title: Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) naudanliha-alan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (ETY) N:o 805/68 muuttamisesta

eurovoc_concepts:
agricultural guidance
agricultural production policy
aid system
animal disease
beef
intervention buying

formats: html pdf pdfa1b print

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Tir * Bryssel, 30. 07. 1996 KOM(96) 422 lopull. 96/0211 (CNS) 96/0212 (CNS) 96/0213 (CNS) Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI ŒY) naudanliha-alan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (ETY) N:o 805/68 muuttamisesta Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) tukijärjestelmästä tiettyjen peltokasvien viljelijöille annetun asetuksen (ETY) N:o 1765/92 muuttamisesta ja asetuksen (ETY) N:o 1872/94 kumoamisesta Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI (ET) maatalouden rakenteiden tehokkuuden parantamisesta annetun asetuksen (ETY) N:o 2328/91 muuttamisesta (Komission esittämä) PERUSTELUT 1. (bovine aiheuttanut BSE-kriisi naudanlihamarkkinoiden tilanteen nopean ja jatkuvan heikentymisen. Tämä heijastuu kulutuksen voimakkaana laskuna (20 - 30 prosenttia joissakin jäsenvaltioissa), tuottajahintojen alentumisena ja merkittävinä interventio-ostoina. encephalopathy) spongiform on 2. Valitettavasti vaikuttaa siltä, että tilanne ei parane lähitulevaisuudessa. BSE on heikentänyt huomattavasti kuluttajien luottamusta eikä voida perustellusti olettaa, että kulutus kasvaa merkittävästi lähitulevaisuudessa. Syksyllä, kun laidunkausi päättyy, tuotanto kasvaa, mutta sille ei ole markkina-alueita. Interventio-ostojen enimmäismäärä (jonka neuvosto vahvisti 400 000 tonniksi vuodeksi 1996 ja 350 000 tonniksi vuodeksi 1997) saatetaan saavuttaa jo lokakuun 1996 lopussa. 3. Tässä tilanteessa kiireellinen toimintasuunnitelma on välttämätön. Suunnitelman tavoitteena on oltava tuotannon mahdollisimman nopea vähentäminen. Tämä tarkoittaa, että: vuoaen 1992 uudistuksessa vahvistettu vasikoiden teurastus (silloin vapaaehtoinen) tulee pakolliseksi jokaisessa jäsenvaltiossa; säädetään nuorten eläinten ja ruhoja koskevasta interventiosta. Siten voidaan ratkaista syksyn menekkiongelma ja vähentää tuotantoa vuonna 1997 aiheuttamatta häiriötä kyseisillä markkinoilla; teurastamisesta vähennetään naudoista maksettavien enimmäislukumäärää. Tämä heikentää tuotantohalukkuutta. urospuolisista palkkioiden Ponnisteluista huolimatta perusasetuksessa interventio-ostoille vuosiksi 1996 ja 1997 vahvistettua enimmäismäärää ei voida noudattaa. Kun otetaan huomioon nykyisen kriisin erityispiirteet, olisi vältettävä turvaverkkoon turvautuminen (vaikka ainakin teoriassa hintojen alentuminen voisi lisätä kulutusta). Sen vuoksi enimmäismäärää on nostettava vuosiksi 1996 ja 1997. Olisi myös suotavaa edistää, nautakarjatuotannon kehittymistä, joka vastaa parhaiten kuluttajien toiveita. laajaperäistämispalkkiota muuttamalla, laajaperäisen 4- On myös suotavaa muuttaa rakenteellisia toimenpiteitä samalla tavalla kuin edellä tarkoitettuja markkinatoimenpiteitä. Kyse on erityisesti investointituesta, nuorten viljelijöiden käynnistystuesta ja tasaushyvityksistä. Varhaiseläkkeen osalta komissio täsmentää toimivaltansa mukaisesti edellytykset, jotka koskevat tilan siirtoa, jotta vältettäisiin tuotannon lisääntyminen. Nämä toimenpiteet ovat kalliita. Ne on rahoitettava vuodesta 1998 alkaen kokonaan EMOTR. n tukiosaston säästöistä. Maanviljelijöiden on osoitettava yhteisvastuullisuutta, koska säästöt on tehtävä peltokasvialalla (vilja- ja öljykasvit), jossa markkinatilanne on erittäin hyvä. Säästöt tehdään vähentämällä peltokasvien ja pellonpoiston tukea. Varainhoitovuonna 1997 talousarviosta voidaan irrottaa tarvittavat määrärahat lykkäämällä joillakin kuukausilla öljykasvien ennakkojen maksamista. NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o annettu naudanliha-alan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (ETY) N:o 805/68 muuttamisesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon, sekä katsoo, että naudanlihamarkkinoiden toiminta on häiriintynyt vakavasti pääasiallisesti sen vuoksi, että kuluttajat tuntevat huolta BSE:n (bovine spongiform encephalopathy) johdosta; tilanne on aiheuttanut markkinoiden nopean ja jatkuvan heikkenemisen, mikä heijastuu erityisesti kulutuksen voimakkaana laskuna, tuottajahintojen alenemisena ja julkisina interventio- ostoina; vaikka yhteisö on toteuttanut lukuisia asiaa koskevia toimenpiteitä, kulutus ei ennusteiden mukaan todennäköisesti nouse nopeasti entiselle tasolle; sen vuoksi olisi toteutettava toimenpiteet markkinoiden tasapainottamiseksi, mutta samalla kuitenkin säilytettävä naudanliha-alan tukijärjestelmien toimivuus; tätä varten tuotantoa olisi mukautettava vastaamaan paremmin kulutusta, urospuolisista naudoista voidaan nykyään myöntää erityispalkkio ikäryhmittäin kaksi kertaa kunkin eläimen elinaikana; toisen palkkion myöntäminen yli 22 kuukautta vanhoista sonneista kannustaa erityisesti raskaiden eläinten tuotantoon; tilanteen korjaamiseksi olisi poistettava toinen maksu; tähän toimenpiteeseen on liityttävä yhden ainoan kerran maksettavan palkkion määrän korottaminen, jotta tuottajia ei rangaistaisi taloudellisesti, niiden eläinten kokonaismäärä, joista myönnetään kunakin kalenterivuonna erityispalkkio, riippuu asetuksen (ETY) N:o 805/68 4 b artiklan 3 ja 3 a kohdassa vahvistetuista alueellisista enimmäismääristä; saatujen kokemusten perusteella niiden eläinten lukumäärä, joille palkkion myöntämistä haetaan, on joissakin jäsenvaltiossa selvästi edellä mainittuja enimmäismääriä pienempi ja toisissa edellä mainittuja enimmäismääriä suurempi; enimmäismäärät olisi määriteltävä uudelleen todellisen kysynnän perusteella, jotta ne voitaisiin mukauttaa tuotannon todelliseen tasoon; mukautettuja enimmäismääriä olisi lisäksi vähennettävä 5 prosenttia kokonaistuotannon pienentämiseksi ja olisi vähennettävä puoleen mahdolliset lisäykset, jotka voivat johtua tästä toimenpiteestä joissakin jäsenvaltioissa, laajaperäisen tuotannon edistämiseksi asetuksen (ETY) N:o 805/68 4 h artiklassa säädetään palkkiolisän myöntämisestä erityispalkkioon ja emolehmäpalkkioon, jos tilan eläintiheys on pienempi kuin 1,4 nautayksikköä (ny) rehupinta-alan hehtaarilta; toimenpiteen tehostamiseksi sekä tuotannon laajaperäistämisen että hallitsemisen kannalta on suotavaa vähentää kyseinen eläintiheys 1,2 ny. öön perusmäärän myöntämiseksi ja säätää suuremman määrän maksamisesta silloin, kun eläintiheys on alle 1 ny:ä hehtaarilta, asetuksen (ETY) n:o 805/68 4 i artiklassa tarkoitetun jalostuspalkkion vaikutusta tuotantoon on lisättävä; sen vuoksi sitä olisi sovellettava pakollisesti kaikissa jäsenvaltioissa ja sen soveltamisala olisi laajennettava koskemaan kaikkia urospuolisia vasikoita; lisäksi olisi sallittava jäsenvaltioiden itse laajentaa se koskemaan eläimiä, jotka on poistettu tuotannosta ennen kuin ne ovat 20 päivän ikäisiä, jos jäsenvaltiot toteuttavat valvontatoimenpiteet sen varmistamiseksi, että tuotannosta poistetut eläimet poistetaan ihmisten ravintoketjusta; kun otetaan lisäksi huomioon, että joissakin jäsenvaltioissa on erityisiä tuotantotyyppejä, olisi voitava myöntää tämä palkkio myös lihakarjarotuun kuuluville eläimille, jotka teurastetaan ennen kuuden viikon ikää; lisäksi komissiolle olisi annettava tehtäväksi vahvistaa palkkion määrä, jotta varmistetaan palkkion tai palkkioiden määrän mukauttaminen järjestelmän tarpeisiin tapauksen mukaan, BSE-kriisin vuoksi ostettavat määrät voivat aiheuttaa asetuksen (ETY) N:o 805/68 6 artiklan 1 kohdassa vahvistettujen enimmäismäärien ylittymisen; sen varmistamiseksi, että mainittujen enimmäismäärien soveltaminen ei johda edellä mainitun asetuksen 6 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuun