasākumus. Tās sešos mēnešos pēc šīs regulas stāšanās spēkā informē Komisiju par piemērojamiem pasākumiem. 7. pants Komisija nodrošina to, ka grafisko simbolu un produktus, uz kuriem to var lietot, publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. 8. pants Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 1996. gada 22. jūlijā Komisijas vārdā — Komisijas loceklis Franz FISCHLER


title: Förslag till rådets beslut om godkännande av Europeiska gemenskapens anslutning till protokollet till Madridöverenskommelsen om den internationellaregistreringen av varumärken, antaget i Madrid den 27 juni 1989

eurovoc_concepts: World Intellectual Property Organisation

formats: html pdf pdfa1b print

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 22. 07. 1996 KOM(96) 367 slutlig 96/0190 (CNS) Förslag till RÅDETS BESLUT om godkännande av Europeiska gemenskapens anslutning till protokollet till Madridöverenskommelsen om den internationellaregistreringen av varumärken,antaget i Madrid den 27 juni 1989 (framlagt av kommissionen) MOTIVERING 1. INLEDNING Den 20 december 1993 antog rådet förordning (EG) nr 40/94 om gemenskapsvaru märken (i det följande kallat förordningen)1. Genom förordningen inrättades systemet för gemenskapsvarumärken, som ger möj lighet att erhålla skydd för varumärken med enhetlig verkan inom hela Europeiska gemenskapens territorium på grundval av en enda ingiven ansökan om registrering som gemenskapsvarumärken. Genom förordningen inrättades Byrån för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken, mönster och modeller) (i det följande kallad byrån) för att handha administrationen av gemenskapsvarumärken. Till följd av ett beslut som fattades av företrädarna för medlemsstaternas regeringar, som möttes på statschefs- och regeringsnivå den 29 oktober 1993, om att byrån skulle vara belägen i Spanien, i en stad som skulle utses av Spaniens regering, utsåg den senare Alicante till byråns säte. Den 1 januari 1996 slog byrån upp sina dörrar för inlämnande av ansökningar om gemenskapsvarumärken och den 1 april 1996 blev byrån fullt verksam. Vid det senare datumet blev Madridprotokollet verksamt, efter att ha trätt i kraft den 1 december 1995. Madridprotokollet ger möjlighet till internationell registrering av märken hos den internationella byrån hos Världsorganisationen för den intellektuella äganderätten (WIPO) i Genève. Registreringar som har gjorts enligt Madridprotokollet kallas in ternationella eftersom varje registrering får verkan i flera länder och regioner, even tuellt i alla avtalsslutande parter, inklusive stater och mellanstatliga organisationer som har en regional myndighet för registrering av märken med verkan inom organi sationens territorium. Syftet med detta förslag är att upprätta en förbindelselänk mellan systemet för ge i Madrid menskapsvarumärken och systemet för internationell registrering protokollet. EGTnrL 11, 14. 1. 1994, s. 1. - 1- 2. MADRIDPROTOKOLLET Madridprotokollet antogs i Madrid den 27 juni 1989 för att införa vissa nya drag i systemet för internationell registrering av märken enligt Madridöverenskommelsen av den 14 april 1891 om den internationella registreringen av varumärken (i det föl jande kallad Madridöverenskommelsen). I likhet med Madridöverenskommelsen ger Madridprotokollet möjlighet till internationell registrering av märken hos den inter nationella byrån hos WIPO. De nya drag som infördes i Madridprotokollet utformades för att undanröja de svå righeter som förhindrade vissa länder, inklusive vissa medlemsstater, att ansluta sig till Madridöverenskommelsen. Dessutom ger Madridprotokollet, i motsats till Madridöverenskommelsen, möjlighet för mellanstatliga organisationer som har sina egna regionala system för varumärken att delta i systemet för internationell registrering. Följande Madridprotokollet. fyra nya huvuddrag vad avser förfarandet infördes genom i) Den som ansöker om internationell registrering kan grunda sin ansökan inte bara på ett registrerat nationellt eller regionalt märke utan även på en ansökan om nationell eller regional registrering hos en nationell eller regional ur sprunglig myndighet (artikel 2). ii) Varje avtalsslutande part i vilken den sökande ansöker om skydd kan, om den har avgivit en förklaring med denna verkan, inom 18 månader (i stället för 12 månader) förklara att skydd för märket inte kan beviljas inom dess territorium. Denna period kan även utsträckas ytterligare om det finns invändningar mot internationell registrering (artikel 5). iii) Varje avtalsslutande parts myndighet får erhålla högre designationsavgifter än enligt Madridöverenskommelsen (artikel 8). iv) Internationella registreringar som har avförts eftersom det nationella eller re gionala märke som låg till grund för registreringen har upphört att ha verkan (centralt angrepp: artikel 6) kan omvandlas till nationella eller regionala an sökningar på grundval av sina inlämningsdatum och, om tillämpligt, sina prioriteringsdatum (artikel 9quinquies). Det bör betonas att i andra avseenden har Madridprotokollet en struktur som liknar Madridöverenskommelsens struktur. I varje avtalsslutande part i Madridprotokollet är därför den internationella registre ringen föremål för samma regler som är tillämpliga på nationella eller regionala an sökningar, både vad avser villkoren för registrering av märket och de rättigheter som märkesinnehavaren har. Madridprotokollets system omfattar följaktligen följande drag: 2- - Den internationella registreringen ger inte upphov till ett övernationellt märke, utan innebär en enda formalitet som motsvarar en hel rad inlämnanden av natio nella eller regionala ansökningar. - Man kan inte direkt ansöka om internationell registrering, utan en sådan ansökan kan endast göras på grundval av en nationell eller regional ansökan eller en regist rering hos ett nationellt eller regionalt organ för industriell äganderätt. I motsats till Madridöverenskommelsen är det enligt Madridprotokollet möjligt inte bara för stater, utan även för mellanstatliga organisationer att vara part i det interna tionella registreringssystemet. Denna möjlighet finns på grund av systemet för ge menskapsvarumärken och eftersom tanken var att systemet för gemenskapsvaru märken skulle vara sammanlänkat med systemet för internationell registrering. Enligt artikel 14. 1 b, i samband med artikel 2. 4 i Madridprotokollet, skall mellan till statliga organisationer uppfylla Madridprotokollet: två villkor få ansluta för att sig a) minst en av medlemsstaterna i organisationen skall vara part i Pariskonventionen för industriellt rättsskydd av den 20 mars 1883, b) organisationen skall ha en regional myndighet för registrering av märken med inom det territorium för vilket organisationens grundfördrag är verkan tillämpligt. Dessa bestämmelser infördes särskilt för att Europeiska gemenskapen skulle kunna ansluta sig till Madridprotokollet när väl systemet för gemenskapsvarumärken blev verksamt. Det är uppenbart att Europeiska gemenskapen uppfyller det första villkoret eftersom alla medlemsstater är parter i Pariskonventionen. Europeiska gemenskapen uppfyller även det andra villkoret eftersom byrån för har- monisering blev fullt verksam den 1 april 1996. Eftersom Madridöverenskommelsen fortsätter att utgöra ett attraktivt medel för att fä internationell registrering av märken kommer Madridprotokollet att vara ett komplement till Madridöverenskommelsen. -3 3. GEMENSKAPENS INTRESSE FÖR ATT ANSLUTA SIG TILL MADRIDPROTOKOLLET Den internationella registreringen av märken uppfyller kravet på enkelhet och besparingar. Den underlättar i betydande grad tillgången på skydd enligt varumärkeslagstiftning en: ett enda förfarande som administreras av det nationella eller regionala organet för industriell äganderätt och den internationella byrån hos WIPO ersätter en hel rad ansökningar som annars skulle ha lämnats in direkt av enskilda företag till var och en av de nationella eller regionala myndigheterna. Denna möjlighet för företagen att på utländska marknader erhålla skydd enligt va rumärkeslagstiftningen är en viktig del av det internationella kommersiella samarbe tet och bidrar till att öka handeln. I detta avseende har Madridprotokollet samma mål som systemet för gemenskaps varumärken även om olika medel används för att uppnå dem. Systemet för gemenskapsvarumärken ger ett fullständigt och enhetligt regionalt system för varumärkesregistrering som täcker hela Europeiska gemenskapens terri torium. I Madridprotokollet förenhetligas endast ansökningsförfarandet, om än med verkan för eventuellt alla avtalsslutande parter i Pariskonventionen (fler än 110 stater). Därför kompletterar de båda systemen varandra. Att systemet för gemenskapsvaru märken är knutet till Madridprotokollet kommer att medföra att industrin kan dra nytta av fördelarna med gemenskapsvarumärken enligt Madridprotokollet och om vänt. Med andra ord kan de som ansöker om och de som innehar ett gemenskapsva rumärke ansöka om internationellt skydd för sina märken genom att lämna in en in ternationell ansökan enligt Madridprotokollet och innehavare av internationella re gistreringar enligt Madridprotokollet kan ansöka om skydd för sina märken som gemenskapsvarumärken. Upprättandet av en förbindelselänk mellan de två systemen kommer med säkerhet att bidra till utvecklandet av gynnsamma villkor för handeln mellan Europeiska ge menskapen och berörda tredje länder. Internationella icke-statliga organisationer som särskilt företräder användare av systemet för gemenskapsvarumärken och användare av systemet för internationell registrering har upprepade gånger visat stort intresse av att upprätta en förbindelse länk mellan de två systemen. Europeiska kommissionen uppmärksammar dessutom att de tredje länder som del tog i utarbetandet av Madridprotokollet har visat intresse för att upprätta en förbin registrering och gemenskaps delselänk mellan systemet för varumärket. internationell I detta avseende bör det uppmärksammas att följande stater har undertecknat Mad ridprotokollet då det var