title: Kommissionens forordning (EF) nr. 1645/96 af 30. juli 1996 om ændring af forordning (EØF) nr. 1201/89 om gennemførelsesbestemmelser for støtteordningen for bomuld

eurovoc_concepts:
aid system
cotton
marketing year
world market price

formats: html pdfa1b print


title: Rådets förordning (EG) nr 1589/96 av den 30 juli 1996 om ändring av förordning (EEG) nr 3013/89 om den gemensamma organisationen av marknaden för får- och getkött

eurovoc_concepts:
German Democratic Republic
agricultural guidance
goatmeat
regional aid
sheepmeat


title: Règlement (CE) n° 1559/96 de la Commission du 30 juillet 1996 portant augmentation du volume du contingent tarifaire à l'importation de bananes prévu à l'article 18 du règlement (CEE) nº 404/93 du Conseil pour l'année 1996

eurovoc_concepts:
import
quantitative restriction
tariff quota
third country
tropical fruit


title: 97/124/ECSC: Commission Decision of 30 July 1996 concerning State aid to Werkstoff-Union GmbH, Lippendorf (Saxony) (Only the German text is authentic)

eurovoc_concepts:
Saxony
State aid
aid to industry
investment aid
iron and steel industry
redemption


title: 97/124/CECA: Decisão da Comissão de 30 de Julho de 1996 relativa a um auxílio concedido pela Alemanha à empresa Werkstoff- Union GmbH, de Lippendorf (Saxónia) (Apenas faz fé o texto em língua alemã)


title: Verordening (EG) nr. 1556/96 van de Commissie van 30 juli 1996 tot invoering van een invoercertificatenregeling voor bepaalde soorten uit derde landen ingevoerde groenten en fruit

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
import
import licence
pip fruit
third country


title: 96/473/CE: Décision de la Commission du 30 juillet 1996 arrêtant le bilan prévisionnel de la production, de la consommation ainsi que des importations et des exportations de bananes pour la Communauté pour l'année 1996 (Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE)

eurovoc_concepts:
EU production
common organisation of markets
consumption
tariff quota
trade volume
tropical fruit


title: Rådets forordning (EF) nr. 1585/96 af 30. juli 1996 om fastsættelse for produktionsåret 1996/97 af støtten for spindhør og hamp samt af det beløb, der tilbageholdes til finansiering af foranstaltninger til fremme af anvendelsen af hørfibre

eurovoc_concepts:
aid per hectare
aid to agriculture
flax
hemp
marketing year
production aid


title: Regulamento (CE) n 1592/96 do Conselho de 30 de Julho de 1996 que altera o Regulamento (CEE) nº 822/87 que estabelece a organização comum do mercado vitivinícola

eurovoc_concepts:
agricultural quota
common organisation of markets
distillation
table wine
vineyard
viticulture


title: Kommissionens förordning (EG) nr 1645/96 av den 30 juli 1996 om ändring av förordning (EEG) nr 1201/89 om tillämpningsföreskrifter för stödsystemet för bomull


title: Règlement (CE) n° 1555/96 de la Commission du 30 juillet 1996 portant modalités d'application du régime relatif à l'application des droits additionnels à l'importation dans le secteur des fruits et légumes

eurovoc_concepts:
CCT duties
customs duties
customs regulations
fresh fruit
fresh vegetable
import


title: Verordnung (EG) Nr. 1588/96 des Rates vom 30. Juli 1996 zur Änderung der Verordnung (EWG) Nr. 805/68 über die gemeinsame Marktorganisation für Rindfleisch hinsichtlich des Wirtschaftsjahres und der Saisonentzerrungsprämie

eurovoc_concepts:
Ireland
Northern Ireland
beef
marketing
marketing year
slaughter premium


title: Rådets förordning (EG) nr 1588/96 av den 30 juli 1996 om ändring av förordning (EEG) nr 805/68 om den gemensamma organisationen av marknaden för nötkött såvitt avser regleringsår och säsongsutjämningsbidrag


title: Regolamento (CE) n. 1560/96 della Commissione del 30 luglio 1996 recante modifica del regolamento (CE) n. 2568/95, relativo al trasferimento alla Colombia della quota assegnata al Nicaragua per l'anno 1996 nell'ambito del contingente tariffario per l'importazione di banane nella Comunità, e del regolamento (CE) n. 356/96, relativo al trasferimento alla Colombia di una parte della quota assegnata al Venezuela per il 1996 nell'ambito del contingente tariffario per l'importazione di banane nella Comunità

eurovoc_concepts:
Colombia
Nicaragua
Venezuela
import
tariff quota
tropical fruit


title: 96/533/CE: Décision de la Commission du 30 juillet 1996 fixant le niveau de participation financière de la Communauté à la réalisation d'un sixième programme d'échange de fonctionnaires compétents dans le domaine vétérinaire (Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE)

eurovoc_concepts:
EU financing
EU programme
European official
allowances and expenses
scientific exchange
veterinary inspection


title: Reglamento (CE) n° 1570/96 de la Comisión de 30 de julio de 1996 por el que se establecen las disposiciones de aplicación del Reglamento (CE) nº 1452/96 del Consejo por el que se fija una prima complementaria pagable a los criadores de ovejas en zonas no desfavorecidas de Irlanda y del Reino Unido en relación con Irlanda del Norte

eurovoc_concepts:
Ireland
United Kingdom
agricultural guidance
livestock farming
marketing year
sheep


title: Règlement (CE) n 1560/96 de la Commission du 30 juillet 1996 modifiant les règlements (CE) nº 2568/95 concernant le transfert à la Colombie du quota national alloué au Nicaragua pour l'année 1996 dans le cadre du contingent tarifaire fixé pour l'importation de bananes dans la Communauté et (CE) nº 356/96 concernant la réallocation à la Colombie d'une partie de la quote-part allouée au Venezuela pour l'année 1996 dans le cadre du contingent tarifaire pour l'importation de bananes dans la Communauté