turvaverkkojärjestelmään turvautumiseen, on syytä nostaa enimmäismäärät vuosiksi 1996 ja 1997 tasolle, joka vastaa markkinoiden vaatimuksia; voidaan kuitenkin odottaa, että markkinoiden tarkoitettujen toimenpiteiden ansioista aiemmalle tasolle voidaan palata vuodesta 1998 alkaen, tasapainottamiseksi "läinten tilapäinen voi myös myötävaikuttaa interventio-osto kevyiden naudanlihamarkkinoiden erityinen asetettava tätä interventiojärjestelmä, joka koskee 7 -9 kuukautta vanhoja urospuolisia eläimiä, joiden elopaino on enintään 300 kilogrammaa, elpymiseen; varten olisi Saksan yhdistymisestä aiheutuneen erityistilanteen huomioon ottamiseksi asetuksen (ETY) N:o 805/68 4 k artiklassa säädetään Saksan uusia osavaltioita (Länder) koskevasta erityisten alueellisten enimmäismäärien järjestelmästä poiketen erityispalkkioiden ja emolehmäpalkkioiden alueellisiajatuottajakohtaisiaenimmäismääriä koskevien säännösten soveltamisesta; naudanlihatuotannon rakennekehitys Saksan uusissa osavaltioissa (Länder) on kuitenkin edistynyt niin paljon, että erityistoimenpiteet eivät enää ole välttämättömiä; olisi kuitenkin säädettävä tietyistä mukautustoimenpiteistä, ja siirtymätoimenpiteet, joiden avulla voidaan siirtyä sopusointuisesti entisestä järjestelmästä tämän asetuksen säännösten soveltamiseen, voivat olla tarpeen jopa ennen näiden säännösten voimaantuloa, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Muutetaan asetus (ETY) N:o 805/68 seuraavasti: 1. Muutetaan 4 b artikla seuraavasti: a) Korvataan 2 kohta seuraavasti: "2. Palkkio myönnetään enintään: a) yhden kerran kuohitsemattoman 10-21 kuukautta vanhan urospuolisen naudan elinaikana tai b) kaksi kertaa kuohitun urospuolisen naudan elinaikana, ensimmäisen kerran, kun eläin on täyttänyt 10 kuukautta toisen kerran, kun eläin on täyttänyt 22 kuukautta. Palkkion saamiseksi tuottajan on oltava määritettävän ajan pitänyt lihotuksessa kutakin hakemuksen kohteena olevaa eläintä. " b) Korvataan 3 kohdan kolmannen alakohdan b alakohta ja 3 a kohta seuraavasti: "b) 'alueellisella enimmäismäärällä' : niiden eläinten lukumäärää tietyllä alueella, joista myönnetään kalenterivuonna erityispalkkio; kunkin jäsenvaltion alueellisiin enimmäismääriin sisällytettävien eläinten kokonaismääräksi rajoitetaan: Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Itävalta Portugali Suomi Ruotsi Yhdistynyt kuningaskunta 235 149 277 110 1 782 700 150 388 603 674 1 754 732 1 002 458 598 746 18 962 157 932 426 547 169 809 241 553 226 328 1 441 302. " c) Korvataan 6 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti: "6. Palkkio vahvistetaan palkkiokelpoista eläintä kohden: 108,7 ecuksi kuohittua urospuolista nautaa kohden 123,9 ecuksi kuohitsematonta urospuolista nautaa kohden. " Korvataan 4 h artiklan 1 kohta seuraavasti: " 1. Tuottajat, joille maksetaan erityispalkkiota ja/tai emolehmäpalkkiota, voivat saada palkkiolisän, jonka suuruus on: 36,23 ecua myönnettyä palkkiota kohden, jos tilan eläintiheys kalenterivuonna on pienempi kuin 1,2 ny:ä hehtaarilta tai 54 ecua myönnettyä palkkiota kohden, jos tilan eläintiheys kalenterivuonna on pienempi kuin 1 ny:ä hehtaarilta. " 3. Korvataan 4 i artikla seuraavasti: "4 i artikla 1. Toimijat voivat saada yhteisöstä peräisin olevista urospuolisista vasikoista maksettavaa jalostuspalkkiota, jos vasikat: on poistettu tuotannosta ennen 10 päivän ikää. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin myöntää edellä tarkoitetuista eläimistä palkkion, jos vasikat on poistettu tuotannosta ennen 20 päivän ikää ja jos jäsenvaltiot toteuttavat tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että nämä eläimet poistetaan ihmisten ravintoketjusta tai kuuluvat lihakarjarotuun ja teurastetaan ennen kuuden viikon ikää. 2. Asianmukaisesti ottamatta jalostuspalkkio on maksettava neljän kuukauden määräajassa hakemuksen jättöpäivästä. erityistapauksia perusteltuja lukuun 3. Jäljempänä 27 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen komissio: antaa yksityiskohtaiset säännöt tämän artiklan soveltamisesta vahvistaa palkkion määrän tasolle tai tarvittaessa eri tasoille, jotka ovat sopivia vasikoiden määrän vähentämiseksi riittävälle tasolle markkinoiden tarpeet huomioon ottaen ja voi päättää palkkion myöntämisen keskeyttämisestä. " 4. Korvataan 4 k artikla seuraavasti: "4 k artikla Saksan uusien osavaltioiden (Länder) osalta: 1. 2. Sovelletaan muussa yhteisössä sovellettavia palkkiojärjestelmiä koskevia säännöksiä, jollei tämän artiklan säännöksistä muuta johdu. Saksa päättää ja antaa tiedoksi kullekin tuottajalle tämän tuottajakohtaisen enimmäismäärän 4 d artiklan 2 kohdassa tarkoitetun emolehmäpalkkio- oikeuden osalta sen perusteella, kuinka monelle eläimelle kyseinen tuottaja sai emolehmäpalkkiota vuonna 1996. Jos tavanomaisten syiden vuoksi vuonna 1996 ei maksettu palkkiota tai se maksettiin vähennettynä, määräksi voidaan hyväksyä vuonna 1995 maksettuja maksuja vastaava määrä. Jos vuonna 1996 ei maksettu palkkiota tai se maksettiin vähennettynä tätä varten johtuen, enimmäismäärä on se, joka todettiin näihin rangaistuksiin johtaneissa tarkastuksissa. rangaistusseuraamusten soveltamisesta säädettyjen 3. palkkio-oikeuksien Jos sellaisille tuottajille, joiden tilat sijaitsevat Saksan uusissa osavaltioissa on (Länder), myönnettyjen tuottajakohtaisten enimmäismäärien asettamisen jälkeen pienempi kuin aikaisemmin kyseiselle alueelle vahvistettu alueellinen enimmäismäärä, jäljelle jääneet oikeudet palkkioihin poistetaan, lukuun ottamatta niitä ylijäämään liittyviä oikeuksia, jotka Saksa lisää 4 f artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun kansalliseen varantoon, joka on enintään 3 prosenttia kyseisille tuottajille myönnettyjen enimmäismäärien kokonaissummasta. kokonaismäärä Näin muodostettua uutta varantoa sovelletaan koko Saksan alueeseen. sijoittautuneille Missään tapauksessa Saksan uusiin jäsenvaltioihin tuottajille myönnettyjen oikeuksien kokonaissumma tai varantoon tarkoitettu 3 prosenttia ei saa ylittää tälle alueelle kyseisenä ajankohtana myönnettyä alueellista enimmäismäärää. 4. Komissio vahvistaa tarvittaessa yksityiskohtaiset säännöt tämän artiklan soveltamisesta 27 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. " 5. Korvataan 6 artiklan 1 kohdan toinen alakohta seuraavasti: "Näiden ostojen määrä koko yhteisössä yhtenä vuonna saa olla enintään: 720 000 tonnia vuonna 1996 500 000 tonnia vuonna 1997 350 000 tonnia vuodesta 1998 alkaen". 6. Korvataan 6 a artikla seuraavasti: "6 a artikla 1. 2. 3. siitä, mitä 5 artiklan 2 kohdassa Poiketen jos markkinaennusteet siten vaativat, voidaan päättää, että interventioelimet ostavat yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa tai jonkin jäsenvaltion alueella yhteisöstä peräisin olevien, 7 -9 kuukautta vanhojen urospuolisten nautojen, joiden elopaino on yhtä suuri tai pienempi kuin 300 kilogrammaa, tuoretta tai jäähdytettyä lihaa tarjouskilpailuilla. säädetään ja Edellä 1 kohdan mukaisesti ostetut lihamäärät otetaan huomioon, kun sovelletaan 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja oston enimmäismääriä. Komissio vahvistaa yksityiskohtaiset säännöt tämän artiklan soveltamisesta 27 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. " 2 artikla Komissio vahvistaa 27 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen tarvittaessa toimenpiteet, joiden avulla voidaan siirtyä entisestä järjestelmästä soveltamaan tässä asetuksessa tarkoitettuja säännöksiä. 3 artikla Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Asetuksen 1 artiklan 1, 2 ja 4 kohtaa sovelletaan kuitenkin 1 päivästä tammikuuta 1997. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Rahoitusselvitys 1. 