öppet för undertecknande (från den 28 juni 1989 till den 31 december 1989): Belgien, Danmark, Demokratiska folkrepubliken Korea, Egypten, Finland, Frank rike, Förenade kungariket, Grekland, Irland, Italien, Jugoslavien, Liechtenstein, Luxemburg, Marocko, Monaco, Mongoliet, Nederländerna, Portugal, Rumänien, Senegal, Sovjetunionen, Spanien, Sverige, Schweiz, Tyskland, Ungern och Österrike (27). Under tiden har följande stater blivit parter i Madridprotokollet2: Danmark, Finland, Förenade kungariket, Kina, Kuba, Norge, Spanien, Sverige och Tyskland (9). Enligt Avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet som undertecknades i Oporto den 2 maj 1992, förpliktigar sig alla avtalsslutande parter till detta att ansluta sig till Madridprotokollet. Under överskådlig framtid kommer därför alla avtalsslu tande stater i EES-avtalet att delta i systemet för internationell registrering. Dessutom bör det påpekas att i de avtal som Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater har slutit med länderna i Central- och Östeuropa och vissa republiker i före detta Sovjetunionen och andra tredje länder, anges det att tredje land i fråga skall ratificera eller ansluta sig till Madridprotokollet. Det är svårt och för tidigt att bedöma om Madridprotokollet och dess förbindelse länk till systemet för gemenskapsvarumärken kommer att vara framgångsrikt. Erfa renheterna av Madridöverenskommelsen visar dock att systemet för internationell registrering fungerar tillfredsställande för de företag som är etablerade i de stater som är parter i överenskommelsen (51 )\ Den statistik för 1995'1 som WIPO har publicerat om hur Madridöverenskommelsen fungerar visar att den internationella byrån registrerade 18 852 märken och att 3 808 internationella registreringar förnyades (sammanlagt antal internationella registre ringar och förnyelser år 1995: 22 660). De 22 660 internationella registreringarna utgjorde 254 190 designationer som täckte de 44 avtalsslutande staterna, inklusive de 9 medlemsstater (Benelux, Frankrike, Italien, Portugal, Spanien, Tyskland och Österrike) som är parter i Madridöverenskommelsen, vilket innebär att varje inter nationell registrering i genomsnitt designerar 11 avtalsslutande stater. Av dessa 254 190 designationer gjordes 80 % (203 029) av företag i medlemsstater na. Av de designationer som dessa företag ansökte om designerade 38 % medlems stater och 62 % icke-medlemsstater. De senare svarade för 50 % av alla designatio ner. Den del av designationerna som gjordes av företag i icke-medlemsstater och som designerade medlemsstater motsvarade 8 % av alla designationer, dvs. 20 138 designationer. Den 1 januari 1996 enligt statistik från WIPO den 1. 1. 1996. Den 1 januari 1996 enligt statistik från WIPO den 1. 1. 1996. "Les Marques internationales", Statistiques pour l'année 1995. 5- Europeiska kommissionen tror att bristen på en förbindelselänk mycket väl skulle kunna minska gemenskapsvarumärkets attraktionskraft för företag både inom och utanför Europeiska gemenskapen och sålunda motarbeta målet att förverkliga den inre marknaden, det verkliga skälet för att inrätta ett gemenskapsvarumärke. Bristen på en förbindelselänk skulle utgöra ett hinder för företag i tredje land, och förhindra tillgång till medlemsstaternas nationella marknader. Sådana företag skulle sålunda uppmuntras att fortsätta att söka nationellt skydd genom internationell registrering, snarare än att ansöka om registrering hos byrån för harmonisering. På samma sätt skulle, utan förbindelselänken, gemenskapsföretag som använder internationell re gistrering vara tvungna att fortsätta att använda medlemsstaternas nationella märken för att på ett lätt sätt få tillgång till skydd i tredje land. Detta skulle inverka menligt på gemenskapsvarumärket. Det står helt klart att gemenskapsföretagen är huvudanvändare av systemet för inter nationell registrering och de ger upphov till ett betydande antal internationella an sökningar om skydd i sådana tredje länder som är parter i Madridöverenskommel sen, medan mycket färre företag i tredje land designerar medlemsstater. Ovannämnda siffror kan inte på ett enkelt sätt överföras på den situation som har uppstått efter det att systemet för gemenskapsvarumärken och Madridprotokollet har trätt i kraft. Inte desto mindre - med hänsyn till att de första resultaten av systemet för gemenskapsvarumärken är mycket lovande (den 1 april 1996 hade fler än 21 000 ansökningar om registrering av gemenskapsvarumärken lämnats in hos byrån för harmonisering) och givet detta förväntas Madridprotokollets geografiska räckvidd inom en närstående framtid i avsevärd grad överstiga Madridöverenskommelsens geografiska räckvidd - verkar man med säkerhet kunna anta att de siffror som anges ovan kommer att utgöra ett minimum när väl Madridprotokollet har börjat fungera fullt ut, inklusive Europeiska gemenskapens deltagande i systemet för internationell registrering. 4. RÄTTSLIG GRUND Etablerandet av en förbindelselänk mellan gemenskapsvarumärket och Madridpro tokollet skulle underlätta för företag som ansöker om eller innehar gemenskapsva rumärken att erhålla skydd enligt varumärkeslagstiftningen i tredje land och för före tag i det tredje landet i fråga att erhålla skydd enligt systemet för gemenskapsvaru märken. Företagen skulle därför på ett lättare sätt kunna skydda sina varumärken i länderna i fråga och penetrera dessa länders marknader. Ett internationellt åtagande från Europeiska gemenskapens sida i detta hänseende skulle göra gemenskapsvarumärket mer attraktivt jämfört med nationella varumär ken och dessutom ha ett handelspolitiskt mål. Dessutom skulle bristen på en förbin delselänk inverka menligt på gemenskapsvarumärket. Mot bakgrund av det föregående påverkar Europeiska gemenskapens anslutning till Madridprotokollet direkt tillämpningen av förordningen om gemenskaps varumärken. - 6- I sitt yttrande 1/94, som avgavs den 15 november 1994, om fördelningen av behö righet mellan Europeiska gemenskapen och medlemsstaterna vad avser ingåendet av WTO-avtalet och dess bilagor, bekräftade domstolen5 tillämpningen, inom området intellektuell äganderätt, av domen om AETR, som avgavs den 31 mars 1971 i mål 22/706. Europeiska kommissionen anser att detta tidigare fall är tillämpligt på detta fall och att artikel 235 i fördraget bör användas som lämplig rättslig grund, i samband med artikel 228. 2 andra meningen och artikel 228. 3 första stycket i detta. I enlighet med ovannämnda tidigare fall skall en gemenskapsakt om anslutning till Madridprotokol let grundas på den bestämmelse i fördraget på vilken de gemensamma reglerna, dvs. förordningen om gemenskapsvarumärken, baseras - i detta särskilda fall artikel 235. Det är självklart att en hänvisning även bör göras till artikel 228 i fördraget, i vilken Europeiska gemenskapen ges befogenhet att ingå avtal mellan Europeiska gemen skapen och en eller flera stater eller internationella organisationer. 5. FÖRFARANDE MADRIDPROTOKOLLET FÖR EUROPEISKA GEMENSKAPENS ANSLUTNING TILL Enligt artikel 14. 1 bi Madridprotokollet "kan alla mellanstatliga organisationer vara part i detta protokoll om följande villkor är uppfyllda": i) ii) minst en av medlemsstaterna i organisationen är part i Pariskonventionen för industriellt rättsskydd, organisationen har en regional myndighet för registrering av varumärken med verkan inom organisationens territorium under förutsättning att myndigheten inte är föremål för en underrättelse enligt artikel 9quater. " I enlighet med vad som har förklarats ovan uppfyller Europeiska gemenskapen båda dessa villkor. Enligt artikel 14. 3 och artikel 4 b i Madridprotokollet, skall protokollets anslutningsinstrument deponeras hos generaldirektören för WIPO och protokollet skall vad avser gemenskapen träda i kraft tre månader efter den dag då generaldirek tören för WIPO har lämnat en underrättelse om anslutningen. 6. FÖRKLARINGAR SOM SKALL AVGES INOM RAMEN FÖR GEMENSKAPENS AN SLUTNING TILL MADRIDPROTOKOLLET Enligt Madridprotokollet kan avtalsslutande parter i samband med sin anslutning avge förklaringar angående vissa frågor. Förklaringar kan avges om följande tre ämnen: Yttrande 1/94 punkt 102. (1971) REG 263. - om utsträckning av tidsfristen för en internationell organisation att enligt artikel 5 i Madridprotokollet vägra skydd, - om de avgifter som den avtalsslutandc parten önskar mottaga i samband med in ternationella registreringar i enlighet med artikel 8 i Madridprotokollet, - om skydd för internationella registreringar som har gjorts enligt Madridprotokol let före den dag då protokollet trädde i kraft vad avser den avtalsslutande parten i fråga enligt artikel 14 i Madridprotokollet. Europeiska kommissionen föreslår att en förklaring avges om de avgifter som Euro peiska gemenskapen önskar mottaga i samband med internationella registreringar för att säkerställa att systemet med individuella avgifter tillämpas vad avser desig nationer av Europeiska gemenskapen enligt Madridprotokollet (artikel 8 i Madrid protokollet). Detta föreslås på grund av följande skäl: Enligt Madridövcrcnskommelscn skall registreringen av ett märke hos den interna tionella byrån medföra betalning av en internationell avgift som inbegriper en grundavgift, en tilläggsavgift för varje klass i den internationella klassificeringen, utöver nummer tre, som omfattar de varor eller tjänster som märket skall gälla, och en kompletterande avgift för varje begäran om utsträckning av skyddet enligt artikel 3ter till tredje land (artikel 8. 2 i Madridöverenskommelsen). Grundavgiften delas li ka mellan de avtalsslutande parterna av den internationella byrån efter avdrag för utgifter och avgifter som är nödvändiga för att genomföra Madridöverenskommel sen, under det att tilläggsavgifterna och de kompletterande avgifterna delas upp mellan de avtalsslutande parterna i förhållande till vissa kriterier som är fastställda i artikel 8. 5 och artikel 8. 