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1583/96 του Συμβουλίου της 30ής Ιουλίου 1996 για τον καθορισμό, για την περίοδο εμπορίας 1996/97, των τιμών, των ενισχύσεων και των παρακρατήσεων που εφαρμόζονται στον τομέα του ελαιόλαδου

eurovoc_concepts:
aid system
intervention price
marketing year
olive oil
production aid
target price


title: Verordening (EG) nr. 1557/96 van de Commissie van 30 juli 1996 tot vaststelling van de volumes bij overschrijding waarvan voor bepaalde soorten groenten en fruit aanvullende invoerrechten worden toegepast

eurovoc_concepts:
CCT duties
customs regulations
fresh fruit
fresh vegetable
import
quantitative restriction


title: Verordening (EG) nr. 1575/96 van de Raad van 30 juli 1996 houdende wijziging van Verordening (EEG) nr. 1765/92 tot instelling van een steunregeling voor producenten van bepaalde akkerbouwgewassen en houdende intrekking van Verordening (EEG) nr. 1541/93

eurovoc_concepts:
agricultural guidance
agricultural production
agricultural production policy
set-aside


title: Rådets förordning (EG) nr 1593/96 av den 30 juli 1996 om fastställande av riktpriser för vinsektorn produktionsåret 1996/1997

eurovoc_concepts:
EU production
common agricultural policy
farmers' income
guide price
marketing year
table wine


title: Reglamento (CE) n 1592/96 del Consejo de 30 de julio de 1996 que modifica el Reglamento (CEE) nº 822/87 por el que se establece la organización común del mercado vitivinícola


title: Rådets förordning (EG) nr 1578/96 av den 30 juli 1996 om fastställande av de månatliga prishöjningarna för paddyris regleringsåret 1996/1997

eurovoc_concepts:
farm prices
marketing year
price increase
rice


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1532/96 af 30. juli 1996 om midlertidig suspension af udstedelsen af eksportlicenser for visse mejeriprodukter

eurovoc_concepts:
cheese
export licence
export refund
milk product


title: Регламент (ЕО) № 1596/96 на Съвета от 30 юли 1996 година за изменение на Регламент (ЕИО) № 2392/86 относно създаване на лозарски регистър на Общността

eurovoc_concepts:
EU Member State
administrative formalities
directory
vineyard

formats: pdf print xhtml

text: 166 BG Официален вестник на Европейския съюз 03/т. 19 31996R1596 16. 8. 1996 ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ L 206/38 РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 1596/96 НА СЪВЕТА от 30 юли 1996 година за изменение на Регламент (ЕИО) № 2392/86 относно създаване на лозарски регистър на Общността СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ, ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ: като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност, като взе предвид Регламент (ЕИО) № 822/87 на Съвета от 16 март 1987 г. относно общата организация на пазара на вино (1), и по-специално член 80 от него, Член 1 В член 4, параграф 4 от Регламент (ЕИО) № 2392/86: а) в първата алинея „31 декември 1996 г. “ се заменя с „31 декем- като взе предвид предложението на Комисията (2), ври 1998 г. “; като има предвид, че мерките, предвидени в Регламент (ЕИО) № 2392/86 (3), трябва да са достатъчно гъвкави, за да позволяват да бъдат приспособявани към развитието на общата организация на пазара на вино; като има предвид, че техническите затрудне- ния, с които са се сблъскали някои от държавите-членки при съз- даването на регистър на лозята, налагат необходимостта от удъл- жаване на сроковете, определени в член 4, параграф 4 от Регламент (ЕИО) № 2392/86, б) в петата алинея „31 декември 1996 г. “ се заменя с „31 декем- ври 1997 г. “. Член 2 Настоящият регламент влиза в сила на третия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейските общности. Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки. Съставено в Брюксел на 30 юли 1996 година. За Съвета Председател H. COVENEY (1) ОВ L 84, 27. 3. 1987 г. , стр. 1. Регламент, последно изменен с Регла- мент (ЕО) № 1592/96 (ОВ L 206, 16. 8. 1996 г. , стр. 31). (2) ОВ C 125, 27. 4. 1996 г. , стр. 50. (3) ОВ L 208, 31. 7. 1986 г. , стр. 1. Регламент, последно изменен с Регла- мент (ЕО) № 1549/95 (ОВ L 148, 30. 6. 1995 г. , стр. 37)


title: Verordnung (EG) Nr. 1559/96 der Kommission vom 30. Juli 1996 zur Erhöhung des durch Artikel 18 der Verordnung (EWG) Nr. 404/93 des Rates für die Einfuhr von Bananen vorgesehenen Zollkontingents im Jahr 1996