2. TOIMENPITEEN NIMI: Ehdotus neuvoston asetukseksi naudanliha-alan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (ETY) N:o 805/68 muuttamisesta. BUDJETTIKOHTA / -KOHDAT: Bl-21 3. OIKEUDELLINEN PERUSTA: Perustamissopimuksen 43 artikla 4. TOIMENPITEEN KUVAUS: 4. 1. Toimenpiteen yleistavoite Naudanlihan tuotannon hallintaan liittyvät toimenpiteet, jotka ovat tarpeen BSE-kriisin aiheuttaman markkinoiden epätasapainon vuoksi. 4. 2. Toimenpiteen säädetty kestoaika ja sen uudistamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt. palkkiota koskevien, olevien Eläimistä maksettavia toimenpiteiden muuttaminen koskevien interventiotoimenpiteiden muuttaminen asetuksen voimaantulosta alkaen; jotkut toimenpiteistä ovat lopullisia, kun taas toiset (kuten vasikoista maksettava jalostuspalkkio ja interventio) rajoitetaan siihen, mikä on tarpeen markkinoiden tasapainottamiseksi. naudanlihaa olemassa ja 5. MENOJEN JA TULOJEN LUOKITUS: Pakolliset menot Jaksottamattomat määrärahat 6. MENO-/TULOLAJI: - Tuen osuus 100 prosenttia markkinatoimenpiteistä, jotka toteutetaan yhteisön tasolla. 7. TALOUDELLISET VAIKUTUKSET: 7. 1. Toimenpiteen kokonaiskustannusten laskentatapa 10 1. Kuohitsemattomista palkkioerän poistaminen ja ensimmäisen palkkioerän korottaminen. urospuolisista naudoista maksettavan toisen Tämä toimenpide on tasapuolinen talousarvion kannalta, koska palkkion korotus (14 %) vastaa niiden nautojen prosenttiosuutta, jotka saavat toisen palkkioerän. 2. Urospuolisten nautojen enimmäismäärien pienentäminen. Tämä toimenpide vaikuttaa taloudellisesti varainhoitovuodesta 1998 alkaen. Varainhoitovuonna 1997 ensimmäisten palkkioerien määräksi arvioidaan 9,4 miljoona. Tällä hetkellä, koska ehdotusta ei ole, arvioidaan, että niiden eläinten määrä, joista palkkio maksetaan, nousisi 100 000 päällä vuodessa. Toimenpide aiheuttaa sen, että vuonna 1998 maksua ei suoriteta 400 000 päältä, vuonna 1999 maksua ei suoriteta 500 000 päältä jne. Keskimääräinen käytettävä palkkio on 120,6 ecua/pää, mikä vastaa kuohituista ja kuohitsemattomista urospuolisista naudoista maksettavan palkkion painotettua keskiarvoa. Vuoden 1998 laskentatapa: 400 000 päätä x 120,6 ecua/pää x 1, 030 DT (DT = kaksoiskurssi) = - 50 miljoonaa ecua B (B = talousarvion ecu). 3. Laajaperäistämispalkkio Oletuksena on, että laajaperäistämistä edistetään tällä toimenpiteellä siten, että 60 prosentille eläimistä, joista maksetaan tällä hetkellä palkkio, voi saada 54 ecuun korotetun palkkion (vähemmän kuin 1 ny/ha). Oletuksena on myös, että 20 prosentille ei voi enää saada palkkiota (enemmän kuin 1,2 ny/ha). Laskentatapa: 7,8 miljoonaa päätä x (54 - 36,23) ecua/pää x 1,030 (DT) = + 143 miljoonaa ecua (B) = - 97 miljoonaa ecua (B) -2,6 miljoonaa päätä x 36,23 ecua/pää x 1,030 (DT) + 46 miljoonaa ecua (B) Vasikoista,maksettava jalostuspalkkio Oletuksena on, että 1 miljoona vasikkaa teurastetaan vuosina 1996 - 1997 (varainhoitovuosi 1997) ja vuosina 1997 - 1998 (varainhoitovuosi 1998), ja tämä johtaa siihen, että naudanlihatuotannosta poistuu 320 000 tonnia vuosina 1998 ja 1999. 11 Oletuksena on myös, että näitä määriä ei myydä interventioon. Laskentatavat: 1997: - 1 miljoona vasikkaa x 175 ecua/pää x 1,030 (DT) = + 180 miljoonaa ecua (B) 1998: - 1 miljoona vasikkaa x 175 ecua/pää x 1,030 (DT) = + 180 miljoonaa ecua (B) - 320 000 t (ei oteta interventioon) x 0,6 (markkinointivuoden kerroin) = 192 000 t nykyiseen 2 520 ecua/t ostohintaan = - 433 miljoonaa ecua (B). 1999: - 320 0001 (ei oteta interventioon) nykyiseen 2 520 ecua/pää ostohintaan. Tähän lisätään edellisen vuoden ostojen varastointikustannukset. = - 769 miljoonaa ecua (B) 2000: - 320 000 t (ei oteta interventioon) x 0,4 (markkinointivuoden kerroin) = 128 000 t nykyiseen ostohintaan. Tähän lisätään edellisten vuosien ostojen varastointikustannukset = - 411 miljoonaa ecua (B). 2001 jne. - määrä, jota ei oteta interventioon: Edellisten vuosien ostokustannukset = - 150 miljoonaa ecua (B). 5. Saksan uusia osavaltioita (Länder) koskevat toimenpiteet Toimenpide ei vaikuta taloudellisesti, koska sillä ei muuteta palkkioiden kokonaislukumäärää. 6. Interventio-ostojen enimmäismäärien lisääminen Oletuksena on, ehdotuksen puuttuessa, että samat määrät (lukuun ottamatta nuoria nautoja koskevaa interventiota) ostetaan interventioon, mutta hinta tulee olemaan turvaverkon hinta niiden määrien osalta, jotka ylittävät nykyiset enimmäismäärät. Laskentatapa: 1997: 12 250 000 t (vuoden 1996 enimmäismäärän ylitys) nykyiseen ostohintaan = 250 000 t turvaverkon hintaan = Erotus = 564 miljoonaa ecua (B) 452 miljoonaa ecua (B) + 1 12 miljoonaa ecua (B) 1998: 10 000 t (vuoden 1997 enimmäismäärän ylitys) nykyiseen ostohintaan = 10 000 t turvaverkon hintaan = Erotus - 23 miljoonaa ecua (B) 18 miljoonaa ecua (B) + 5 miljoonaa ecua (B) 7. Nuoria nautoja koskeva interventio Oletuksena on, että 1 miljoona nuorta nautaa ostetaan interventioon vuosina 1996 ja 1997 (varainhoitovuosi 1997) ja vuosina 1997 ja 1998 (varainhoitovuosi 1998), mikä vastaa 140 000 t lihaa varainhoitovuotta kohden. Oletusostohinta on 3 600 ecua/t. Tämä johtaa siihen, että vuosina 1997 ja 1998 tuotannosta poistuu 320 000 t. Oletuksena on, että määriä ei myydä interventioon. Laskentatapa: 1997: otetaan interventioon 140 000 t nuoren naudan lihaa ostohintaan 3 600 ecua/t = 471 miljoonaa ecua (B) 320 000 t (ei oteta interventioon) x 0,6 (markkinointivuoden kerroin) = 192 000 t turvaverkkohintaan = - 347 miljoonaa ecua (B). 1998: otetaan interventioon 140 000 t nuoren naudan lihaa ostohintaan 3 600 ecua/t. Tähän lisätään vuonna 1997 ostettujen määrien varastointikustannukset = + 507 miljoonaa ecua (B) 320 0001 (ei oteta interventioon), joista 8 0001 nykyiseen ostohintaan ja 312 000 t turvaverkkohintaan. Tähän lisätään vuoden 1997 määrien varastointikustannukset = - 628 miljoonaa, ecua (B). 1999: oletuksena on, että 140 000 t nuorten nautojen lihaa myydään alentuneen arvon mukaiseen hintaan. Varastointi- ja myyntikulut: + 50 miljoonaa ecua (B) 13 320 000 t (ei oteta interventioon) x 0,4 (markkinointivuoden kerroin) = 128 000, josta 30 000 t nykyiseen ostohintaan ja 98 000 t turvaverkkohintaan. Tähän lisätään vuosien 1997 ja 1998 määrien varastointikulut = - 366 miljoonaa ecua (B). 2000: oletuksena on, että 140 000 t nuoren naudan lihaa myydään alentuneen arvon mukaiseen hintaan = + 17 miljoonaa ecua (B) interventioon ei oteta: vuosien 1997 - 1999 määrien varastointikulut = - 150 miljoonaa ecua (B) 2001 interventioon ei oteta: vuosien 1997 - 1999 määrien varastointikulut = - 150 miljoonaa ecua (B). 14 7. 2. Kustannusten erot sen mukaan, jätetäänkö toimenpiteet toteuttamatta vai toteutetaanko ehdotetut toimenpiteet Taloudellinen vaikutus 1996 1997 1998 1999 2000 Yhteens ä 2001 ja sitä seu raavat vuodet 1. Yksi palkkio kuohitsemattomista urospuolisista naudoista 2. Urospuolisista naudoista maksettavien palkkioiden enimmäismäärien vähentäminen 3. Laajaperäistämispalkkio 4. Vasikoiden teurastus Palkkiot (1 miljoonaa eläintä/vuosi) Säästöt siitä, että vastaava lihaa ei oteta interventioon (täysikasvuiset eläimet) 5. Saksan uusia osavaltioita (Länder) koskevat toimenpiteet 6. Intervention enimmäismäärien lisääminen (muut kuin nuoret naudat) (Erotus tavallisen ostohinnan ja turvaverkon välillä) 7. Nuoria nautoja koskeva interventio ( 1 miljoona eläintä/vuosi) Säästöt siitä, että vastaavaa lihaa ei oteta interventioon (täysikasvuiset eläimet) Yhteensä - - - - - - - - - - - - - - 0 -50 -62 -75 -87 -274 46 46 46 46 184 180 180 -433 -769 -411 -150 360 -1 763 - - - - - 0 112 5 117 471 507 50 17 1 045 -347 -628 -366 -150 -150 -1 641 416 -373 -1 101 -573 -341 -1 972 15 Suunnitellut naudanliha-alan lisäkustannukset suhteessa vuoden 1997 alustavan talousarvioesityksen olettamuksiin, kun otetaan huomioon ehdotetut toimenpiteet (miljoonaa ecua) I. Interventio ilman toimenpiteiden toteuttamista täysikasvuiset eläimet täysikasvuisiksi kasvaneet nuoret naudat kokonaisinterventio 1997 1998 667 347 1014 843 628 1471 II. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. Ehdotetut toimenpiteet Yksi palkkio kuohitsemattomista urospuolisista naudoista Urospuolisista naudoista maksettavien palkkioiden enimmäismäärien vähentäminen Laajaperäistämispalkkio Vasikoiden teurastus Palkkiot (1 miljoonaa päätä vuodessa) Säästöt siitä, että vastaava lihaa ei oteta interventioon (täysikasvuiset eläimet) Saksan uusia osavaltioita (Länder) koskevat toimenpiteet Intervention enimmäismäärien lisääminen (muut kuin nuoret naudat) (Erotus tavallisen ostohinnan ja turvaverkon hinnan välillä) Nuoria nautoja koskeva interventio (1 miljoonaa eläintä/vuosi) Säästöt siitä, että vastaava lihaa ei oteta interventioon (täysikasvuiset eläimet) Yhteensä - - 180 - -50 46 180 -433 112 5 471 -347 507 -628 416 -373 III. Vuoden 1997 alustavassa talousarvioesityksessä huomioon otetut toimenpiteet Vasikoiden teurastus LISÄKUSTANNUKSET YHTEENSÄ -49 1381 0 1098 Näiden toimenpiteiden sekä peltokasveja koskevien ehdotettujen toimenpiteiden mukaisesti maatalouden kokonaismenot ovat budjettikohdan mukaisia. 16 8. PETOSTENVASTAISET SÄÄNNÖKSET Toimenpiteet edellyttävät, että sovelletaan jo voimassa olevia valvontaa koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä, joiden laadinnassa on otettu huomioon petoksista saatu kokemus. Kyse on erityisesti yhdennetystä hallinto- ja valvontajärjestelmästä (asetus 3508/92) palkkioiden osalta ja asetuksesta (ETY) N:o 2456/93 intervention osalta. 9. KUSTANNUSVAIKUTTAVUUSANALYYSI tavoitteena ja Toimenpiteiden tasapainottaminen, koska etenkin BSE-kriisin vuoksi kulutus on laskenut voimakkaasti, tuottajahinnat ovat alentuneet ja interventio-ostot ovat lisääntyneet merkittävästi. on naudanlihamarkkinoiden hallinta Vasikoiden teurastuksen, kevyiden eläinten interventioon ottamisen, ainoastaan ja yhden palkkion maksamisen kuohitsemattomista nuorista naudoista urospuolisista naudoista maksettaviin palkkioihin sovellettavan enimmäismäärän vähentämisen tarkoituksena on vähentää tuotantoa vuodesta 1997 alkaen ja erityisesti vuonna 1998 ja sitä seuraavina vuosina, jotta markkinoiden tasapaino saataisiin palautettua (mukaan lukien interventiovaraston käyttäminen) vuoden 2000 tienoilla. Toistaiseksi intervention vahvistamisen odotetaan tukevan markkinahintoja. On myös ehdotettu laajaperäistämispalkkion muuttamista, jotta edistettäisiin sellaisen laajaperäisen naudanlihatuotannon kehittämistä, joka vastaa paremmin kuluttajien toiveita. Näillä toimenpiteillä pitäisi voida välttää turvaverkkoon liittyvät suurimääräiset ostot (asetuksen 805/68 6 artiklan 4 kohta) tuottajahinnoin, jotka ovat 10 prosenttia heinäkuun 1996 hintoja alhaisempia (jotka ovat 15 prosenttia alempia kuin maaliskuussa 1996) ja tasapainottaa yhteisön naudanlihamarkkinoiden tilanne. 10. HALLINTOMENOT (YLEISEN TALOUSARVION PÄÄLUOKAN III KOHTA A) Tämän asetuksen täytäntöönpanosta johtuvat ylimääräiset työt yritetään hoitaa nykyisen henkilökunnan voimin yksiköissä, joita asia koskee. 17 NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o ) annettu tukijärjestelmästä tiettyjen peltokasvien viljelijöille annetun asetuksen (ETY) N:o 1765/92 muuttamisesta ja asetuksen (ETY) N:o 1872/94 kumoamisesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 42 ja 43 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen1, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon2, sekä katsoo, että asetuksessa (ETY) N. o 1765/923 käyttöön otetussa tiettyjen peltokasvien viljelijöitä koskevassa tukijärjestelmässä vahvistetaan korvauksen ja erityistuen myöntäminen viljojen, öljy- ja valkuaiskasvien siementen ja muun pellavan kuin kuitupellavan tuottajille korvauksena virallisten hintojen laskusta, jos yleisen järjestelmän piiriin kuuluvat tuottajat poistavat tuotannosta tietyn prosenttiosuuden peltoalastaan, jonka vuoksi on BSE (bovine spongiform encephalopathy) on aiheuttanut naudanliha-alalla vakavan ja toteuttaa naudanliha-alan yhteistä kestävän kriisin, markkinajärjestelyä koskevia toimenpiteitä; toimenpiteiden rahoitusta ei voida taata 31 päivänä lokakuuta 1994 tehdyn neuvoston päätöksen4 mukaisesti talousarviota koskevaa kurinalaisuutta noudattaen; talousarviota koskevan kurinalaisuuden noudattaminen voidaan taata ainoastaan säästöillä EMO TR: n tukiosaston rahoittamista muista markkina-aloista, tarpeen peltokasviala edustaa ylivoimaisesti suurinta osuutta EMOTR:n tukiosaston menoista; lisäksi alan markkinatilanne on parempi kuin asetuksessa (ETY) N:o 1765/92 säädetyn järjestelmän käyttöönoton yhteydessä osattiin odottaa; tässä tilanteessa on suotavaa tehdä tarvittavat suistot mukauttamalla kyseisen alan korvauksia; EYVL N:o L 293, 12. 11. 1993, s. 14 •n valkuaiskasviala ei ole kuitenkaan kehittynyt samalla tavalla kuin muut peltokasvialat, joita asia koskee; eri peltokasvien välisen tasapainon turvaamiseksi olisi säilytettävä valkuaiskasvien korvaukset nykyisen tasoisina, peltokasvien korvaukset satovuonna 1997 maksetaan vuoden 1998 talousarviosta öljykasvien ennakkomaksuja lukuun ottamatta; on tarpeen vapauttaa vuoden 1997 otettava käyttöön talousarviosta maksettavat varat ja korvausjärjestelmä, jota voidaan hallita tehokkaammin; tätä varten olisi lykättävä öljykasvialan ennakkomaksuja vahvistamalla, että maksut voidaan suorittaa 16 päivästä lokakuuta alkaen, ja tulevaisuudessa olisi lisäksi tuottajat saavat nykyään tuotannosta poistetuista maista suurempaa korvausta kuin maista, joilla viljellään viljaa; tämä ero ei ole enää perusteltu, kun otetaan huomioon vilja- alan suhdanteet ja pellonpoistojärjestelmän mukauttaminen joustavammaksi sen käyttöönoton jälkeen; toisaalta nykyisen pellonpoistokorvauksen taso rohkaisee tuottajia vapaehtoiseen pellonpoistoon, mikä saattaa vaarantaa tavoitteen, johon pyritään pakollista pellonpoistoa vähentämällä; sen vuoksi pellopoistokorvaus olisi mukautettava viljakasvien korvaukseen, kuten asetuksessa (ETY) N:o 1765/92 alunperin säädetään, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla I Muutetaan asetus (ETY) N:o 1765/92 seuraavasti: 1. korvataan 4 artiklan 2 kohdan kolmannessa luetelmakohdassa määrä "54,34 ecua" määrällä "50,37 ecua", 2. korvataan 4 artiklan 3 kohdan viimeisessä alakohdassa määrä "358,6 ecua" määrällä "332,42 ecua", 3. korvataan 4 artiklan 5 kohdassa määrä "138,9 ecua" määrällä "128,76 ecua", 4. korvataan 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa määrä "433,5 ecua" määrällä "415,24 ecua", 5. korvataan 7'artiklan 5 kohdassa määrä "68,83 ecua" määrällä "50,37 ecua", 6. korvataan 7 artiklan 6 kohdassa määrä "48,30 ecua" määrällä "35,35 ecua", 7. korvataan 11 artiklan 2 kohdan viimeinen virke seuraavasti: "Ennakkomaksu on suoritettava sadonkorjuuta seuraavan lokakuun 16 päivästä alkaen". 8. korvataan 6 a artiklan 2 ja 3 kohta seuraavasti: 13 "2. Markkinointivuonna 1997/1998 sekä sitä seuraavina markkinointivuosina 6 a artiklan 3 kohdassa tarkoitetun muun pellavan kuin kuitupellavan korvauksen määrä hehtaarilta on 97,43 ecua kerrottuna viljojen alueellisella tuotoksella, joka vahvistetaan lukuun ottamatta maissin tuotosta niillä alueilla, joilla maissiin sovelletaan erillistä tuotosta. " 9. asetuksen 6 a artiklan 4 kohdasta tulee 3 kohta. II Kumotaan neuvoston asetus (ETY) N:o 1872/94. 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan markkinointivuodesta 1997/1998 alkaen. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta ZO RAHOITUSSELVITYS 1. TOIMENPITEEN NIMI Ehdotus neuvoston asetukseksi tukijärjestelmästä tiettyjen peltokasvien viljelijöille annetun asetuksen (ETY) N:o 1765/92 muuttamisesta ja asetuksen (ETY) N:o 1872/94 kumoamisesta. 2. BUDJETTIKOHDAT Bl-194, Bl-105jaBl-106. 3. OIKEUDELLINEN PERUSTA EY:n perustamissopimuksen 42 ja 43 artikla. 