6 i Madridöverenskommelsen. Samma Madridprotokollet. fördelning av inkomster från avgifter återfinns i artikel 8 i Genom Madridprotokollet har dock ett ytterligare och alternativt system för avgifter införts som de avtalsslutande parterna kan tillämpa för sökande från stater för vilka Madridprotokollet är tillämpligt. Om en avtalsslutandc part väljer systemet med individuella avgifter, kommer den berörda avtalsslutande partens myndighet i princip att mottaga, vad avser varje de signation enligt den internationella registreringen, väsentligt högre avgifter än enligt Madridöverenskommelsen. Detta beror på att den berörda avtalsslutande partens myndighet enligt systemet med individuella avgifter kommer att mottaga, istället för en andel i den vinst som tilläggsavgiften och den kompletterande avgiften ger, en individuell avgift för varje designation enligt Madridprotokollet, som den internationella sökande skall betala. Den individuella avgiftens storlek kan fastställas till samma storlek som den natio nella eller regionala registreringsavgiften, minus de besparingar som följer av det internationella förfarandet (artikel 8. 7 a i Madridprotokollet). Om de avtalsslutande parterna väljer systemet med individuella avgifter skall de av ge en förklaring i detta syfte, antingen i sitt anslutningsinstrument eller senare (artikel 8. 7 b i protokollet). I samma förklaring skall den avtalsslutande parten ange storleken på den individuella avgift som den önskar mottaga. I fråga om inkomster kommer valet mellan systemet med enhetliga avgifter eller systemet med individuella avgifter att ha betydande budgetkonsekvenser för byrån för harmonisering. Byrån för harmonisering kommer enligt båda avgiftssystemen att erhålla sin andel vid fördelningen av grundavgiften, en större avvikelse uppstår då ett val måste göras mellan den inkomst som härrör från fördelningen av tilläggsavgifterna och de kompletterande avgifterna och inkomsten enligt systemet med individuella avgifter enligt Madridprotokollet. Enligt systemet med enhetliga avgifter skulle byrån för harmonisering vara berätti gad till sin andel i den internationella byråns inkomst från tilläggsavgifter och kompletterande avgifter. Givet det faktum att storleken på tilläggsavgiften är 73 CHF för varje klass av varor och tjänster förutom de tre klasserna och den komplet terande avgiften för designationen av varje designerad avtalsslutande part för närva rande är 73 CHF per designation, och med beaktande av systemet för fördelning av avgiften enligt Madridprotokollet, skulle byrån för harmonisering förmodligen er hålla cirka 105 CHF per designation7. Enligt systemet med individuella avgifter skulle byrån för harmonisering vara berät tigad till ett belopp per designation av Europeiska gemenskapen som skulle motsva ra summan av de avgifter som skall betalas vid registreringen av ett gemenskapsva rumärke, minus de besparingar som är följden av det internationella förfarandet. Eu ropeiska kommissionen föreslår därför att avgiftens storlek skall fastställas till samma belopp som de avgifter som skall betalas vid ansökan och registrering av gemenskapsvarumärken, dvs. 2075 ecu8, minus de besparingar som är följden av det internationella förfarandet. Detta beror på att de utgifter som byrån för harmomse- ring har för behandlingen av internationella registreringar som designerar Europeis ka gemenskapen kommer att vara jämförbara med byråns utgifter för granskningen av normala ansökningar om gemenskapsvarumärken. Vad beträffar eventuella be sparingar kommer de att bero på resultatet av diskussionerna kring Europeiska kommissionens förslag till rådets förordning om upprättandet av en förbindelselänk mellan gemenskapsvarumärket och protokollet till Madridöverenskommelsen9, som innehåller bestämmelser som är nödvändiga för Europeiska gemenskapens anslut ning till Madridprotokollet på gemenskapsnivå. 7 Se dokument GT/PM/V/3 från WIPO, s. 10, 31. 7. 1992, Arbetsgruppen för tillämpning av Madridprotokollet, femte sessionen, Geneve, 12-16 oktober 1992. Se artikel 2 i kommissionens förordning (EG) nr 2869/95 av den 13 december 1995 om de avgifter som skall betalas till Byrån för harmonisering inom den inre marknaden (EGT nr L 303 av den 15. 12. 1995). Dokument KOM(96) 372 slutlig. - 9- Av ovanstående siffror framgår det tydligt att byrån för harmonisering visade stort intresse för att Europeiska gemenskapen väljer systemet med individuella avgifter enligt Madridprotokollet. Den individuella avgiftens storlek skall anges i den förklaring som bifogas rådets beslut. Europeiska kommissionen anser att det inte finns något behov av att använda de bå da återstående förklaringarna. Beträffande förklaringen om utsträckningen av tidsfristen för vägran av skydd för en internationell registrering i enlighet med artikel 5 i Madridprotokollet bör det påpe kas att det följer av Europeiska kommissionens förslag om en förordning från rådet om upprättandet av en förbindelselänk mellan gemenskapsvarumärket och protokol let till Madridöverenskommelsen att byrån för harmonisering kommer att kunna meddela varje eventuell vägran av skydd innan utgången av den ett år långa tidsfris ten från den dag då den internationella byrån sände underrättelsen om utsträckning till Europeiska gemenskapen till byrån. Beträffande den tredje eventuella förklaringen, dvs. den förklaring om vägran av skydd för internationella registreringar som har utförts enligt Madridprotokollet före den dag då protokollet trädde i kraft avseende Europeiska gemenskapen (artikel 14 i Madridprotokollet), anser Europeiska kommissionen att det inte finns några skäl att avvika från principen om att internationella registreringar som utförs enligt Madrid protokollet innan det träder i kraft vad avser Europeiska gemenskapen kan utsträck as till att gälla Europeiska gemenskapen. Detta beror på att den möjliga utsträck ningen av sådana internationella registreringar till alt gälla även Europeiska gemen skapen kommer all bli föremål för granskning på absoluta grunder för vägran och invändning på grundval av tidigare rättigheter inom Europeiska gemenskapen, på samma sätt som normala ansökningar om gemenskapsvarumärken. 7. KOMMENTAR TILL ARTIKLARNA Artikel 1 Rådet uppmanas att godkänna Madridprotokollet. Madridprotokollets text på alla Europeiska gemenskapens språk bifogas detta beslut. Artikel 2 I artikel 2. 1 anges särskilt att till följd av antagandet av detta förslag skall rå dets ordförande deponera anslutningsinstrumentet hos generaldirektören för WIPO, enligt artikel 14 i Madridprotokollet. För att undvika eventuella komplikationer vid genomförandet av Madridprotokollet inom Europeiska gemenskapen har det klargjorts att anslutningsinstrumentet kan deponeras från och med den dag då rådet har beslutat om nödvändiga genomförandeåtgärder (Europeiska kommissionens förslag till rådets förordning om upprättandet av en förbindelselänk mellan gemenskapsvarumärket och protokollet till Mad ridöverenskommelsen, se ovan). 10 I artikel 2. 2 anges det särskilt, i samband med den bifogade förklaringen, att Europeiska gemenskapen skall förklara att den, istället för en andel av den in komst som tilläggsavgiften och den kompletterande avgiften ger, önskar erhålla den individuella avgiften. Artikel 3 När Europeiska gemenskapen har blivil en avtalsslutande part i Madridproto kollet kommer den alt bli medlem av Madridunionens församling med samma rättigheter och skyldigheter som de avtalsslutande staterna (artikel 10 i proto kollet). Detta innebär till exempel att Europeiska gemenskapen skall ha en röst i för samlingen, förutom de röster som de medlemsstater som är parter i Madrid protokollet har. Enligt artikel 10. 2 i Madridprotokollet, skall församlingen bland annat handha alla frågor som avser bibehållandet och utvecklingen av Madridunionen, handha alla frågor avseende protokollets genomförande, ge den internationella byrån riktlinjer lör förberedandet av konferenser om revidering av protokollet samt anta och ändra bestämmelser i förordningar som avser protokollets genomförande. Enligt artikel 228 i fördraget skall Europeiska kommissionen företräda Euro peiska gemenskapen i Madridunionens församling. I Europeiska gemenska pens delegation kan även företrädare för byrån ingå. Mot bakgrund av ovanstående och för att undvika onödiga och besvärliga förfaranden närhelst framtida möten inom Madridunionens församling äger rum anges det i artikel 3. 1 i förslaget att rådet ger Europeiska kommissionen befogenhet att företräda Europeiska gemenskapen vid framtida möten inom Madridunionens församling och att på F^uropeiska gemenskapens vägnar för handla i frågor som omfattas av den behörighet som församlingen har i enlig het med artikel 10 i Madridprotokollet. I artikel 3. 2 anges det särskilt att Eu ropeiska gemenskapens ståndpunkt kommer att utarbetas av Europeiska kommissionen och medlemsstaterna inom ramen för den behöriga arbetsgrup pen inom rådet eller vid möten på plats som sammankallas i samband med det arbete som utförs inom ramen lör WIPO. 8. YTTERLIGARE ÅTGÄRDER SOM SKALL VIDTAS TILL FÖLJD AV GEMENSKAPENS ANSLUTNING TILL MADRIDPROTOKOLLET Som tidigare har påpekats kräver Europeiska gemenskapens anslutning till Madrid protokollet genomförandeåtgärder på gemenskapsnivå. Genomförandeåtgärderna kan delas upp i två kategorier. För det första skall gemen skapens lagstiftare tillhandahålla bestämmelser för inlämnandet av internationella ansökningar enligt Madridprotokollet på grundval av ansökningar om gemenskaps varumärken eller registrerade gemenskapsvarumärken. För det andra skall bestäm- 11 - melser antas avseende skydd och ogiltigförklarandc av internationella registreringar som designerar Europeiska gemenskapen. Eftersom Madridprotokollet skall träda i kraft tre månader efter den dag då general direktören för WIPO har underrättat om Europeiska gemenskapens anslutning, skall de genomförandeåtgärder som är nödvändiga träda i kraft senast innan utgången av tremånadersperioden. 