eurovoc_concepts:
import
quantitative restriction
tariff quota
third country
tropical fruit


title: 1996 m. liepos 30 d., Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1524/96 iš dalies keičiantis Reglamento (EB) Nr. 3298/94 nuostatas dėl ekologinių taškų sistemos per Austriją vykstančioms sunkiasvorėms transporto priemonėms

eurovoc_concepts:
Austria
accession to the European Union
commercial vehicle
intra-EU transport
transit charge
vehicle documents

formats: html pdf print

text: 07/2 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 355 31996R1524 1996 7 31 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS L 190/13 KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1524/96 1996 m. liepos 30 d. iš dalies keičiantis Reglamento (EB) Nr. 3298/94 nuostatas dėl ekologinių taškų sistemos per Austriją vykstančioms sunkiasvorėms transporto priemonėms EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA, 1. Pavadinimas pakeičiamas taip: atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į Austrijos, Suomijos ir Švedijos stojimo aktą, ypač į jo 11 straipsnio 6 dalį ir 9 protokolo 4 priedą, kadangi Austrijos, Suomijos ir Švedijos stojimo akto 9 protoko- las sunkiasvorių transporto priemonių tranzitui per Austrijos teritoriją nustatė specialų režimą, grindžiamą tranzito teisių (ekologinių taškų) sistema; kadangi 9 protokolo 14 straipsnis nustato, kad prie Austrijos ir kitų valstybių narių bendros sienos nediskriminacinio pobūdžio fizinė kontrolė, kad būtų tikrinami pagal 9 protokolo 11 straipsnio nuostatas išduodami ekologiniai taškai ir pagal 12 straipsnį numatytos esamos kvotos dvišaliams reisams, gali būti taikoma tik iki 1996 m. gruodžio 31 d. ; kadangi po 1996 m. gruodžio 31 d. 9 protokolo 11 straipsnio įgyvendinimas gali būti veiksmingai užtikrinamas, be kitų kont- rolės būdų, elektronine kontrolės sistema; kadangi Komisija, kaip nustatyta Austrijos, Suomijos ir Švedijos stojimo akto 18 bendroje deklaracijoje, turėtų priimti išsamias priemones dėl iškylančių techninių klausimų, susijusių su eko- loginių taškų sistema; kadangi Komisijos reglamentas (EB) Nr. 3298/94 (1) turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; kadangi šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka pagal 9 protokolo 16 straipsnį įsteigto komiteto nuomonę, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis Reglamentas (EB) Nr. 3298/94 iš dalies keičiamas taip: (1) OL L 341, 1994 12 30, p. 20. „1994 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 3298/94, nustatantis išsamias priemones dėl tranzito teisių sistemos (ekologinių taškų) per Austriją vykstančioms sunkiasvorėms transporto priemonėms“ 2. 1 straipsnis pakeičiamas taip: „1 straipsnis 1. Sunkiasvorės transporto priemonės vairuotojas Aust- rijos teritorijoje vežasi ir priežiūros institucijų prašymu tik- rinimui pateikia arba: a) pagal A priedo pavyzdį parengtą tinkamai užpildytą standartinę formą arba Austrijos sertifikatą (toliau – ekologinių ekologinių taškų knygelė), patvirtinantį taškų mokestį už nurodytą reisą; arba b) autotransporto priemonėje įtaisytą elektroninį automatiškai nurašyti leidžiantį toliau vadinamą „ekologinių taškų plokštele“; arba ekologinius įtaisą, taškus, c) 13 straipsnyje apibūdintus atitinkamus dokumentus, jog tai tranzitinis reisas, kuriam netaikomi rodančius, ekologiniai taškai kaip apibrėžta C priede; arba d) atitinkamus dokumentus, rodančius, kad tai netranziti- nis reisas, o tais atvejais, kai transporto priemonėje yra įtaisyta ekologinių taškų plokštelė,? kad ši ekologinių taškų plokštelė yra nustatyta šiam tikslui. Austrijos kompetentingos institucijos ekologinių taškų kny- gelę išduoda po to, kai sumokamos ekologinių taškų ir eko- loginių taškų knygelių gaminimo bei paskirstymo išlaidos, ir atitinkamose vietose įrengia reikalingą infrastruktūrą eko- loginių taškų plokštelei nuskaityti. Ekologinių taškų plokštelės yra gaminamos, progra- 2. muojamos ir įtaisomos pagal F priede nustatytas bendras technines specifikacijas. Kompetentingos institucijos kiek- vienoje valstybėje narėje yra įgaliojamos aprobuoti, progra- muoti ir įtaisyti ekologinių taškų plokšteles. Ekologinių taškų plokštelė programuojama taip, kad joje būtų informacija apie registracijos šalį ir autotransporto priemonės NOx vertę, nurodytą gamybos atitikties (COP) dokumente, kaip apibrėžta šio straipsnio 4 dalyje. 356 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 07/2 t. Ekologinių taškų plokštelė įtaisoma prie autotrans- 3. porto priemonės priekinio stiklo. Jos vieta apibūdinta G priede. Ji negali būti perleidžiama. 4. 