4. TOIMENPITEEN KUVAUS: 4. 1. Toimenpiteen yleistavoite Säästöjen toteuttaminen EMOTR:n tukiosaston tuesta mukauttamalla peltokasvialan korvauksia, jotta voitaisiin ratkaista naudanliha-alan ongelmat. 4. 2. Toimenpiteen säädetty kestoaika: rajoittamaton. 5. MENOJEN LUOKITUS Pakolliset menot 6. MENOLAJI Tuen osuus 100 % 7. TALOUDELLISET VAIKUTUKSET 7. 1. Toimenpiteen kokonaiskustannusten laskentatapa (laskentatavan yksityiskohdat liitteessä) 7. 2. Kustannusten jakautuminen toimenpiteen osatekijöiden mukaan z^ Taloudellinen vaikutus 1996 1997 1998 1999 2000 1. Öljykasvien tukien maksupäivän muutos 2. Hehtaaritukien vähentäminen: viljat ja säilörehut pellonpoisto öljykasvit muu pellava kuin kuitupellava durumvehnän lisätuki Hehtaarituki yhteensä YHTEENSÄ - - - -1 338 0 0 0 -830 -301 -113 -6 -750 -710 -103 -6 -83 -83 -750 -710 -103 -6 -83 -1 333 -1 652 -1 652 - - -1 338 -1 333 -1 652 -1 652 8. - PETOSTENVASTAISET SÄÄNNÖKSET Suunnitellut erityiset valvontatoimenpiteet: asetuksessa 3508/92 säädetty yhdennetty valvontajärjestelmä, joka on ollut olemassa peltokasvialan uudistuksen voimaantulosta. 9. KUSTANNUSVAIKUTTAVUUSANALYYSI 9. 1. Peltokasvien tuottajien korvaukset on otettu käyttöön yhttjo^u eisen maatalouspolitiikan uudistuksen yhteydessä viljojen yhteisön sisäisten hintojen ja maailmanmarkkinahintojen lähentämiseksi. tarkoituksena on vapauttaa Toimenpiteen varoja EMOTR:n päälinjauksesta, jotta voitaisiin hoitaa erityisesti BSE-kriisin aiheuttamat kustannukset naudanliha-alalla. 10. HALLINTOMENOT (YLEISEN TALOUSARVION PÄÄLUOKAN III KOHTA) Ylimääräisiä hallintomenoja ei aiheudu. ^ 2. PELTOKASVIEN TUKIEN MUUTOSTEN TALOUDELLINEN VAIKUTUS (Toimenpiteen soveltamisen ensimmäinen markkinointivuosi) pinta-ala (1000000 ha entinen tuki/tonni tuki/ha ECU/T uusi tuki/tonni tuki/ha ECU/T tuotos (2) T/ha kerroin määrä DT % milj. ecua (A) vaikutus 1997 milj. ecua (B) vaikutus 1998 milj. ecua (B) 4,94 4,94 521,2 521,2 50% 50% 1287 1,040 -1338 1338 1287 1,040 0 -1338 41,54 3,24 4,94 0,14 3,00 0,055 54,34 68,83 433,5 105,1 358,6 138,9 50,37 50,37 415,24 97,43 332,42 128,76 4,84 4,84 5,53 5,40 -798,2 -289,5 -108,4 -5. 8 -78,5 -0,6 1,040 1,040 1,040 1,040 1,040 1,040 -1338 0 0 0 0 0 0 0 0 -830 -301 -113 -6 -82 -1 -1333 -1338 -1333 1. Öljykasvien tuen maksupäivän muutos markkinointivuosi 1997/98 markkinointivuosi 1998/99 öljykasvit yhteensä rv» 2. Tuen vähentämien vuosina 1997/98 viljat ja säilörehut pellonpoisto (1) öljykasvit muu pellava kuin kuitupellava durumvehnän lisätuki (perinteinen) durumvehnän lisätuki (uusi) tukien kokonaisvähennys KOKONAISVAIKUTUS (1) Markkinointivuodeksi 1997/98 pakollisen pellonpoiston määrä vahvistetaan 5 prosentiksi ja vapaaehtoisen pellonpoiston pinta-alan arvioidaan olevan 1,4 miljoonaa ha. (2) Aikaisemmat tuotokset, jotka koskevat erityisesti öljykasveja, ilmaistaan vastaavina viljamäärinä. NEUVOSTON ASETUS (EY) Y) N:o J annettu maatalouden rakenteiden tehokkuuden parantamisesta annetun asetuksen (ETY) N: o 2328/91 muuttamisesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon, sekä katsoo, että naudanlihamarkkinoiden toiminta on häiriintynyt vakavasti pääasiallisesti sen vuoksi, että kuluttajat tuntevat huolta BSE:n (bovine spongiform encephalopathy) johdosta; tilanne on aiheuttanut markkinoiden nopean ja jatkuvan heikkenemisen; vaikka yhteisö on toteuttanut lukuisia asiaa koskevia toimenpiteitä, kulutus ei ennusteiden mukaan todennäköisesti nouse nopeasti entiselle tasolle; sen vuoksi olisi toteutettava toimenpiteet markkinoiden tasapainottamiseksi; tätä varten tuotantoa olisi mukautettava vastaamaan paremmin kulutusta, ja markkinoiden tasapainottamiseen tarkoitettujen toimenpiteiden ohella olisi sen vuoksi toteutettava vastaava toiminta asetuksessa (ETY) N:o 2328/91 ' säädettyjen rakenteellisten toimenpiteiden osalta; olisi erityisesti määriteltävä uudelleen naudanliha-alan investointitukea koskevat alakohtaiset rajoitukset, sovellettava samoja rajoituksia nuorten viljelijöiden käynnistystukeen josta tasaushyvitystä maksetaan, 1,2 nautayksikköön hehtaarilta, jotta hyvitykset myönnettäisiin ainoastaan laajaperäistä tuotantoa harjoittaville tiloille, ja vähennettävä eläinten enimmäistiheys, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: Muutetaan a^tus (ETY) N:o 2328/91 seuraavasti: 1 artikla a) Korvataan 6 artiklan 5 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti: EYVL N:o L 218, 6. 8. 1991, s. 1, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2387/95 (EYVL N:o L 244, 12. 10. 1995, s. l) 1 investointituki, "5. Naudanlihan tuotantoon myönnettävä lukuun ottamatta ympäristönsuojeluun, karjatilojen hygieniaan tai eläinten hyvinvointiin liittyvää tukea, kun tuotantokyky ei nouse, rajoitetaan karjatiloihin, joilla toimintaa harjoittavat tämän asetuksen 10 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut nuoret viljelijät, jos lihakarjan eläintiheys ei ylitä viimeisenä suunnitteluvuotena 3, 2,5 ja 2 nautayksikköä (ny) nautakarjan tuotannon kokonaisrehualaa kohden niiden suunnitelmien osalta, joiden toteuttaminen päättyy vuosina 1994,1995 ja 1996 tai myöhemmin. Vasta 1 päivän tammikuuta 1994 jälkeen jätettyihin hakemuksiin sovelletaan 2,5 ja 2 nautayksikön rajoituksia. " b) Lisätään 10 artiklaan seuraava kohta: "4. Kun on kyse nuorten viljelijöiden tilan perustamisesta naudanlihan tuotantoalalla, on noudatettava 6 artiklan 5 kohdassa tarkoitettuja edellytyksiä. " c) Lisätään 11 artiklaan seuraava alakohta: "Jos naudanlihan tuotantoalalla lihakarjan eläintiheys ei ylitä 1,2 ny:ä rehupinta- alan hehtaarilta kehittämissuunnitelman viimeisenä vuotena, edellisessä alakohdassa tarkoitettu prosenttimäärä voidaan korottaa 30 prosenttiin. " d) Korvataan 19 artiklan 1 kohdan a alakohdan kolmas alakohta seuraavasti: "Hyvitys voidaan myöntää enintään 1,2 nautayksikölle tilan kokonaisrehualaa kohden". 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja 2f RAHOITUSSELVITYS 1. TOIMENPITEEN NIMI Ehdotus neuvoston asetukseksi maatalouden rakenteiden tehokkuuden parantamisesta annetun asetuksen (ETY) N:o 2328/91 muuttamisesta. 2. BUDJETTIKOHTA (vuoden 1996 budjettinimikkeistö) Momentti B2-100 Alamomentit B2-1000 B2-1001 B2-1002 Rakenteelliset toimet, EMOTR:n ohjausosasto, yhteisön tukikehykset Tavoite 1 Tavoite 5 a (tavoitteiden 1 ja 5 b ulkopuolella) Tavoite 5 a (tavoitteen 5 b rajoissa) 3. OIKEUDELLINEN PERUSTA EY:n perustamissopimuksen 43 artikla. 4. TOIMENPITEEN KUVAUS Tavoitteet Ehdotuksen tarkoituksena on tuen saamista koskevien edellytysten muuttaminen myönnettäessä investointitukea ja nuorten viljelijöiden käynnistystukea naudanliha-alalla sekä myönnettäessä direktiivin 75/268/ETY 3 artiklan 3, 4 ja 5 kohdassa tarkoitettujen epäsuotuisten alueiden tasaushyvityksiä. Kesto Kun otetaan huomioon naudanlihamarkkinoiden vakava tilanne, joka johtuu kuluttajien BSE:n vuoksi tuntemasta huolesta, ja se, että kulutus ei todennäköisesti palaudu nopeasti entiselle tasolle, asetukseen 2328/91 ehdotetun muutoksen voimassaoloa ei rajoiteta lyhytaikaiseksi. 5. MENOJEN LUOKITUS Ei-pakolliset menot ' Jaksotetut määrärahat ZG 6. MENOLAJI Asetuksen 2052/88 13 artiklan, joka koskee tuen määrän suhteuttamista, säännösten mukaisesti tukeen oikeutettujen julkisten menojen yhteisrahoituksena toteutettava tuki. Määrän vahvistaminen kuuluu komission toimivaltaan. 