9. SLUTSATSER/FÖRSLAG På grundval av ovanstående uppmanas rådet att anta det bifogade beslutet och där vid, på Europeiska gemenskapens vägnar, godkänna Madridprotokollet, och ge rå dets ordförande befogenhet att deponera anslutningsinstrumentet avseende Madrid protokollet och den bifogade förklaringen hos generaldirektören för WIPO, och att ge Europeiska kommissionen befogenhet att företräda Europeiska gemenskapen vid möten som Madridunionens församling håller på uppdrag av WIPO och att på Euro peiska gemenskapens vägnar förhandla i och ge godkännande i frågor som omfattas av församlingens behörighet. -12 Förslag till RÅDETS BESLUT om godkännande av Europeiska gemenskapens anslutning till protokollet till Madridöverenskommelsen om den internationellaregistreringen av varumärken,antaget i Madrid den 27 juni 1989 EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt arti kel 235, i samband med artikel 228. 2 andra meningen och artikel 228. 3 första stycket i detta, med beaktande av Europeiska kommissionens förslag1, med beaktande av Europaparlamentets yttrande2, med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande3, och med beaktande av följande: Rådets förordning (EG) nr 40/94 av den 20 december 1993 om gemenskapsvarumärken4, som grundar sig på artikel 235 i fördraget är avsedd att skapa en marknad som fungerar väl och med villkor som liknar de som finns på en nationell marknad. För att skapa en sådan marknad och för att i allt högre grad göra den till en enda marknad, skapades ge nom nämnda förordning det system för gemenskaps varumärken med hjälp av vilket före tagen genom ett förfarande kan erhålla gemenskaps varumärken som ges ett enhetligt skydd och som har verkan inom hela Europeiska gemenskapens område. Följande förberedelser initierades och utfördes av Världsorganisationen för den intellek tuella äganderätten med deltagande av de medlemsstater som är medlemmar i Madridu nionen, de medlemsstater som inte är medlemmar i Madridunionen och Europeiska ge menskapen. Diplomatkonferensen om ingående av ett protokoll till Madridöverenskom melsen om den internationella registreringen av varumärken antog protokollet till Mad ridöverenskommelsen om den internationella registreringen av varumärken (i det följande kallat Madridprotokollet) den 27 juni 1989 i Madrid. 2 4 EGT nr L 11, 14. 1. 1994, s. 1. 13 Madridprotokollet antogs lör alt införa vissa nya drag i det system för internationell re gistrering av märken som förelåg enligt Madridöverenskommelsen om den internationel la registreringen av varumärken av den 14 april 1891, med ändringar (i det följande kal lad Madridöverenskommelsen)5. Madridprotokollets syfte är att underlätta för vissa medlemsstater,, öch särskilt de med lemsstater som för närvarande inte är parter i protokollet, att ansluta sig till systemet för internationell registrering av märken. Jämfört med Madridöverenskommelsen infördes genom Madridprotokollet, i artikel 14, som en av de huvudsakliga nyheterna möjligheten att en mellanstatlig organisation med en regional myndighet för registrering av märken med verkan inom organisationens terri torium kan vara part i Madridprotokollet. Möjligheten att en mellanstatlig organisation med en regional myndighet för registrering av märken kan bli part i Madridprotokollet togs med i Madridprotokollet särskilt för att ge Europeiska gemenskapen möjlighet att ansluta sig till nämnda protokoll. Madridprotokollet trädde i kraft den 1 december 1995 och blev verksamt den 1 april 1996, då även systemet för gemenskapsvarumärken blev verksamt. Systemet för gemenskapsvarumärken och systemet för internationell registrering i Mad ridprotokollet kompletterar varandra. För att göra det möjligt för företagen att dra nytta av fördelarna med gemenskapsvarumärken enligt Madridprotokollet och omvänt, är det nödvändigt att göra det möjligt för de som ansöker om gemenskapsvarumärken och för innehavare av sådana varumärken att ansöka om internationellt skydd för sina varumär ken genom att en internationell ansökan enligt Madridprotokollet lämnas in och omvänt att innehavare av internationella registreringar enligt Madridprotokollet ansöker om skydd för sina varumärken enligt systemet för gemenskapsvarumärken. 5 Madridöverenskommelsen om den internationella registreringen av varumärken, senast reviderad i Stockholm den 14 juli 1967 och ändrad den 2 oktober 1979. - 1 4- Inrättandet av en förbindelselänk mellan systemet lör gemenskapsvarumärken och syste met för internationell registrering i Madridprotokollet skulle främja en harmonisk ut veckling av ekonomisk verksamhet, undanröja snedvridningen av konkurrensen, vara kostnadseffektivt samt göra den inre marknaden mer integrerad och fa den att fungera bättre. Det är nödvändigt att gemenskapen ansluter sig till Madridprotokollet för att sys temet för gemenskapsvarumärken skall bli mer attraktivt. Europeiska kommissionen bör ha befogenhet att företräda Europeiska gemenskapen i Madridunionens församling efter del att gemenskapen har anslutit sig till Madridproto kollet. Europeiska gemenskapen kommer inte att företräda några åsikter i församlingen i frågor som enbart avser Madridöverenskommclsen. Europeiska gemenskapens behörighet att ingå eller ansluta sig till internationella över enskommelser eller fördrag härrör inte enbart från uttryckliga bestämmelser i fördraget utan kan också härröra från andra bestämmelser i fördraget eller från rättsakter som ge menskapens institutioner har antagit i enlighet med dessa bestämmelser. Detta beslut påverkar inte medlemsstaternas rätt att delta i Madridunionens församling i fråga om sina nationella varumärken. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE : Artikel 1 Protokollet till Madridöverenskommclsen om den internationella registreringen av varu märken, antaget i Madrid den 27 juni 1989 (i det följande kallat Madridprotokollet), god- känns härmed på gemenskapens vägnar vad avser sådana frågor som gemenskapen har behörighet för. Madridprotokollets text är bifogad detta beslut. Artikel 2 1. Rådets ordförande ges härmed befogenhet att deponera anslutningsinstrumentet hos generaldirektören för Världsorganisationen för den intellektuella äganderätten från och med den dag då rådet har beslutat om de åtgärder som är nödvändiga för att in rätta en förbindelselänk mellan gemenskapsvarumärket och Madridprotokollet. 2. Den förklaring som bifogas detta beslut skall avges i anslutningsinstrumentet. - 15 AditeLl 1. Europeiska kommissionen ges härmed befogenhet att företräda Europeiska gemen skapen vid de möten som Madridunionens iörsamling håller på uppdrag av Världs organisationen för den intellektuella äganderätten och att, på Europeiska gemenska pens vägnar, förhandla i frågor som omfattas av församlingens behörighet enligt ar tikel 10 i Madridprotokollel. 2. Europeiska gemenskapens ståndpunkt kommer att utarbetas av Europeiska kom missionen och medlemsstaterna inom den behöriga arbetsgruppen inom rådet eller vid möten på plats som sammankallas i samband med det arbete som utförs inom ramen för Världsorganisationen för den intellektuella äganderätten. Utfärdat i Bryssel På rådets vägnar Ordförande 16- BILAGA Förslag till Rådets Beslut om godkännande av Europeiska gemenskapens anslutning till protokollet till Madridöverenskommelsen om den internationella registreringen av varumärken, antaget i Madrid den 27 juni 1989 - Förklaring om ett system med individuella avgifter - Rådets ordförande skall vid deponeringen av detta anslutningsinstrument hos generaldi rektören för WIPO bifoga följande förklaring till anslutningsinstrumentet. "Europeiska gemenskapen förklarar att den i samband med varje internationell re gistrering där gemenskapen omnämns enligt artikel 3/er. l eller artikel 3ter. 2 i Mad ridprotokollet, och i samband med förnyandet av en sådan internationell registrering, i stället för en andel av den vinst som uppkommer genom tilläggsavgiften och den kompletterande avgiften, önskar erhålla för ett individuellt märke: en designationsavgift på 2 075 ecu6 plus, om tillämpligt, 400 ecu för varje klass av varor eller tjänster utöver nummer tre, eller, om tillämpligt, en förnyelseavgift på 2 500 ecu7 plus, om tillämpligt, 400 ecu för varje klass av va ror eller tjänster utöver nummer tre, för ett kollektivmärke: en designationsavgift på 3 875 ecu8 plus, om tillämpligt, 800 ecu för varje klass av varor eller tjänster utöver nummer tre, eller, om tillämpligt, en förnyelseavgift på 5 000 ecu9 plus, om tillämpligt, 800 ecu för varje klass av va ror eller tjänster utöver nummer tre. " Nämnda avgifter är preliminära. De kommer att minskas med de besparingar som följer av det internationella förfarandet, när dessa väl är kända. Se fotnot 6. Se fotnot 6. Se fotnot 6. -17 Madridprotokollet (inofficiell svensk översättning) Prop. 1994/95:59 Bilaga 5 Protokoll till Madridöverenskommelsen om den internationella registreringen av varumärken Antaget i Madrid den 27 juni 1989 I Artikel 1 Medlemskap i Madridunionen De stater som är bundna av detta protokoll ("de avtalsslutande staterna"), även om de inte är bundna av Madridöverenskommelsen om den internationella registreringen av varumärken, reviderad i Stockholm 1967 och kompletterad 1979 ("Madridöverenskommelsen (Stock holm)"), och de organisationer som nämns i artikel 14(l)(b) och som är bundna av detta protokoll ("de avtalsslutande organisationerna"), skall vara medlemmar i samma union som den i vilka länder bundna av Madridöverenskommelsen (Stockholm) är medlemmar. Varje hänvisning i detta protokoll till "avtalsslutande parter" skall anses innefatta både avtalsslutande stater och avtalsslutande organisationer. Artikel 2 Erhållande av skvdd genom internationell registrering (1) När en ansökan om registrering av ett varumärke har gjorts hos en avtalsslutande parts varumärkesmyndighet eller när ett märke har registrerats i registret hos en avtalsslutande parts varumärkesmyndighet kan den person i vars namn denna ansökan ("den ursprungliga ansökan") eller denna registrering ("den ursprungliga registreringen") står, med iakttagande av bestämmelserna i detta protokoll, fä skydd for sitt märke på de avtalsslutande parternas områden genom en