1990 m. spalio 1 d. ar vėliau įregistruotos sunkias- vorės transporto priemonės vairuotojas kaip savo trans- porto priemonės NOx emisijos įrodymą taip pat vežasi ir paprašius pateikia pagal B priedo pavyzdį parengtą gamy- bos atitiktites (COP) dokumentą. Tariama, kad pirmą kartą iki 1990 m. spalio 1 d. įregistruotų sunkiasvorių transporto priemonių arba tų transporto priemonių, kurių jokie doku- mentai nepateikti, gamybos atitikties (COP) vertė yra 15,8 g/kWh. Valstybės narės praneša Komisijai nacionalinių institu- įgaliotų išduoti 1-4 dalyse nurodytus dokumentus ir 5. cijų, ekologinių taškų plokšteles, sąrašą. “ Kitais atvejais, jei transporto priemonėje yra įtaisyta ekolo- ginių taškų plokštelė, Austrijos valdžios institucijos per 48 valandas nuo tranzitinio reiso atlikimo reikiamą informa- ciją pateikia valstybės narės, kurioje ta transporto priemonė įregistruota, paskirtajai institucijai. Šio straipsnio 1–5 dalys taikomos nepažeidžiant 14a 6. straipsnio. “ 4. 3 straipsnio 3 dalyje įvadiniai žodžiai yra pakeičiami taip: „Nepaisant 2 dalies, naudojantis toliau nurodytais geležin- reisai per kelio terminalais nepertraukiami Austriją laikomi reisais:“ tranzitiniai 3. 2 straipsnis pakeičiamas taip: „2 straipsnis 5. 4 straipsnis pakeičiamas taip: „4 straipsnis 1. Jei transporto priemonė nenaudoja ekologinių taškų plokštelės, prie ekologinių taškų knygelės tvirtinamas priva- lomas ekologinių taškų, kurie panaikinami, skaičius. Ekolo- giniai taip, kad parašas apimtų ir ekologinius taškus, ir jų tvirtinimo formą. Vietoje parašo galima naudoti guminį antspaudą. taškai panaikinami pasirašant Reikiamą ekologinių taškų skaičių turinti ekologinių taškų knygelė pateikiama transporto priemonės registracijos vals- tybės narės arba Austrijos priežiūros pareigūnams, kurie grąžina kopiją su apmokėjimo žyma. 2. Jei transporto priemonė turi įtaisytą ekologinių taškų plokštelę, patvirtinus, kad ji atlieka ekologinių taškų reika- laujantį tranzitinį reisą, tam tikras ekologinių taškų skai- lygiavertis transporto priemonės ekologinių taškų čius, plokštelėje sukauptai informacijai apie NOx emisijas, išskai- čiuojamas iš bendro valstybei narei, kurioje transporto priemonė įregistruota, paskirto ekologinių taškų skaičiaus. Tai atlieka Austrijos valdžios institucijų teikiama ir naudo- jama infrastruktūra. Abipusius reisus atliekančios transporto priemonės su įtai- sytomis ekologinių taškų plokštelėmis prieš įvažiuodamos į Austrijos teritoriją turi nustatyti ekologinių taškų plokštelę, kad ji rodytų, jog atliekamas netranzitinis reisas. 3. Kai naudojama ekologinių taškų knygelė ir vykstant tranzitu keičiamas vilkikas, lieka galioti įvažiuojant išduotas mokėjimo patvirtinimas, kuris yra saugomas. Jeigu naujojo vilkiko gamybos atitikties (COP) vertė yra didesnė už nuro- dytąją formoje, papildomi ekologiniai taškai, tvirtinami prie naujosios knygelės, yra panaikinami išvažiuojant iš šalies. 4. Vykstant tokiais reisais, kai būtini ekologiniai taškai, ekologinių taškų knygelė arba ekologinių taškų plokštelė pakeičia visas Austrijos formas, iki šiol naudotas transporto statistikai. 5. Valstybių narių kompetentingos institucijos reguliariai praneša Komisijai ekologinių taškų knygelėms panaudotų punktų skaičių. Jeigu reikia, formų su panaikintais ekologi- niais taškais originalai arba kopijos pateikiamos konkrečiai nacionalinei institucijai ar Komisijai. Ekologiniai taškai galioja nuo jų galiojimo metų sausio 1 d. iki kitų metų sausio 31 d. “ 6. 5 straipsnis iš dalies keičiamas taip: a) 1 dalies antrasis sakinys pakeičiamas taip: „Jei šio reglamento pažeidimai pakartotiniai, taikoma Tarybos reglamento (EEB) Nr. 881/92 (*) 8 straipsnio 3 dalis ir 11 straipsnis. “; (*) OL L 95, 1992 4 9, p. 1. b) 2 ir 3 dalys pakeičiamos taip: „2. Tirdamos šio reglamento arba 9 protokolo pažei- dimus ir už juos traukdamos atsakomybėn Komisija ir valstybių narių kompetentingos institucijos, kiekviena paisydama savo jurisdikcijos ribų, teikia viena kitai administracinę pagalbą, visų pirma užtikrindamos eko- loginių taškų knygelių ir ekologinių taškų plokštelių tei- singą naudojimą ir tvarkymą. 3. Kontroliuojama gali būti valstybės narės nuožiūra ne tik prie sienos, deramai atsižvelgiant į nediskrimina- vimo principą. “; c) pridedamos šios 4 ir 5 dalys: „4. Austrijos priežiūros institucijos, deramai atsiž- velgdamos į proporcingumo principą, gali imtis atitin- kamų priemonių, jei transporto priemonė turi įtaisytą ekologinių taškų plokštelę ir susidaro bent viena iš toliau nurodytų situacijų: a) transporto priemonė arba transporto priemonės operatorius yra pakartotinai padarę pažeidimus; b) nėra likę pakankamai ekologinių taškų, paskirtų šaliai, kurioje ta transporto priemonė yra įregist- ruota; 07/2 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 357 c) ekologinių taškų plokštelė yra suklastota arba ją pakeitė ne tas, kas yra įgaliotas 1 straipsnio 2 dalyje; d) valstybė narė nėra skyrusi pakankamai ekologinių taškų, kad būtų galima atlikti tranzitinį reisą; e) f) transporto priemonėje nėra reikiamų dokumentų pagal 1 straipsnio c ar d punktą, pateisinančių, kodėl ekologinių taškų plokštelė buvo nustatyta teritorijoje yra atliekamas rodyti, kad Austrijos netranzitinis reisas; kai F priede apibūdintoje ekologinių taškų plokš- telėje nėra įkrauta pakankamai ekologinių taškų tranzitiniam reisui atlikti. 