7. TALOUDELLISET VAIKUTUKSET Koska kyse on kiinteistä määrärahoista, kuten rakennerahastojen tapauksessa, ehdotetut toimet eivät vaikuta talousarvioon. Rakennerahastojen talousarvio on kiinteämääräinen ja ehdotetut toimet vaikuttavat ainoastaan siihen, että määrärahat jaetaan uudelleen eri toimenpiteiden välillä. Yhteisön talousarviosta rahoitettaviin määriin, jotka koskevat tässä ehdotuksessa tarkoitettua tukea, sovelletaan rakennerahastojen taloudellista toteuttamista koskevia yleissäännöksiä ja erityisesti asetuksen 2328/91, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksilla 3669/93 ja 2843/94, 29 - 36 artiklan säännöksiä. Maksusitoumusmäärärahojen ja maksumäärärahojen ohjeellinen aikataulu Varainhoitovuodet 1996 - 1999 Alamomentit B2-1000. B2-1001 ia 1002 p. m. (pro memoria) Myöhempiä suunnittelujaksoja varten yhteisön rahoitukseen kelpuutettavat menot otetaan huomioon tulevissa talousarvioissa, joista myönnetään jäsenvaltioille varoja tavoitteiden toteuttamiseen. 8. PETOSTENVASTAISET SÄÄNNÖKSET: Asetuksessa 2328/91 vahvistettuihin järjestelmiin, jotka koskevat investointitukea, nuorten maanviljelijöiden käynnistämistukea ja tasaushyvityksiä, sovelletaan rakennerahastojen toiminnan yhteensovittamisesta annetun asetuksen 23 artiklaa (rahoituksen valvonta) ja 24 artiklaa (tuen vähentäminen, keskeyttäminen ja poistaminen). Koska kyse on rakenteellisista tukitoimenpiteistä, sovelletaan myös rakennepolitiikan summien ja rahoituksen takaisinperinnästä sekä tätä alaa koskevan tiedotusjärjestelmän perustamisesta annettua komission asetusta 16181/94. aiheettomasti maksettujen epäsäännönmukaisuuksia Asetuksen 2328/91 17 - 19 artiklan mukainen tasaushyvitysjärjestelmä kuuluu lisäksi asetuksessa 3508/92 vahvistetun yhdennetyn valvontajärjestelmän soveltamisalaan. 9. KUSTANNUSVAIKUTTAVUUSANALYYSI Toiminnan tavoitteet 2^ Ehdotettujen uusien edellytysten tarkoituksena on rajoittaa yhteisön tuki koskemaan tapauksia, joissa on ilmennyt naudanlihan tuotannon lisääntynyttä laajaperäistymistä, sekä tehdä epäsuotuisilla alueilla sijaitsevista tiloista vielä laajaperäisempiä. Toimenpiteiden perustelut Naudanlihamarkkinoiden toiminta on häiriintynyt vakavasti pääasiallisesti sen vuoksi, että kuluttajat tuntevat huolta BSE:n johdosta. Tilanne on aiheuttanut markkinoiden nopean ja jatkuvan heikkenemisen ja vaikka unioni on toteuttanut lukuisia asiaa koskevia toimenpiteitä, kulutus ei ennusteiden mukaan todennäköisesti nouse nopeasti entiselle tasolle. Sen vuoksi tuotantoa olisi mukautettava vastaamaan paremmin kulutusta. Markkinoiden tasapainottamiseen tarkoitettujen toimenpiteiden ohella olisi sen vuoksi toteutettava vastaava toiminta asetuksessa (ETY) N:o 2328/91 säädettyjen rakenteellisten toimenpiteiden osalta, erityisesti olisi määriteltävä uudelleen naudanliha-alan investointituen saamisen edellytykset, sovellettava samoja edellytyksiä nuorten viljelijöiden käynnistystukeen tasaushyvitystä ja vähennettävä eläinten enimmäistiheys, josta maksetaan, 1,2 nautayksikköön hehtaarilta, jotta hyvitykset myönnettäisiin ainoastaan laajaperäistä tuotantoa harjoittaville tiloille. Toimenpiteiden seuranta ja arviointi Koska kyse on rakenteellisesta tukitoimenpiteestä, sovelletaan rakennerahastojen toiminnan yhteensovittamisesta annetun asetuksen 4253/88 25 artiklaa (seuranta) ja 26 artiklaa (arviointi). Johdonmukaisuus rahoitussuunnittelun kanssa Vuosiksi 1994 - 1999 rahoitus on varmistettu talousarvioista toimille, jotka ovat tavoitteiden 5 a (yksinomaan), 5a (tavoitteen 5 b puitteissa) mukaisia, ja tavoitteen 1 mukaisille maatalouden toimenpiteille, jotka vahvistetaan komission päätöksellä. U ISSN 1024-4492 KOM(96) 422 lopullinen ASIAKIRJAT FI 03 10 Luettelonumero : CB-CO-96-423-FI-C ISBN 92-78-07958-8 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg 23


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2270/96 von Georg JARZEMBOWSKI an die Kommission. Preis- und Distributionspolitik des Niederländischen Reservierungscentrum und des Instituts für Bildungsreisen

eurovoc_concepts:
Germany
Netherlands
cultural event
free competition
single market


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 1524/96 af 30. juli 1996 om ændring af forordning (EF) nr. 3298/94 for så vidt angår økopointsystemet angående lastbilers transitkørsel gennem østrigsk territorium

eurovoc_concepts:
Austria
accession to the European Union
commercial vehicle
intra-EU transport
transit charge
vehicle documents

formats: html pdfa1b print


title: Rozporządzenie Komisji (WE) nr 1524/96 z dnia 30 lipca 1996 r. zmieniające rozporządzenie (WE) nr 3298/94 w odniesieniu do systemu ekopunktów dla samochodów ciężarowych znajdujących się w tranzycie przez Austrię

formats: html pdf print

text: 07/t. 2 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 355 31996R1524 31. 7. 1996 DZIENNIK URZĘDOWY WSPÓLNOT EUROPEJSKICH L 190/13 ROZPORZĄDZENIE KOMISJI (WE) NR 1524/96 z dnia 30 lipca 1996 r. zmieniające rozporządzenie (WE) nr 3298/94 w odniesieniu do systemu ekopunktów dla samochodów ciężarowych znajdujących się w tranzycie przez Austrię KOMISJA WSPÓLNOT EUROPEJSKICH, 1) Tytul otrzymuje brzmienie: uwzględniając Traktat ustanawiający Wspólnotę Europejską, uwzględniając Akt Przystąpienia Austrii, Finlandii i Szwecji, w szczególności jego art. 11 ust. 6 i zalącznik 4 do protokolu 9, „Rozporządzenie Komisji (WE) nr 3298/94 z dnia 21 grud- nia 1994 r. ustanawiające szczególowe środki dotyczące systemu praw tranzytu (ekopunkty) dla samochodów cięża- rowych znajdujących się w tranzycie przez Austrię”. a także mając na uwadze, co następuje: 2) Artykul 1 otrzymuje brzmienie: protokól 9 Aktu Przystąpienia Austrii, Finlandii i Szwecji sta- nowi o specjalnym systemie dotyczącym tranzytu pojazdów przewożących ladunki ciężkie przez terytorium Austrii, opar- tego na systemie praw tranzytu (ekopunkty); artykul 14 protokolu 9 zapewnia utrzymanie niedyskrymina- cyjnej bezpośredniej kontroli na granicy między Austrią a innymi Państwami Czlonkowskimi w celu sprawdzania eko- punktów wydanych na mocy przepisów art. 11 oraz istnieją- cymi kwotami podróży dwustronnych przewidzianych w art. 12 protokolu 9 jedynie do dnia 31 grudnia 1996 r. ; wprowadzenie w życie art. 11 protokolu 9 po dniu 31 grudnia 1996 r. może być skutecznie zapewnione poprzez inne metody kontroli, wśród nich systemy kontroli elektronicznej; Komisja powinna przyjąć szczególowe środki dotyczące niewy- jaśnionych problemów technicznych odnoszących się do sys- temu ekopunktów przewidzianych we wspólnej deklaracji 18 do Aktu Przystąpienia Austrii, Finlandii i Szwecji; rozporządzenie Komisji (WE) nr 3298/94 (1) należy odpowied- nio zmienić; środki przewidziane w niniejszym rozporządzeniu są zgodne z opinią komitetu powolanego na mocy art. 16 protokolu 9, PRZYJMUJE NINIEJSZE ROZPORZĄDZENIE: Artykul 1 W rozporządzeniu (WE) nr 3298/94 wprowadza się nastę- pujące zmiany: (1) Dz. U. L 341 z 30. 12. 1994, str. 20. „Artykul 1 1. Kierowca pojazdu silnikowego samochodu ciężaro- wego na terytorium Austrii posiada i udostępnia do kon- troli na żądanie organów nadzoru: a) b) c) d) albo należycie wypelniony standardowy formularz, albo świadectwo austriackie potwierdzające oplacenie eko- punktów na daną podróż, oparte na wzorze z zalącznika A, zwane dalej »ekokartą«; lub urządzenie elektroniczne, zamocowane do pojazdu silnikowego, które umożliwia automatyczne obciążenie ekopunktami, zwane dalej ekoetykietą; lub wlaściwą dokumentację, jak określono w art. 13, która wykazuje, że jest wykonywany przejazd niepodle- gający ekopunktom, jak określono w zalączniku C; lub wlaściwą dokumentację wykazującą, że nie jest dokonywany przejazd tranzytowy, a gdy pojazd jest wyposażony w ekoetykietę, ekoetykieta wskazuje na to. Wlaściwe organy austriackie wydają ekokartę po uiszczeniu oplaty za wyprodukowanie i dystrybucję ekopunktów i ekokart, oraz zainstalują we wlaściwych miejscach okreś- lone urządzenia do odczytywania ekoetykiet. Ekoetykiety są produkowane, programowane i insta- 2. lowane zgodnie z ogólnymi warunkami technicznymi określonymi w zalączniku F. Wlaściwe organy każdego Państwa Czlonkowskiego mają prawo do zatwierdzania, programowania i instalowania ekoetykiet. Ekoetykiety są tak programowane, aby zawieraly informa- cje o kraju rejestracji i wartość NOx pojazdu silnikowego, jak stanowi dokument zgodności produkcji (COP), okreś- lony w ust. 4. 