registrering av märket i registret hos den internationella byrån hos Världs organisationen för den intellektuella äganderätten ("den internationella registreringen", "det internationella byrån" och "organisationen") under förutsättning att, internationella registret", "den (i) när den ursprungliga ansökan har gjorts hos en avtalsslutande stats varumärkesmyndighet eller den ursprungliga registreringen har skett hos en sådan myndighet, den person i vars namn denna ansökan eller registrering står är medborgare i denna avtalsslutande stat eller har sin hemvist, eller har en verklig och fungerande industriell eller kommersiell verksamhet, i den nämnda avtalsslutande staten, * ^ ^ -ä 95 (ii) när den ursprungliga ansökan har gjorts hos en avtalsslutande Prop. 1994/95:59 eller varumärkesmyndighet organisations registreringen har skett hos en sådan myndighet, den person i vars namn denna ansökan eller registrering står är medborgare i en stat som är medlem av denna avtalsslutande organisation eller har sitt hemvist inom eller har en verklig och fungerande industriell eller kommersiell verksamhet inom den avtalsslutande organisationens område. den ursprungliga Bilaga 5 (2) En ansökan om internationell registrering ("den internationella ansökan") skall göras hos den internationella byrån genom förmedling av den varumärkesmyndighet hos vilken den ursprungliga ansökan gjorts eller hos vilken den ursprungliga registreringen skett ("den ursprungliga varumärkesmyndigheten"). (3) Varje hänvisning i detta protokoll till en "varumärkesmyndighet" eller "en avtalsslutande parts varumärkesmyndighet" skall anses innebära en hänvisning till den varumärkesmyndighet som för en avtalsslutande parts registrering av räkning har ansvaret varumärken, och varje hänvisning i detta protokoll till varumärken skall anses innefatta en hänvisning till märken för såväl varor som tjänster. för (4) För tillämpningen av detta protokoll avses med "en avtalsslutande parts område", då den avtalsslutande parten är en stat, denna stats område, och då den avtalsslutande parten är en mellanstatlig organisation, det område inom vilket det grundläggande fördraget för denna mellanstatliga organisation tillämpas. Artikel 3 Internationell ansökan (1) Varje internationell ansökan enligt detta protokoll skall göras på det formulär som anges i tillämpningsföreskrifterna. Den ursprungliga varumärkesmyndigheten skall intyga att de uppgifter som är intagna i den internationella ansökan motsvarar de uppgifter som vid tiden för intygandet är intagna i den ursprungliga ansökan eller den ursprungliga registreringen. Därutöver skall myndigheten ange, (i) beträffande en ursprunglig ansökan, datum och nummer för denna ansökan, (ii) beträffande en ursprunglig registrering, datum och nummer för denna registrering och dessutom damm och nummer för den ansökan på vilken den ursprungliga registreringen grundar sig. Den ursprungliga varumärkesmyndigheten skall vidare ange datum för den internationella ansökan. V 96 41 (2) Sökanden skall ange de varor och tjänster för vilka skydd för Prop. 1994/95:59 märket begärs, och vidare, om möjligt, motsvarande klass eller klasser Bilaga 5 enligt klassificeringen i Niceöverenskommelsen om den internationella klassificeringen av varor och tjänster för registrering av varumärken. Om sökanden inte lämnar någon sådan uppgift, skall den internationella byrån klassificera varorna och tjänsterna i de tillämpliga klasserna enligt den nämnda klassificeringen. Den uppgift om klasser som lämnas av sökanden skall kontrolleras av den internationella byrån vilken skall utöva denna kontroll i samråd med den ursprungliga varumärkes- myndigheten. I fall av oenighet mellan den nämnda myndigheten och den internationella byrån skall den senares uppfattning ha företräde. (3) Om sökanden åberopar färg som särskiljande drag hos sitt märke, skall han (i) ange detta och i sin internationella ansökan lämna uppgift om den färg eller den kombination av färger som åberopas, I M«*^^^^^>^^>fe::-^ M (ii) tillsammans med sin internationella ansökan ge in kopior i färg av märket vilka skall fogas till de underrättelser som lämnas av den internationella byrån. Antalet kopior skall anges föreskrifterna. tillämpnings i in (4) Den internationella byrån skall omedelbart registrera de märken för vilka ansökan om registrering har gjorts enligt artikel 2. Den internationella registreringen skall erhålla det datum då den inter nationella ansökan kom till den ursprungliga varumärkes- myndigheten, under förutsättning att den internationella ansökan kom in till den internationella byrån inom två månader från detta datum. Om den internationella ansökan inte kom in inom denna tid, skall den internationella ansökan erhålla det datum då den internationella ansökan kom in till den internationella byrån. Den internationella byrån skall utan dröjsmål underrätta de berörda varumärkesmyndighetema om den internationella registreringen. Märken som har registrerats i det internationella registret skall publiceras i en periodisk tidskrift som ges ut av den internationella byrån på grundval av uppgifterna i den internationella ansökan. » (5) För att ge offentlighet åt märken som registrerats i det internationella registret, skall varje varumärkesmyndighet från den Internationella byrån erhålla ett antal exemplar av den periodiska tidskriften utan avgift och därutöver ett antal exemplar till ett nedsatt pris under de villkor som fastställs av den församling som nämns i artikel 10, ("församlingen"). Sådant offentliggörande skall anses som tillräckligt med avseende på alla avtalsslutande parter och inget annat internationella offentliggörande registreringen. innehavaren av den får krävas av 7 Riksdagen 1994/95. I saml. Nr 59 97 X Artikel 3bis Territoriell verkan Prop. 1994/95:59 Bilaga 5 Det skydd som följer av den internationella registreringen skall utsträckas till en avtalsslutande part endast på begäran av den person som gör den internationella ansökan eller som är innehavare av den internationella registreringen. Sådan begäran kan dock inte göras med avseende på den avtalsslutande part vars varumärkesmyndighet är den ursprungliga varumärkesmyndigheten. Artikel 3ter Begäran om "territoriell utsträckning" (1) En begäran om att det skydd som följer av den internationella registreringen skall utsträckas till att gälla en avtalsslutande part skall särskilt anges i den internationella ansökan. (2) En begäran om utsträckning av den territoriella verkan får göras även efter den internationella registreringen. Sådan begäran skall göras på det formulär som anges i tillämpningsföreskrifterna. Den skall omedelbart registreras av den internationella byrån som utan dröjsmål skall underrätta den eller de varumärkesmyndigheter som berörs. Registreringen av utsträckningen skall publiceras i den internationella byråns periodiska tidskrift. Sådan territoriell utsträckning skall ha verkan från det datum då den har förts in i det internationella registret. Den skall upphöra att ha verkan då den internationella registrering till vilken den hänför sig upphör att gälla. • : - • : < :• • - « •- Verkan av en internationell registrering Artikel 4 (l)(a) Från den dag då en registrering eller ett införande i registret har skett enligt bestämmelserna i artiklarna 3 och 3ter, skall skyddet för märket beträffande var och en av de avtalsslutande partema vara detsamma som om skydd för märket hade begärts direkt hos denna avtalsslutande parts varumärkesmyndighet. Om ingen underrättelse om vägrat skydd har meddelats till den internationella byrån i enlighet med artikel 5(1) och (2) eller om ett beslut om vägrat skydd, som har meddelats i enlighet med den nämnda artikeln, därefter har upphävts, skall skyddet för märket beträffande den avtalsslutande parten från nämnda datum vara detsamma som om märket hade registrerats av den avtalsslutande partens varumärkesmyndighet. (b) Angivandet av klasser för varor och tjänster som föreskrivs i artikel 3 skall inte vara bindande för de avtalslutande partema i vad angår omfattningen av skyddet för märket. 9g Äl (2) Varje internationell registrering skall åtnjuta den rätt till prioritet som föreskrivs i artikel 4 i ?äriskonventionen för indusunellt rättsskydd även om de krav som anges i sektion D i artikeln inte är uppfyllda. Prop. 1994/95:59 Bilaga 5 Artikel 4bis t • Utbvte av en nationell eller regional registrering mot en internationell registrering (1) Om ett märke som är föremål för en nationell eller en regional registrering hos en avtalsslutande parts varumärkesmyndighet också är föremal för en internationell registrering och båda registreringarna står i samma persons namn, skall den internationella registreringen anses ersätta den nationella eller regionala registreringen utan att inskränkning sker i de rättigheter som kan ha förvärvats på grundval av den senare, under förutsättning att (i) det skydd som följer av den internationella registreringen utsträcks till den avtalsslutandc parten enligt artikel 3ter (1) och 2), (ii) alla de varor och tjänster som anges i den nationella eller den regionala registreringen också anges i den internationella registreringen i förhållande till den avtalsslutande parten, (iii) sådan utsträckning får verkan efter dagen för den nationella eller regionala registreringen. (2) Den varumärkesmyndighet som anges i stycke (1) skall på begäran vara skyldig att i sitt register föra in uppgift om den inter nationella registreringen. Artikel 5 '^^^S^^^y^. ^i Vägran och ogiltigförklaring av verkan av internationell registrering beträffande vissa avtalsslutande parter. (1) Om en tillämplig lag så tillåter, skall en fördragsslutande parts varumärkesmyndighet, vilken har erhållit meddelande från den inter nationella byrån om utsträckning enligt artikel 3ter(l) eller (2) till den avtalsslutande parten av det skydd som följer av den internationella registreringen ha rätt att, genom en underrättelse om vägrat skydd, förklara att skydd inte kan ges hos den avtalsslutande parten av det märke som är föremål för en sådan