5. Austrijos priežiūros institucijos, deramai atsižvelg- damos į proporcingumo principą, gali imtis priemonių, įtaisytos ekologinių jei taškų plokštelės ir susidaro bent viena iš toliau nuro- dytų situacijų: transporto priemonė neturi a) ekologinių taškų knygelė nepateikiama priežiūros pareigūnams pagal šio reglamento nuostatas; b) pateikiama ekologinių taškų knygelė, kuri yra neišs- amiai ar neteisingai užpildyta arba prie kurios neteisingai pritvirtinti ekologiniai taškai; Perskirstymą lemia šie E priede išsamiau apibūdinti kriteri- jai: — ypatinga Graikijos ir Italijos padėtis, — Vokietijos suvienijimo poveikis, — alternatyvių transporto rūšių per Austriją, ypač „Rol- lende Landstraße“, skatinimas, — valstybėms narėms paskirtų ekologinių taškų, faktiškai jų išnaudotų taškų skaičius, — tranzitu iš valstybių narių vykstančių autotransporto priemonių NOx vidurkiai, — nenumatyti įvykiai. “ 10. 9 straipsnyje žodžiai „Norvegijos, Austrijos, Suomijos ir Švedijos stojimo akto“ išbraukiami. 11. 10 straipsnyje žodžiai „Remiantis 9 protokolo 11 straipsnio 2 dalies b punkto ir 5 priedo 1 dalies paaiškinimais“ pakei- čiami žodžiais „Taikant 9 protokolo 11 straipsnio 2 dalies b punktą ir 5 priedo 1 dalį“. c) transporto priemonė neturi reikiamų dokumentų, pateisinančių, kad jai nereikia ekologinių taškų. “ 12. Pridedamas šis 14a straipsnis: 7. 6 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip: „14a straipsnis „2. Išspausdinti ekologiniai taškai, skirti pritvirtinti prie ekologinių taškų knygelių, kiekvienais metais yra išduodami per du kartus, pirmąjį kartą iki praėjusių metų spalio 1 d. , o antrąjį – iki atitinkamų metų kovo 1 d. 9 protokolo 11 straipsnio 2 dalies c punkte numatytomis aplinkybėmis tiems metams ekologinių taškų skaičius sumažinamas šio protokolo 5 priedo 3 dalyje nustatytu metodu apskaičiuotu ekologinių taškų skaičiumi. “ 8. 7 straipsnis pakeičiamas taip: „7 straipsnis 1. Valstybių narių kompetentingos institucijos savo turi- mus ekologinius taškus paskirsto savo teritorijoje įsisteigu- siems suinteresuotiems vežėjams. 2. Kiekvienais metais ne vėliau kaip iki spalio 15 d. vals- tybių narių kompetentingos institucijos nurodo ir grąžina Komisijai visus ekologinius taškus, kurie, kaip rodo turimi duomenys ir transporto eismo įvertinimas per paskutinius metų mėnesius, tikriausiai nebus panaudoti iki metų pabai- gos. “ 9. 8 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip: „2. Bendrijos rezervo ekologinius taškus, laikydamasi 9 protokolo 16 straipsnyje nustatytos tvarkos, likus bent vie- iki metų pabaigos Komisija paskirsto vals- nam mėnesiui tybėms narėms. Pereinamuoju laikotarpiu, kuris baigiasi 1997 m. gruodžio 31 d. , administruojant tranzitinį vežimą leidžiama naudoti arba ekologinių taškų knygeles, arba ekologinių taškų plokšteles. Nuo 1998 m. sausio 1 d. Komisija kiekvienai valstybei narei leidžia kasmet ekologinių taškų knygelėms naudoti ne daugiau kaip 0,6 % bendro valstybėms narėms 9 straips- nyje nustatyto ekologinių taškų skaičiaus. Valstybės narės ne vėliau kaip iki kiekvienų metų rugpjūčio 1 d. Komisijai praneša ekologinių taškų skaičių, kurį jos norėtų gauti, kad kitais metais galėtų juos naudoti ekologinių taškų kny- gelėms. Šiuos ekotaškus, jų neskirstydama dalimis, Komisija skiria iki gruodžio 1 d. Ekologinių taškų knygelės išduoda- mos 1 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje nustatyta tvarka. “ 13. E priedas pakeičiamas šio reglamento I priedu. 14. Pridedami šio reglamento II priede pateikti F ir G priedai. 2 straipsnis Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje. Jis taikomas nuo 1997 m. sausio 1 d. 358 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 07/2 t. Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje, 1996 m. liepos 30 d. Komisijos vardu Neil KINNOCK Komisijos narys 07/2 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 359 I PRIEDAS „E PRIEDAS EKOLOGINIŲ TAŠKŲ PERSKIRSTYMO KRITERIJAI Ypatinga Graikijos ir Italijos padėtis Iš Bendrijos 3,34 % bendro ekologinių taškų skaičiaus rezervo pirmenybės tvarka D priede nustatyta ekologinių taškų dalis, lygiavertė 4 874 vienetams, yra skiriama Italijai ir 576 vienetai iš D priede nustatytos dalies? Graikijai. Be to, turi būti dedamos visos pastangos, kad būtų užtikrinta, jog skiriant Graikijai ekologinių taškų dalį būtų pakankamai atsiž- velgta į Graikijos poreikius. Vokietijos suvienijimo poveikis Papildomai iš Bendrijos rezervo ekologinių taškų dalis, lygiavertė 6 444 D priede nustatytiems vienetams, yra skiriama Vokietijai. Alternatyvių transporto rūšių per Austriją, ypač „Rollende Landstraße“, skatinimas Visi Austrijos ekologiniai