356 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 07/t. 2 Ekoetykieta jest przymocowana do przedniej szyby 3. pojazdu. Umieszcza się ją zgodnie z zalącznikiem G. Jest nieprzenoszalna. 4. Kierowca samochodu ciężarowego, zarejestrowanego w dniu lub po dniu 1 października 1990 r. posiada i oka- zuje na żądanie dokument zgodności produkcji (COP), oparty na wzorze z zalącznika B, jako dowód na emisje NOx danego pojazdu. Dla samochodu ciężarowego zarejes- trowanego po raz pierwszy przed dniem 1 października 1990 r. lub w których przypadku dokument taki nie może być okazany, zaklada się, że posiada on wartość COP równą 15,8 g/kWh. Państwa Czlonkowskie powiadamiają Komisję o orga- 5. nach krajowych upoważnionych do wydawania doku- mentów i ekoetykiet, określonych w ust. 1–4. ” Alternatywnie, o ile pojazd jest wyposażony w ekoetykietę, organy austriackie udostępnią konieczną informację wyzna- czonemu organowi Państwa Czlonkowskiego, w którym pojazd zostal zarejestrowany, w ciągu 48 godzin, że zostal wykonany przejazd tranzytowy. Taką informację udostęp- nia się także Komisji. 6. Ustępy 1–5 stosuje się bez uszczerbku dla art. 14a” 4) W art. 3 ust. 3 wyrazy początkowe otrzymują brzmienie: „Bez względu na ust. 2 ciągly tranzyt przez Austrię z za wykorzystaniem terminali podróże:” kolejowych uważa się 3) Artykul 2 otrzymuje brzmienie: „Artykul 2 5) Artykul 4 otrzymuje brzmienie: „Artykul 4 1. O ile pojazd nie posiada ekoetykiety, odpowiednia liczba ekopunktów jest przypisywana ekokarcie i wykreś- lana z karty. Ekopunkty są wykreślane przez podpisanie w taki sposób, że podpis rozciąga się zarówno na ekopunk- jak i na formularzu, do którego zostaly przymoco- tach, wane. Zamiast podpisu można stosować stempel. Ekokartę posiadającą odpowiednią ekopunktów należy przekazać organom nadzorczym Państwa Czlon- kowskiego rejestracji pojazdu silnikowego lub Austrii, która zwróci kopię z dowodem oplaty. liczbę 2. O ile pojazd jest wyposażony w ekoetykietę po potwierdzeniu, że podejmuje przejazd tranzytowy wyma- gający ekopunktów, liczba ekopunktów równoważna infor- macji o emisjach NOx zawartych w ekoetykietce pojazdu jest odejmowana od ogólnej sumy ekopunktów przyzna- nych Państwu Czlonkowskiemu, w którym pojazd jest zare- jestrowany. Dokonuje się tego za pomocą infrastruktury zapewnionej i obslugiwanej przez organy austriackie. W przypadku pojazdów wyposażonych w ekoetykiety, które wykonują podróż w obie strony, należy tak ustawić ekoetykietę, aby wskazywala, że przed wjazdem na teryto- rium Austrii odbywal się przejazd nietranzytowy. 3. W przypadku korzystania z ekokarty oraz gdy zmie- niana jest jednostka ciągnąca w trakcie przejazdu tranzyto- wego, dowód oplaty przy wjeździe pozostaje ważny i należy go zachować. W przypadku gdy wartość COP nowej jednostki ciągnącej przekracza wartość wskazaną na formularzu, dodatkowe ekopunkty, przymocowane do nowej karty, są anulowane w chwili opuszczania kraju. 4. W przypadku podróży wymagającej ekopunktów ekokarta lub ekoetykieta zastępuje wszystkie austriackie formy stosowane dla statystyk transportowych. 5. Wlaściwe organy Państw Czlonkowskich systematycz- nie powiadamiają Komisję o ilości punktów wykorzysta- nych w ekokartach. Oryginaly lub kopie formularzy, na których zostaly wykreślone ekopunkty, są udostępniane, o ile okaże się to konieczne, poszczególnym organom krajo- wym lub Komisji. Ekopunkty są ważne w okresie od dnia 1 stycznia roku, dla którego zostaly przypisane, do dnia 31 stycznia następ- nego roku. ” 6) W art. 5 wprowadza się następujące zmiany: a) w ust. 1 zdanie drugie otrzymuje brzmienie: „W przypadku powtarzających się naruszeń niniejszego rozporządzenia art. 8 ust. 3 i art. 11 rozporządzenia Rady (EWG) nr 881/92 (*) stosuje się. (*) Dz. U. L 95 z 9. 4. 1992, str. 1. ”; b) ustępy 2 i 3 otrzymują brzmienie: Komisja i wlaściwe organy Państw Czlonkow- „2. skich udzielają, każde w granicach swej wlaściwości, innym państwom pomocy administracyjnej w prowa- dzeniu dochodzeń i ściganiu naruszeń protokolu 9 lub niniejszego rozporządzenia, w szczególności w celu upewnienia się, że ekokarty i ekoetykiety są wlaściwie używane. 3. Mogą być przeprowadzane kontrole w punktach innych niż na granicy, zarządzane przez Państwo Czlonkowskie, przy należytym stosowaniu zasady nie- dyskryminacji. ”; c) dodaje się ust. 4 i 5 w brzmieniu: Austriackie organy nadzorcze mogą, uwzględ- „4. niając zasadę proporcjonalności, podjąć odpowiednie środki, jeżeli pojazd jest wyposażony w ekoetykietę i zaistnieje przynajmniej jedna z poniższych sytuacji: a) pojazd lub jego kierowca wielokrotnie dopuścil się nadużyć; b) na koncie kraju, w którym pojazd jest zarejestro- wany, nie ma wystarczającej ilości ekopunktów; 07/t. 2 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 357 c) ekoetykieta nosi ślady manipulowania lub zostala zmieniona przez inny organ niż upoważniony w art. 1 ust. 2; d) Państwo Czlonkowskie nie przyznalo pojazdowi odpowiedniej ilości ekopunktów do przejazdu tran- zytowego; e) pojazd nie jest zaopatrzony we wlaściwą dokumen- tację zgodnie z art. 1 ust. 1 lit. c) lub d), w celu zostala usprawiedliwienia, dlaczego ekoetykieta ustawiona tak, że wskazuje, że przez terytorium Austrii jest wykonywany przejazd nietranzytowy; f) gdy ekoetykieta określona w zalączniku F nie jest zaladowana odpowiednią ilością ekopunktów do wykonania przejazdu tranzytowego. 5. Austriackie organy nadzorcze mogą, uwzględ- niając zasadę proporcjonalności, podjąć odpowiednie środki, jeżeli pojazd nie jest wyposażony w ekoetykietę i zaistnieje przynajmniej jedna z poniższych sytuacji: a) ekokarta nie zostaje przedstawiona organom kon- trolnym zgodnie z przepisami niniejszego roz- porządzenia; b) zostaje przedstawiona ekokarta, która jest niekom- lub do której ekopunkty pletna lub niewlaściwa, nie są wlaściwie przymocowane; c) pojazd mechaniczny nie jest wyposażony w odpo- wiednią dokumentację uzasadniającą, że nie potrze- buje ekopunktów. ” 7) W art. 6 ust. 2 otrzymuje brzmienie: „2. Wydrukowane ekopunkty, które są przeznaczone do przymocowania do ekokart, są udostępniane Państwom Czlonkowskim każdego roku w dwóch ratach — pierwszej przed dniem 1 października poprzedniego roku, a drugiej przed dniem 1 marca danego roku. Gdy wystąpią okoliczności przewidziane w art. 11 ust. 2 lit. c) protokolu 9, liczba ekopunktów jest zmniejszana w danym roku zgodnie z metodą ustanowioną w pkt 3 zalącznika 5 do Protokolu. ” 8) Artykul 7 otrzymuje brzmienie: „Artykul 7 1. Wlaściwe organy Państw Czlonkowskich przydzielają swoje ekopunkty danym przewoźnikom mającym siedzibę na ich terytorium. Każdego roku wlaściwe organy Państwa Czlonkow- 2. skiego wskazują i zwracają Komisji, najpóźniej do dnia 15 października, wszystkie ekopunkty, które na podstawie dostępnych danych i prognoz ruchu w ostatnich miesią- cach roku najprawdopodobniej nie zostaną wykorzystane przed końcem roku. ” 9) W art. 8 ust. 2 otrzymuje brzmienie: „2. Ekopunkty z rezerwy Wspólnoty są przydzielane przez Komisję Państwom Czlonkowskim zgodnie z proce- durą określoną w art. 16 protokolu 9 przynajmniej na jeden miesiąc przed zakończeniem danego roku. Ponowne przydzielenie jest ważone zgodnie z następują- cymi kryteriami, jak wyszczególniono w zalączniku E: — specjalna pozycja Grecji i Wloch, — skutek zjednoczenia Niemiec, — promocja alternatywnych sposobów transportu przez Austrię, w szczególności »Rollende Landstraße«, — ilość ekopunktów przyznanych Państwu Czlonkow- skiemu i rzeczywiście przez niego wykorzystana, — przeciętnie wielkości NOx dla pojazdów z Państw Czlonkowskich znajdujących się w tranzycie, — wypadki nieprzewidziane. ” 10) W art. 10 skreśla się wyrazy „w związku z Aktem Przy- stąpienia Norwegii, Austrii, Finlandii i Szwecji”. 