utsträckning. Vägrat skydd får grundas endast på sådana skäl som enligt Pariskonventionen för industriellt rättsskydd skulle tillämpas om en ansökan om registrering av märket hade gjorts direkt hos den varumärkesmyndighet som lämnar underrättelse om vägrat skydd. Dock får inte skydd, ens delvis, vägras bara därför att den tillämpliga lagstiftningen tillåter registrering endast i 99 JOL I ett begränsat antal klasser eller för ett begränsat antal varor eller Prop. 1994/95:59 tjänster. Bilaga 5 (2)(a) En varumärkesmyndighet som önskar utnyttja en sådan rätt skall lämna en underrättelse om vägrat skydd, med uppgift om alla skäl därför, inom den tid som är föreskriven för denna myndighet, och, med förbehåll för vad som sägs i (b) och (c), senast före utgången av ett år från den dag då den internationella byrån har skickat en underrättelse till varumärkesmyndigheten om den utsträckning som nämns i stycke (1). (b) Utan hinder av vad som sägs i (a) kan en avtalsslutande part förklara att, i fråga om internationella registreringar som gjorts enligt detta protokoll, den tid om ett år som nämns i (a), skall vara 18 månader. (c) En sådan förklaring får även ange att, om vägran att medge skydd följer av ett invändningsförfarande, underrättelse om vägrat skydd kan komma att lämnas till den internationella byrån efter utgången av 18- månadersperioden. En sådan myndighet får för varje beviljad inter lämna underrättelse om vägrat skydd efter nationell registrering utgången av 18-månadersperioden, men endast om (i) den före utgången av 18-månadersperioden har underrättat den internationella byrån om möjligheten att invändning kan komma att göras efter utgången av 18-månadersperioden, och (ii) underrättelsen om vägrat skydd på grund av invändning lämnas inom en tid av sju månader från den dag då invändningsfristen börjar. Om invändningsfristen löper ut före denna tidsgräns om sju månader, skall underrättelsen lämnas inom en månad från utgången av invänd ningsfristen. (d) En förklaring enligt (b) eller (c) får lämnas i ett sådant instrument som nämns i artikel 14(2) och dagen för giltigheten av en sådan förklaring skall vara densamma som dagen för ikraftträdandet av detta protokoll för den stat eller mellanstatliga organisation som har lämnat förklaringen. En sådan förklaring får även göras senare, i vilket fall förklaringen skall få verkan tre månader efter det att den har kommit in till organisationens generaldirektör ("generaldirektören") eller den senare dag som anges i förklaringen, i vad angår varje internationell registrering vars datum är detsamma som eller senare än det då förklaringen har erhållit verkan. (e) Tio år efter ikraftträdandet av detta protokoll, skall församlingen granska det system som har skapats genom bestämmelserna i (a) till (d). Därefter kan församlingen ändra dessa bestämmelser genom ett enhälligt beslut. 100 h-:-&&^. &*. **:-->&? A5 (3) Den internationella byrån skall utan dröjsmål sända över ett exemplar av underrättelsen om vägrat skydd till innehavaren av den internationella registreringen. Innehavaren skall ha samma möjligheter till överprövning av beslutet som om han hade ansökt om registrering av märket direkt hos den varumärkesmyndighet som har lämnat underrättelsen om vägrat skydd. Om den internationella byrån har mottagit en underrättelse enligt (2)(c)(i) skall den utan dröjsmål internationella översända underrättelsen registreringen. innehavaren av den till Prop. 1994/95:59 Bilaga 5 (4) Den internationella byrån skall underrätta envar part som begär det om skälen för att vägra skydd för märket. $ (5) En varumärkesmyndighet som för en internationell registrering inte har lämnat någon underrättelse om möjlig eller slutlig vägran enligt bestämmelserna i styckena (1) och (2) har, för denna internationella registrering, förlorat möjligheten att utnyttja den rättighet som föreskrivs i stycke (1). I (6) Behöriga myndigheter hos en avtalsslutande part får inte häva verkan av en internationell registrering på den avtalsslutande partens område utan att innehavaren av den internationella registreringen i god tid har getts möjlighet att försvara sina rättigheter. Meddelande om hävningen skall lämnas till den internationella byrån. Artikel 5bis Skriftlig utredning om rätten att använda vissa tecken i märket Skriftliga bevis om rätten att använda vissa tecken som ingår i ett märke, såsom vapen, sköldemärken, porträtt, hedersutmärkelser, titlar, firmor, annat personnamn än namnet på sökanden eller andra liknande som kan begäras av varumärkesmyndigheten hos de angivelser avtalsslutande parterna, skall undantas från krav på legalisering och från krav på bestyrkande av annan än den ursprungliga varumärkes myndigheten. Artikel Ster Kopior av införingar i det internationella registret; forgranskning; utdrag ur det internationella registret (1) Den internationella byrån skall till varje person som ansöker om det och mot erläggande av den avgift som fastställs i tillämpnings föreskrifterna lämna ut en kopia av de införingar som har gjorts i det internationella registret beträffande ett visst märke. 101 ^^^ir,^i^>^^^ii'^>M Ä (2) Den internationella byrån kan också mot betalning utföra Prop. 1994/95:59 forgranskning i det internationella registret bland de märken som är Bilaga 5 föremål för internationell registrering. (3) Utdrag ur det internationella registret som har begärts för användning hos en avtalsslutande part skall vara undantagna från varje legalisering. Artikel 6 Giltighetstiden för en internationell registrering, beroende och oberoende av den internationella registreringen (1) En registrering av ett märke hos den internationella byrån gäller för tio år med möjlighet till förnyelse på de villkor som anges i artikel 7. (2) Efter fem år från dagen för den internationella registreringen skall denna under de förutsättningar som anges i det följande bli oberoende av den ursprungliga ansökan eller den registrering som härrör från denna eller av den ursprungliga registreringen. för den från dagen (3) Det skydd som följer av den internationella registreringen, vare sig denna har överlåtits eller inte, får inte längre åberopas om, inom fem år internationella registreringen, den ursprungliga ansökan eller den registrering som härrör från denna, eller den ursprungliga registreringen, har återkallats, löpt ut, blivit föremål för avstående eller för ett lagakraftvunnet beslut om avslag, upp hävande, avförande eller ogiltig förklaring i fråga om alla eller vissa av de varor och tjänster som anges i den internationella registreringen. Detsamma gäller i fall av. „&. (i) ett överklagande av ett beslut varigenom verkan av den ursprungliga ansökan har vägrats, (ii) en återkallelse av den ursprungliga ansökan eller av upphävande, avförande eller ogiltigförklaring av den registrering som härrör från den ursprungliga ansökan, eller av den ursprungliga registreringen, eller (iii) en invändning mot den ursprungliga ansökan vilken efter utgången av femårsperioden resulterar i ett slutligt beslut om avslag, upphävande, avförande eller ogiltigförklaring eller i en återkallelse av den ursprungliga ansökan eller den registrering som härrör från denna eller av den ursprungliga registreringen, allt under förutsättning att ett sådant överklagande eller sådan talan eller invändning har påbörjats före utgången av den nämnda tidsperioden. Detsamma gäller om den ursprungliga ansökan har återkallats eller den registrering som härrör från den ursprungliga ansökan eller den ursprungliga registreringen har [02 25 blivit föremål för avstående efter utgången av femårsperioden under förutsättning att vid tiden för återkallelsen eller avståendet den nämnda ansökan eller registreringen var föremål för ett sådant förfarande som anges i (i), (ii) eller (iii) och förfarandet hade påbörjats före utgången av den nämnda perioden. Prop. 1994/95:59 Bilaga 5 (4) Den ursprungliga varumärkesmyndigheten skall, på sätt som internationella föreskrivs i tillämpningsföreskrifterna, underrätta den byrån om omständigheter och beslut av betydelse enligt stycke (3) och den internationella byrån skall på det sätt som anges i tillämpnings föreskrifterna underrätta de berörda parterna och verkställa erforderliga ! kungörelser. Den ursprungliga varumärkesmyndigheten skall i före kommande fall hos den internationella byrån begära att den inter nationella registreringen skall avföras i tillämpliga delar och den inter nationella byrån skall verkställa detta. t Artikel 7 Förnyelse av en internationella registrering (1) En internationell registrering kan förnyas för en tid av tio år från utgången av den föregående registreringsperioden genom betalning av grundavgiften och, med förbehåll för vad som sägs i artikel 8(7), den tilläggsavgift och kompletterande avgift som föreskrivs i artikel 8(2). (2) Förnyelse får inte innebära någon ändring i den internationella registreringen i dess senaste form. (3) Sex månader före utgången av registreringsperioden skall den internationella byrån genom att sända en inofficiell underrättelse påminna innehavaren av den internationella registreringen och hans ombud, om sådant finns, om den exakta dagen för utgången. (4) Mot betalning av en tilläggsavgift som fastställs i tillämpnings föreskrifterna skall sex månaders anstånd medges för förnyelse av den internationella registreringen. Artikel 8 Avgifter för internationell ansökan och registrering i f (1) Den ursprungliga varumärkesmyndigheten får enligt eget be stämmande fastställa och för eget ändamål uppbära en avgift av sökanden av en internationell registrering eller från innehavaren av den internationella registreringen i samband med ingivandet av den inter nationella ansökan eller förnyelsen av den internationella registreringen. 