taškai, grąžinti Komisijai perskirstyti, yra skirstomi valstybėms narėms, prašančioms papil- domų ekologinių taškų proporcingai statistiniams duomenims, rodantiems sunkiasvorių transporto priemonių registraci- jos valstybės narės naudojimąsi „Rollende Landstraße“ Austrijoje. Valstybėms narėms paskirtų ekologinių taškų skaičius, faktiškai išnaudotų taškų skaičius, tranzitu iš valstybių narių vykstančių auto- transporto priemonių NOx vidurkiai Likusieji ekologiniai taškai papildomų ekologinių taškų prašančioms valstybėms narėms paskirstomi pagal koeficientą, kuris kiekvienai valstybei narei nustatomas taip: — manomai reikalingas ekologinių taškų skaičius, grindžiamas naujausių statistinių duomenų iš Austrijos ekstrapolia- cija, — padaugintas iš valstybei narei paskirtų ekologinių taškų ir tos valstybės narės praėjusiais metais faktiškai išnaudotų ekologinių taškų santykio, — padaugintas iš tranzitu iš valstybės narės vykstančių autotransporto priemonių naujausių NOx vidurkių, kaip tų metų tikslinio skaičiaus procentinio dydžio. “ 360 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 07/2 t. II PRIEDAS „F PRIEDAS EKOLOGINIŲ TAŠKŲ PLOKŠTELĖS BENDROSIOS TECHNINĖS SPECIFIKACIJOS Mažo veikimo spindulio radijo ryšio švyturys? transporto priemonė DSRC svarbūs (preliminarūs) standartai ir techninės sąlygos Dėl mažo veikimo spindulio radijo ryšio tarp autotransporto priemonių ir pakelės infrastruktūros turi būti laikomasi šių CEN/TC 278 pateiktų reikalavimų: a) prENV278/9/# 62 „DSRC Physical Layer using Microwave at 5,8 GHz“; b) prENV278/9/# 64 „DSRC Data Link Layer“; c) prENV278/9/# 65 „DSRC Application Layer“. Tipo bandymas Ekologinių taškų plokštelės tiekėjas iš akredituoto bandymų instituto prietaisams turi pateikti tipo bandymų sertifikatus, patvirtinančius atitiktį visoms dabartiniame I-ETS 300674 nurodytoms ribinėms vertėms. Naudojimo sąlygos Automatinei ekologinių taškų sistemai skirta ekologinių taškų plokštelė turi užtikrinti reikiamą funkcionalumą šiomis naudojimo sąlygomis: — aplinkos sąlygos: aplinkos temperatūra nuo – 25°C iki + 70°C — oro sąlygos: visi galimi atvejai, — eismas: keletos eismo juostų, judant, — greitis: nuo „sustoja ir važiuoja“ iki 120 km/h. Pirmiau nurodytos naudojimo sąlygos yra minimalūs reikalavimai, kol bus patvirtinti DSRC svarbūs (preliminarūs) stan- dartai. Ekologinių taškų plokštelė gali reaguoti tik į jai nustatytus mikrobangų signalus. Ekologinių taškų plokštelė Identifikacija Kiekviena ekologinių taškų plokštelė turi turėti nepakartojamą identifikacijos numerį. Be jo atskyrimui reikalingo skait- menų skaičiaus, į jį turi būti įtraukta vientisumo patikros kontrolinė suma. Įtaisymas Ekologinių taškų plokštelė turėtų būti suprojektuota taip, kad ją būtų galima įtaisyti už sunkvežimio ar vilkiko priekinio stiklo. Ji įtaisoma taip, kad jos nebūtų įmanoma nuimti nuo transporto priemonės. Tranzito deklaracija Ekologinių taškų plokštelė turi turėti įvesties įrenginį reisui, kuram netaikomas mokestis už ekologinius taškus, dekla- ruoti. Kontrolės tikslams ši priemonė ant ekologinių taškų plokštelės turi būti aiškiai matoma; kai reikia, ekologinių taškų plokštelę turi būti galima nustatyti į apibrėžtą pradinę poziciją. Visais atvejais turi būti užtikrinta, kad sistemai įvertinti atsižvelgiama tik į jos būklę įvažiavimo metu. Išorinis žymėjimas Kiekviena ekologinių taškų plokštelė taip pat turi būti aiškiai atskiriama vizualinės kontrolės metu. Tuo tikslu pirmiau minėtas nepakartojamas numeris turi būti neišdildomai pažymėtas ant įtaiso paviršiaus. Prie ekologinių taškų plokštelės pritvirtinamas parengtų lipdukų formos nenuimamas, neišdildomas ženklas. Šis ženklas turi rodyti konkrečios transporto priemonės ekologinių ženklų skaičių („5“, „6“, …„16“). 07/2 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 361 Šie specialūs lipdukai turi būti nesuklastojami; jie turi būti mechaniškai tvirti ir atsparūs šviesai bei temperatūrai. Jie turi turėti didelę priekibos jėgą, kad mėginant juos pašalinti jie būtų sunaikinami. Vientisumas Korpusas turi būti sukonstruotas taip, kad joks vidaus sudedamųjų dalių keitimas būtų neįmanomas ir bet kokį kišimąsi būtų galima vėliau nustatyti. Atmintis Ekologinių taškų plokštelė turi turėti pakankamą atminties talpą šiems duomenims įrašyti: — identifikacijos numerį, — duomenis apie transporto priemonę — gamybos atitikties (COP) vertę, — operacijos duomenis — pasienio posto nuorodą, — datą (laiką), — reiso deklaracijos statusą, — blokavimo (įtraukimo į juodąjį sąrašą) informaciją, — būklės duomenis — klastojimą, — baterijų būklę, — paskutinės komunikacijos statusą. Turi būti bent 30 % atminties atsarga. G PRIEDAS EKOLOGINIŲ TAŠKŲ PLOKŠTELĖS ĮTAISYMO REIKALAVIMAI Ekologinių taškų plokštelė yra įtaisoma ant priekinio stiklo vidinės pusės pažymėtoje vietoje (žr. pav. ), kurios matmenys yra: x = 100 cm y = 80 cm. “