11) W art. 10 wyrazy „W drodze wyjaśnienia od” zastępuje się wyrazami „Do celów”. 12) Dodaje się art. 14a w brzmieniu: „Artykul 14a Dla okresu przejściowego wygasającego w dniu 31 grudnia 1997 r. korzystanie albo z ekokart, albo z ekoetykiet jest dopuszczone do administrowania ruchem tranzytowym. Od dnia 1 stycznia 1998 r. Komisja zezwala każdemu Pań- stwu Czlonkowskiemu na korzystanie z rocznych ekokart do maksimum 0,6 % ogólnej liczby ekopunktów przyzna- nych danemu Państwu Czlonkowskiemu ustanowione w art. 9. Państwa Czlonkowskie zawiadamiają Komisję naj- później 1 sierpnia każdego roku o liczbie ekopunktów, które życzą sobie wykorzystać na ekokartach w następnym roku. Te ekopunkty są udostępniane przez Komisję w jed- nej transzy przed 1 grudnia. Te ekokarty są udostępniane zgodnie z art. 1 ust. 1 akapit drugi. ” 13) Zalącznik E zastępuje się zalącznikiem I do niniejszego rozporządzenia. 14) Dodaje się zalączniki F i G określone w zalączniku II do niniejszego rozporządzenia. Artykul 2 Niniejsze rozporządzenie wchodzi w życie dwudziestego dnia po jego opublikowaniu w Dzienniku Urzędowym Wspólnot Euro- pejskich. Niniejsze rozporządzenie stosuje się od dnia 1 stycznia 1997 r. 358 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 07/t. 2 Niniejsze rozporządzenie wiąże w calości i jest bezpośrednio stosowane we wszystkich Pań- stwach Czlonkowskich. Sporządzono w Brukseli, dnia 30 lipca 1996 r. W imieniu Komisji Neil KINNOCK Czlonek Komisji 07/t. 2 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 359 ZALĄCZNIK I „ZALĄCZNIK E KRYTERIA PRZYZNAWANIA EKOPUNKTÓW Specjalna pozycja Grecji i Wloch Z rezerwy Wspólnoty wynoszącej 3,34 % ogólnej liczby wszystkich ekopunktów wydziela się część równoważną 4 874 jednostkom określonym w zalączniku D i przydziela się je Wlochom oraz 576 jednostek ustalonych w zalączniku D — Grecji na zasadzie pierwszeństwa. Ponadto doklada się wszelkich niezbędnych wysilków w celu zapewnienia, że udzial ekopunktów przydzielonych Grecji wystarczająco uwzględnia potrzeby greckie. Skutek zjednoczenia Niemiec Ponadto część ekopunktów z rezerwy Wspólnoty równoważna 6 444 jednostkom ustalonym w zalączniku D jest przy- dzielana Niemcom. Promocja alternatywnych sposobów transportu przez Austrię, w szczególności »Rollende Landstraße« Wszystkie austriackie ekopunkty zwrócone do rozdzielenia przez Komisję są przydzielane Państwom Czlonkowskim wnioskującym o dodatkowe ekopunkty w proporcji do statystyk wskazujących Państwo Czlonkowskie rejestracji samo- chodów ciężarowych, korzystających z »Rollende Landstraße« w Austrii. Ilość ekopunktów przyznanych Państwu Czlonkowskiemu i rzeczywiście przez niego wykorzystana, przeciętne wielkości NOx dla pojazdów Państw Czlonkowskich znajdujących się w tranzycie Pozostale ekopunkty są rozdzielane między Państwa Czlonkowskie wnioskujące o dodatkowe ekopunkty proporcjonal- nie do wspólczynnika, który jest określony dla każdego Państwa Czlonkowskiego następująco: — liczba ekopunktów uważanych za niezbędne, opierając się na ekstrapolacji ostatnich statystyk z Austrii, — pomnożona przez stosunek ekopunktów przydzielonych Państwu Czlonkowskiemu, które zostaly rzeczywiście wykorzystane przez to Państwo Czlonkowskie w poprzednim roku, — pomnożone przez ostatnią dostępną wielkość NOx dla pojazdów znajdujących się w tranzycie z Państwa Czlonkow- skiego, jako procent docelowej wielkości na dany rok. ” 360 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 07/t. 2 ZALĄCZNIK II „ZALĄCZNIK F OGÓLNE SPECYFIKACJE TECHNICZNE EKOETYKIETY Urządzenia komunikacyjne krótkiego zasięgu — pojazdy Normy i normy wstępne i sprawozdania techniczne zgodne z DSRC (przesylanie danych krótkiego zasięgu) Mają być spelnione następujące wymagania zawarte w CEN/TC 278 w odniesieniu do przesylania informacji w krótkim zasięgu między pojazdami a infrastrukturą wzdluż drogi: a) prENV278/9/ # 62 »DSRC warstwa fizyczna korzystająca z mikrofal 5,8 GHz«; b) prENV 278/9/ # 64 »DSRC warstwa polączeniowa przekazywania danych«; c) prENV 278/9/ # 65 »DSRC warstwa aplikacji«. Badanie typu Dostawca ekoetykiety musi przedstawić świadectwa badań typu dla urządzeń z akredytowanego instytutu badawczego potwierdzającego zgodność ze wszystkimi wartościami dopuszczalnymi określonymi w obecnym I-ETS 300674. Warunki użytkowania Ekoetykieta dla automatycznego systemu ekopunktów musi gwarantować wymaganą funkcjonalność w następujących warunkach dzialalności; — warunki otoczenia: temperatura otoczenia od — 25 °C do + 70 °C, — warunki pogodowe: wszystkie, — ruch: kilka pasm, w ruchu, — zakres prędkości: od »stój i jedź« do 120 km/h. Powyższe warunki dzialania są minimalnymi wymaganiami uzależniającymi przyjęcie norm (norm wstępnych) dotyczą- cych DSRC. Ekoetykieta może reagować jedynie na sygnaly mikrofalowe charakterystyczne dla jej zastosowania. Ekoetykieta Identyfikacja Każda ekoetykieta musi posiadać swój wlasny numer identyfikacyjny. Ponadto oprócz liczby cyfr koniecznych do odróżnienia jej numer ten musi także zawierać sumę kontrolną dla sprawdzenia jej integralności. Instalacja Ekoetykietka musi być zaprojektowana do zainstalowania za przednią szybą samochodu ciężarowego lub jednostki ciągnącej. Jest tak instalowana, aby byla niemożliwa do odlączenia od pojazdu. Zgloszenie tranzytowe Ekoetykieta musi mieć urządzenie do wprowadzania danych w celu zglaszania przejazdu wylączonego od placenia eko- punktów. istnieć Urządzenie to musi być wyraźnie widoczne na ekoetykiecie do celów kontrolnych, z drugiej strony, musi możliwość ustawienia ekoetykiety w określonej wstępnej pozycji. We wszystkich przypadkach musi być zapewnione, że jedynie status w momencie wjazdu jest uwzględniany dla oceny w ramach systemu. Oznakowanie zewnętrzne Każda ekoetykieta musi być możliwa do pelnej wymieniony numer identyfikacyjny musi być wyraźnie uwidoczniony na powierzchni urządzenia. identyfikacji w trakcie kontroli wizualnej. Aby tak się stalo, wyżej Niemożliwe do odlączenia lub usunięcia oznakowanie ekoetykiety w formie przygotowanych nalepek jest przymoco- ekopunktów dla poszczególnego pojazdu wane do ekoetykiety. Oznakowanie (»5«, »6«, …»16«). to musi pokazywać liczbę 07/t. 2 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 361 Te specjalne nalepki muszą być odporne na próby falszerstwa, muszą posiadać odpowiednią odporność mechaniczną i być odporne na światlo i temperaturę. Muszą posiadać odpowiednią przylepność, tak, aby każda próba usunięcia ich kończyla się ich zniszczeniem. Integralność Obudowa musi być tak skonstruowana, aby uniemożliwione bylo jakiekolwiek manipulowanie elementami wewnętrz- nymi, a próba manipulowania byla możliwa do wykrycia. Pamięć Ekoetykieta powinna mieć odpowiednią pamięć w celu zmagazynowania następujących danych: — numer identyfikacyjny, — dane pojazdu, — wartość COP, — data transakcji, — identyfikacja urzędu kontroli granicznej, — data/godzina, — zgloszenie statusu przejazdu, — blokowanie (wpisywanie na czarną listę) informacji, — tatus danych — obsluga, — status zasilania (baterii), — status ostatniej otrzymanej informacji. Musi istnieć rezerwa przynajmniej 30 % pamięci. ZALĄCZNIK G WYMAGANIA INSTALACYJNE EKOETYKIETY Ekoetykieta jest umiejscowiona po wewnętrznej stronie przedniej szyby w oznaczonym obszarze (pokazanym na powyższym rysunku), przy czym wymiary są następujące: X = 100 cm Y = 80 cm. ”


title: 96/469/CE: Decisión de la Comisión de 30 de julio de 1996 por la que se crea un Comité consultivo para la prevención del cáncer (Texto pertinente a los fines del EEE)

eurovoc_concepts:
action programme
advisory committee (EU)
cancer
cooperation policy
operation of the Institutions
public health