103 % K i. - ^i '% ^:^^^^:^. ^ (2) Registrering av ett märke hos den internationella byrån förutsätter betalning i förskott av en internationell avgift som, med förbehåll för bestämmelserna i stycke (7)(a), skall innefatta Prop. 1994/95:59 Bilaga 5 (i) en grundavgift, (ii) en tilläggsavgift för varje klass internationella klassificeringen, utöver tre, inom vilka de varor och tjänster innefattas för vilka märket skall gälla, i den (iii) en kompletterande avgift för varje begäran om utsträckning av skyddet enligt artikel 3ter. (3) Den tilläggsavgift som anges i stycke (2)(ii) får dock, utan att det påverkar dagen för den internationella registreringen, betalas inom den tid som anges i tillämpningsföreskrifterna i fall då antalet klasser för varor och tjänster bestämts eller ifrågasatts av den internationella byrån. Om tilläggsavgiften inte har betalats vid utgången av den nämnda tiden eller om förteckningen av varor eller tjänster inte har blivit begränsad av sökanden till den begärda omfattningen, skall den internationella ansökan anses som inte fullföljd. (4) Den årliga summan av vad som influtit från internationella registreringar, med undantag av vad som härrör från de avgifter som anges i stycke (2)(ii) och (iii), skall av den internationella byrån fördelas lika mellan de avtalsslutande parterna efter avdrag för utgifterna och kostnaderna för administrationen av detta protokoll. b&&®^?G&<fr&£'$ (5) De belopp som inflyter från de tilläggsavgifter som föreskrivs i stycke (2)(ii) skall vid utgången av varje år fördelas mellan de berörda avtalsslutande partema i förhållande till antalet av de märken för vilka skydd har sökts i var och en av dem under året. Detta antal skall, i fråga om avtalsslutande parter som verkställer en granskning, multipliceras med en koefficient i tillämpnings föreskrifterna. fastställs som (6) De belopp som inflyter från de kompletterande avgifter som föreskrivs i stycke (2)(iii) skall fördelas enligt samma regler som dem som anges i stycke (5). (7)(a) En avtalsslutande part får förklara att den i fråga om varje internationell registrering i vilken den nämns i artikel 3ter, och i fråga om förnyelse av en sådan internationell registrering, i stället för en andel i inkomsten från tilläggsavgifter och kompletterande avgifter, önskar erhålla en avgift ("individuell avgift") vars belopp skall anges i förklaringen och kan ändras i senare förklaringar. Denna avgift får inte överstiga ett belopp motsvarande det som den avtalsslutande partens varumärkesmyndighet skulle vara berättigad att erhålla från sökanden för en tioårig registrering eller från innehavaren av en registrering för 104 A en tioårig förnyelse av denna registrering av märket. Avgiften skall Prop. 1994/95:59 minskas med de besparingar som förfarandet. Om en individuell avgift skall erläggas, internationella Bilaga 5 följer av det (i) skall ingen tilläggsavgift som nämns i stycke (2)(ii) erläggas om endast avtalsslutande parter som har avgivit en förklaring enligt denna bestämmelse är nämnda enligt artikel 3ter, och vidare (ii) skall ingen kompletterande avgift som nämns i stycke (2)(iii) erläggas beträffande avtalsslutande parter som har avgivit en förklaring enligt denna bestämmelse. (b) En förklaring enligt bestämmelsen i (a) kan göras i de instrument som anges i artikel 14(2) och dagen för verkan av förklaringen skall vara densamma som den då detta protokoll träder i kraft för den stat eller mellanstatliga organisation förklaringen. Sådan förklaring får också avges senare, i vilket fall förklaringen skall fä verkan tre månader efter det att den har kommit in till generaldirektören eller den senare dag som har anjetts i förklaringen i förhållande till varje internationell registrering vars datum är detsamma som eller senare än det då förklaringen har erhållit verkan. som avger Artikel 9 Anteckning om ändring av innehavet av den internationella registreringen i vars namn den På begäran av den person internationella registreringen står eller på begäran av en berörd varumärkesmyndighet, antingen ex officio eller på begäran av en berörd person, skall den internationella byrån i det internationella registret anteckna ändringar i innehavet av den internationella registreringen i vad angår alla eller vissa av de avtalsslutande parter på vars områden den nämnda registreringen har verkan och i fråga om alla eller vissa av de varor och tjänster som anges i registreringen, förutsatt att den nye innehavaren är en person som enligt artikel 2(1) är behörig att göra en internationell ansökan. Artikel 9bis Anteckning av vissa uppgifter rörande en internationell registrering Den internationella byrån skall i det internationella registret anteckna, (i) ändring av namn eller adress för innehavaren av den inter nationella registreringen, (ii) utseende av ombud för innehavaren av den internationella registreringen och varje annan relevant omständighet rörande ombudet, 105 o» f^^^^^é^^-M (iii) begränsning i förhållande till alla eller vissa av de Prop. 1994/95:59 avtalsslutande partema av de. äror och tjänster som är angivna i den Bilaga 5 internationella registreringen, (iv) avstående, av den internationella registreringen i förhållande till alla eller vissa av de avtalsslutande partema, eller ogiltigförklaring avförande (v) varje annan i tillämpningsföreskrifterna angiven relevant om ständighet rörande rättigheterna till det märke som är föremål för en internationell registrering. Artikel 9ter Avgift för vissa anteckningar En anteckning enligt artikel 9 eller artikel 9bis fir göras till föremål för en avgift. Artikel 9quater Gemensam varumärkesmyndighet för flera avtalsslutande stater (1) Om flera avtalsslutande stater kommer överens om att förenhetliga sin nationella varumärkeslagstiftning, kan de underrätta general direktören om (i) att en gemensam varumärkesmyndighet skall ersätta den nationella myndigheten hos var och en av dem, och (ii) att hela deras respektive områden skall anses som en enda stat i vad angår tillämpningen av alla eller vissa av de bestämmelser som i artiklarna föregår denna artikel ävensom av bestämmelserna 9quinquies och 9sexies. (2) Un sådan underrättelse skall få verkan först tre månader efter den dag då generaldirektören har sänt meddelande därom till de andra avtalsslutandc parterna. Artikel 9quinquies Omvandling av en internationell registrering till nationella eller regionala ansökningar Om den internationella registreringen har avförts på begäran av den ursprungliga varumärkesmyndigheten enligt artikel 6(4) med avseende på alla eller vissa av de varor eller tjänster som anges i registreringen och den person som var innehavare av den internationella gör en ansökan om registrering av samma märke hos varumärkes- registreringen i06 Jh myndigheten i någon av de avtalsslutande partema för det område där Prop. 1994/95:59 den internationella registreringen hade verkan, skall denna ansökan Bilaga 5 behandlas som om den hade gjorts samma dag som dagen för den internationella registreringen enligt artikel 3(4) eller dagen för registrering av den territoriella utsträckningen enligt artikel 3ter(2). Den skall, om den internationella registreringen åtnjöt prioritet, åtnjuta samma prioritet under förutsättning att (i) ansökan görs inom tre månader från den dag då den internationella registreringen avfördes, (ii) de varor och tjänster som anges i ansökan är täckta av uppgifterna om varor och tjänster i den internationella registreringen för den berörda avtalsslutande parten, och (iii) en sådan ansökan uppfyller alla krav enligt tillämplig lag, inbegripet krav på avgifter. Artikel 9sexies Förbehåll för Madridöverenskommelsen (Stockholm) (1) Om i fråga om en gjord internationell ansökan eller en beviljad internationell registrering den ursprungliga varumärkesmyndigheten är varumärkesmyndigheten i en stat som är bunden både av detta protokoll och av Madridöverenskommelsen (Stockholm), skall bestämmelserna i detta protokoll inte ha någon verkan på annan stats område vilken likaledes är bunden både av delta protokoll och av Madrid överenskommelsen (Stockholm). (2) Församlingen kan med tre fjärdedelars majoritet upphäva bestämmelsen i stycke (1) eller begränsa tillämpningen av denna bestämmelse efter utgången av en tid om tio år från ikraftträdandet av detta protokoll, dock inte förrän fem år har gått från den dag då majoriteten av de stater som är bundna av Madridöverenskommelsen (Stockholm) har blivit bundna av detta protokoll. 1 omröstningen i församlingen har endast de stater rätt att delta som är bundna både av den nämnda överenskommelsen och av detta protokoll. Artikel 10 Församlingen (l)(a) De avtalsslutande parterna skall vara medlemmar av samma församling som de länder som är bundna av Madridöverenskommelsen (Stockholm). 107 k ^ ^ ^ ^ é ^ s î^ >. >«••*•% (b) Varje avtalsslutande part skall företrädas i denna församling av en Prop. 1994/95:59 delegat som kan åtföljas av biträdande delegater, rådgivare och Bilaga 5 experter. (c) Kostnaderna för varje delegation skall bäras av den avtalsslutande part som har utsett den; dock skall kostnaderna för resa och uppehälle för en delegat från varje avtalsslutande part bäras av unionens tillgångar. (2) Församlingen skall, utöver de uppgifter som den har enligt Madridöverenskommelsen (Stockholm), även (i) behandla alla frågor rörande uliämpmngen av detta protokoll, (ii) ge anvisningar till den internationella byrån rörande för beredelser för konferenser för revision av detta protokoll, varvid vederbörlig hänsyn skall tas till påpekanden av de unionsländer som inte är bundna av detta protokoll, (iii) anta och göra ändringar i tillämpningsföreskrifterna till detta protokoll, (iv) fullgöra andra uppgifter som kan följa av detta protokoll. (3)(a) Varje avtalsslutande part skall ha en röst i församlingen. I frågor som endast rör länder som är bundna av Madridöverens kommelsen (Stockholm), saknar dock avtalsslutande parter som inte är bundna av överenskommelsen rätt att rösta. Däremot skall i frågor som enbart berör avtalsslutande parter endast dessa ha rätt att rösta. (b) Hälften av de medlemmar i församlingen som har rösträtt i en fråga utgör beslutmässigt antal för röstning i denna fråga. (c) Om vid ett möte antalet representerade medlemmar av församlingen som har rätt att rösta i en viss fråga är mindre än hälften men dock