title: 96/533/CE: Decisione della Commissione del 30 luglio 1996 che stabilisce l'entità del contributo finanziario della Comunità per la realizzazione del sesto programma di scambio di funzionari competenti nel settore veterinario (Testo rilevante ai fini del SEE)


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1562/96, annettu 30 päivänä heinäkuuta 1996, vähennyskertoimen vahvistamisesta kullekin C-luokan toimijalle vuoden 1996 tariffikiintiöstä myönnettävän banaanimäärän määrittämiseksi

eurovoc_concepts:
enlargement of the Union
ratio
tariff quota
tropical fruit


title: Regolamento (CE) n. 1570/96 della Commissione del 30 luglio 1996 che stabilisce le modalità d'applicazione del regolamento (CE) n. 1452/96 del Consiglio che istituisce un premio supplementare a favore degli allevatori di pecore nelle zone non svantaggiate dell'Irlanda e del Regno Unito, relativamente all'Irlanda del Nord


title: Regulamento (CE) nº 1591/96 do Conselho de 30 de Julho de 1996 que fixa, para o período compreendido entre 1 de Julho de 1996 e 30 de Junho de 1997, o preço de base e a qualidade-tipo do suíno abatido

eurovoc_concepts:
basic price
carcase
marketing year
pigmeat
product quality


title: 96/533/EY: Komission päätös, tehty 30 päivänä heinäkuuta 1996, yhteisön osallistumisesta eläinlääkintäalan toimivaltaisten virkamiesten kuudennen vaihto-ohjelman toteuttamisen rahoitukseen (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)


title: Reglamento (CE) n 1595/96 del Consejo de 30 de julio de 1996 por el que se modifica el Reglamento (CEE) nº 1442/88 sobre la concesión, para las campañas vitivinícolas 1988/89 a 1995/96, de primas por abandono definitivo de superficies vitícolas

eurovoc_concepts:
agricultural guidance
aid per hectare
grubbing premium
market stabilisation
viticulture


title: 96/533/CE: Decisión de la Comisión de 30 de julio de 1996 por la que se fija el nivel de la participación financiera de la Comunidad en la ejecución de un Sexto Programa de intercambio de funcionarios competentes en el ámbito veterinario (Texto pertinente a los fines del EEE)


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αριθ. 2291/96 του Jose GARCIA-MARGALLO Y MARFIL προς την Επιτροπή. Αποκατάσταση του Ιστορικού Κέντρου της Βαλένθια

eurovoc_concepts:
Community of Valencia
EU programme
architectural heritage
cultural heritage
cultural policy
heritage protection
historic site

formats: html print


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 1533/96 DER KOMMISSION vom 30. Juli 1996 zur Berichtigung der Verordnungen (EG) Nr. 1403/96 und (EG) Nr. 1466/96 zur Festsetzung der Ausfuhrerstattungen im Sektor Milch und Milcherzeugnisse

eurovoc_concepts:
cheese
export refund
milk
milk product


title: Komission asetus (EY) N:o 1556/96, annettu 30 päivänä heinäkuuta 1996, tiettyjä kolmansista maista tuotavia hedelmiä ja vihanneksia koskevasta tuontitodistusjärjestelmästä