en tredjedel eller mera av de medlemmar av församlingen som har rätt att rösta i frågan, får församlingen fatta beslut utan hinder av bestämmelserna i (b). Med undantag för beslut i frågor rörande församlingens förfarande skall dock sådana beslut få verkan endast om de villkor som anges i det följande är uppfyllda. Den internationella byrån skall sända underrättelse om besluten till de medlemmar av församlingen som har rätt att rösta rörande den nämnda frågan men som inte var närvarande och skall ge dem möjlighet att inom tre månader från dagen för underrättelsen skriftligen avge sin röst i frågan eller meddela att de avstår från att rösta. Om vid utgången av denna tid antalet medlemmar som sålunda har avgett sin röst eller meddelat sitt avstående motsvarar antalet av de medlemmar som behövdes för beslutmässighet vid själva sammanträdet, skall sådana beslut få verkan 4 É iQ8 2>1 under förutsättning att vid samma tid den erforderliga majoriteten fortfarande uppnås. Prop. 1994/95:59 Bilaga 5 (d) Med förbehåll för bestämmelserna i artiklarna 5(2)(e), 9sexies(2), 12 och 13(2) skall beslut av församlingen kräva två tredjedelar av de avgivna rösterna. (e) Avstående skall inte räknas som röst. (f) En delegat får företräda och rösta endast för en medlem av församlingen. (4) Utöver ordinarie och extraordinaire möten som föreskrivs i Madridöverenskommelsen (Stockholm) skall församlingen på kallelse av generaldirektören sammanträda i extraordinarie möten på begäran av en fjärdedel av de medlemmar av församlingen som har rösträtt i de frågor som föreslås innefattade i dagordningen för mötet. Dagordningen för ett sådant extraordinarie möte skall upprättas av generaldirektören. Artikel 11 Den internationella byrån (1) Internationell registrering och tillhörande angelägenheter liksom alla andra administrativa uppgifter enligt, eller i anslutning till, detta protokoll skall utföras av den internationella byrån. (2)(a) Den internationella byrån skall i överensstämmelse med anvisningar från församlingen, verkställa förberedelser för konferenser för revision av detta protokoll. (b) Den internationella byrån får samråda med mellanstatliga och I internationella icke-statliga organisationer rörande förberedelser för sådana revisionskonferenser. (c) Generaldirektören och av honom utsedda personer skall utan rösträtt delta i överläggningarna vid sådana konferenser. (3) Den internationella byrån skall utföra även andra uppgifter i anslutning till detta protokoll vilka anförtros den. Artikel 12 Finanser För de avtalsslutandc partema skall unionens finanser bestämmas av samma regler som dem som finns intagna i artikel 12 i Madrid- överenskommelsen (Stockholm) med den ändringen att hänvisningar till artikel 8 i överenskommelsen skall anses utgöra hänvisningar till artikel 109 XL fci^àfc^Mr •; '-K?*>-' 8 i detta protokoll. Därutöver skall, om inte församlingen enhälligt har Prop. 1994/95:59 beslutat motsatsen, med på avseende överenskommelsen avtalsslutande organisationer för bestämmande av deras bidrag anses tillhöra klass I enligt Pariskonventionen för industriellt rättsskydd. i Bilaga 5 12(6)(b) artikel Artikel 13 Ändring av vissa artiklar i detta protokoll (1) Förslag till ändringar av artiklarna 10, 11 och 12 samt denna artikel kan läggas fram av avtalsslutande part eller av generaldirektören. Generaldirektören skall underrätta de avtalsslutande partema om sådana förslag senast sex månader innan de skall övervägas av församlingen. (2) Förslag till ändringar av de artiklar som nämns i stycke (1) skall antas av församlingen. Antagande förutsätter tre fjärdedelar av de avgivna rösterna. Andringar av artikel 10 och av denna bestämmelse kräver dock fyra femtedelar av de avgivna rösterna. (3) En ändring av de artiklar som nämns i stycke (1) skall träda i kraft en månad efter det att slutliga meddelanden om godkännande, antagna i överensstämmelse med deras respektive konstitutionella förfaranden, har kommit in till generaldirektören från tre fjärdedelar av de stater och mellanstatliga organisationer som vid tiden för antagandet av ändringen var medlemmar av församlingen och hade rätt att rösta i fråga om ändringen. Sålunda antagna ändringar av de nämnda artiklarna är bindande för alla de stater och mellanstatliga organisationer som var avtalsslutande parter vid den tid då ändringen trädde i kraft eller som blir avtalsslutandc parter en senare dag. Artikel 14 Tillträde till protokollet; ikraftträdande (I)(a) Stater som har tillträtt Pariskonventionen för industriellt rätts skydd kan tillträda detta protokoll. (b) Därutöver kan mellanstatliga organisationer tillträda detta protokoll om följande villkor är uppfyllda, (i) minst en av medlemsstaterna Panskonventionen för industriellt rättsskydd, i organisationen har tillträtt (ii) organisationen har en regional myndighet för registrering av varumärken med verkan för organisationens område under förutsättning att myndigheten inte är föremål för en underrättelse enligt artikel 9quater. \\Q Ii (2) En stat eller organisation som nämns i stycke (1) får underteckna detta protokoll. En sådan stat eller organisation kan, om den har undertecknat protokollet, deponera ett ratifikations-, tillträdes- eller godkännandeinstrument eller, om den inte har undertecknat protokollet, deponera ett tillträdcsinstrument rörande protokollet. Prop. 1994/95:59 Bilaga 5 (3) De instrument som nämns i stycke (2) skall deponeras hos generaldirektören. (4)(a) Detta protokoll skall träda i kraft tre månader efter det att fyra ratifikations-, godkännande- eller tillträdcsinstrument har deponerats, under förutsättning att minst ett av dessa instrument har deponerats av ett land som har tillträn Madridöverenskommclsen (Stockholm) och minst ett annat av dessa instrument har deponerats av antingen en stat som inte har tillträtt Madridöverenskommelsen (Stockholm) eller av någon av de organisationer som nämns i stycke (l)(b). (b) Med avseende på annan stat eller organisation som nämns i stycke (1) skall detta protokoll träda i kraft tre månader efter dagen för generaldirektörens underrättelse om dess ratifikation, godkännande eller tillträde. (5) En stat eller organisation som nämns i stycke (1) kan, när den deponerar sitt ratifikations-, godkännande- eller tillträdesinstrument rörande detta protokoll, förklara att det skydd som följer av en internationell för dess ikraftträdande för parten inte får utsträckas till denna. registrering enligt protokollet före dagen RW:^-: '':&&,?•**•;&& Artikel 15 Uppsägning A (1) Detta protokoll skall förbli i kraft utan begränsning i tiden. (2) En avtalsslutande part kan säga upp detta protokoll genom en underrättelse till generaldirektören. A (3) Uppsägning skall få verkan ett år efter den dag då general direktören har tagit emot underrättelsen. (4) Rätten till uppsägning enligt denna artikel får inte utövas av någon avtalsslutande part innan fem år har gått från det att detta protokoll trädde i kraft med avseende på parten. (5)(a) Om ett märke är föremål för en internationell a-gistrering med verkan i den uppsägande staten eller organisationen den dag då upp sägningen får verkan, får innehavaren av en sådan registrering göra en ansökan om registrering av samma märke hos den uppsägande statens eller organisationens varumärkesmyndighet. Denna ansökan skall be- 111 « handlas som om den hade gjorts på dagen för den internationella Prop. 1994/95:59 registreringen enligt artikel 3(4) eller dagen för anteckningen av den Bilaga 5 territoriella utsträckningen enligt artikel 3ter(2) och, om den inter nationella registreringen hade prioritet, åtnjuta samma prioritet, allt under förutsättning att (i) ansökan görs inom två år från den dag då uppsägningen fick verkan, (ii) de varor och tjänster som är upptagna i ansökan är täckta av förteckningen över varor och tjänster i den internationella registreringen med avseende på den uppsägande staten eller mellanstatliga organisa tionen, och (iii) ansökan uppfyller alla krav enligt tillämplig lag, inbegripet krav på avgifter. (b) Bestämmelserna i stycke (a) skall även tillämpas även på ett märke som är föremål för en internationell registrering med verkan i avtalsslutande parter andra än den uppsägande staten eller mellanstatliga organisationen den dag då uppsägningen får verkan och vars innehavare på grund av uppsägningen inter nationella ansökningar enligt artikel 2(1). inte längre är berättigad att göra Artikel 16 Undertecknande, språk, deponering (l)(a) Detta protokoll skall undertecknas i ett enda exemplar på engelska, franska och spanska och skall deponeras hos general direktören när det upphör att vara öppet för undertecknande i Madrid. Texterna på de tre språken skall ha lika vitsord. (b) Officiella texter av detta protokoll skall upprättas av general direktören efter samråd med berörda regeringar och organisationer på arabiska, italienska, japanska, kinesiska, portugisiska, ryska och tyska språken och på sådana andra språk som församlingen kan besluta. (2) Detta protokoll skall vara öppet för undertecknande i Madrid till den 31 december 1989. (3) Generaldirektören skall översända två av den spanska regeringen bestyrkta kopior av de undertecknade texterna av detta protokoll till alla stater och mellanstatliga organisationer som kan tillträda protokollet. (4) Generaldirektören skall registrera detta protokoll hos Förenta nationernas generalsekreterare. I • 112 &s (5) Generaldirektören skall underrätta alla stater och mellanstatliga organisationer som har tillträtt eller kan tillträda detta protokoll om undertecknande, deponering av ratifikations-, godkännande- eller tillträdesinstrument, ikraftträdande av detta protokoll och om ändringar därav ävensom om underrättelser om uppsägning och förklaringar som anges i detta protokoll. Prop. 1994/95:59 Bilaga 5 » I W^êJ^:^*^^é<^-M 8 Riksdagen i9*)4l<)5. 1 sami Nr 59 113 ?L ISSN 1024-4506 KOM(96) 367 slutlig DOKUMENT SV 08 Katalognummer : CB-CO-96-368-SV-C ISBN 92-78-07221-4 Byrfln för Buropeiska gemenskapernas officiella publikAtioner L-2985 Luxemburg 3f