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
import
import licence
pip fruit
third country


title: Commission Regulation (EC) No 1647/96 of 30 July 1996 amending Regulation (EC) No 658/96 on certain conditions for granting compensatory payments under the support system for producers of certain arable crops

eurovoc_concepts:
aid to agriculture
cereals
leguminous vegetable
oleaginous plant
set-aside
terms for aid


title: Règlement (CE) n 1647/96 de la Commission du 30 juillet 1996 modifiant le règlement (CE) nº 658/96 relatif à certaines conditions d'octroi des paiements compensatoires dans le cadre du régime de soutien aux producteurs de certaines cultures arables


title: Commission Regulation (EC) No 1557/96 of 30 July 1996 setting the trigger levels for additional import duties on certain fruit and vegetables


title: Forslag til Rådets forordning (EF) om ændring af forordning (EØF) nr. 1765/92 om indførelse af en støtteordning for producenter af visse markafgrøder

eurovoc_concepts:
aid per hectare
durum wheat
regional aid
set-aside
utilised agricultural area


title: 97/428/ΕΚ: Απόφαση της Επιτροπής της 30ής Ιουλίου 1996 για την έγκριση φινλανδικού προγράμματος ενισχύσεων και άλλων συναφών μέτρων για την υλοποίηση του άρθρου 141 της πράξης περί των όρων προσχώρησης της Δημοκρατίας της Αυστρίας, της Δημοκρατίας της Φινλανδίας και του Βασιλείου της Σουηδίας (Τα κείμενα στη σουηδική και φινλανδική γλώσσα είναι τα μόνα αυθεντικά)

eurovoc_concepts:
Finland
State aid
aid programme
aid to agriculture


title: QUESTION ECRITE no 2272/96 de Hugh McMAHON à la Commission. Professeurs de langues étrangères occupés dans les universités italiennes

eurovoc_concepts:
Italy
foreign language
free movement of persons
migrant worker
teacher
university


title: Verordnung (EG) Nr. 1557/96 der Kommission vom 30. Juli 1996 zur Festlegung von Auslösungsschwellen für die Anwendung von Zusatzzöllen bei der Einfuhr von bestimmtem Obst und Gemüse

eurovoc_concepts:
CCT duties
customs regulations
fresh fruit
fresh vegetable
import
quantitative restriction


title: Règlement (CE) n° 1601/96 du Conseil du 30 juillet 1996 fixant, dans le secteur du houblon, le montant de l'aide aux producteurs pour la récolte 1995

eurovoc_concepts:
aid per hectare
common organisation of markets
farmers' income
hops
plant breeding
production aid


title: Padomes Regula (EK) Nr. 1596/96 (1996. gada 30. jūlijs), ar kuru groza Regulu (EEK) Nr. 2392/86 par Kopienas vīna dārzu reģistra izveidi

text: 03/19. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 345 31996R1596 L 206/38 EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS 16. 8. 1996. PADOMES REGULA (EK) Nr. 1596/96 (1996. gada 30. jūlijs), ar kuru groza Regulu (EEK) Nr. 2392/86 par Kopienas vīna dārzu reģistra izveidi EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1987. gada 16. marta Regulu (EEK) Nr. 822/87 par vīna tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 80. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu (2), tā kā Regulā (EEK) Nr. 2392/86 (3) noteiktajiem pasākumiem ir jābūt pietiekami elastīgiem, lai tos varētu pielāgot vīna tirgus kopīgās organizācijas attīstībai; tā kā tehnisku sarežģījumu dēļ, kas dažās dalībvalstīs rodas, veidojot vīna dārzu reģistrus, ir jāpagarina Regulas (EEK) Nr. 2392/86 4. panta 4. punktā noteiktie termiņi, 1. pants Regulas (EEK) Nr. 2392/86 4. panta 4. punktā: a) pirmajā apakšpunktā “1996. gada 31. decembrim” aizstāj ar “1998. gada 31. decembrim”; b) piektajā apakšpunktā “1996. gada 31. decembrim” aizstāj ar “1997. gada 31. decembrim”. 2. pants Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 1996. gada 30. jūlijā Padomes vārdā — priekšsēdētājs H. COVENEY (1) OV L 84, 27. 3. 1987. , 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1592/96 (OV L 206, 16. 8. 1996. , 31. lpp. ). (2) OV C 125, 27. 4. 1996. , 50. (3) OV L 208, 30. 7. 1986. , 1. lpp. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1549/95 (OV L 148, 30. 6. 1995. , 37. lpp. )


title: Kommissionens förordning (EG) nr 1524/96 av den 30 juli 1996 om ändring av förordning (EG) nr 3298/94 beträffande systemet med miljöpoäng för transport med tung lastbil genom Österrike


title: Komission asetus (EY) N:o 1529/96, annettu 30 päivänä heinäkuuta 1996, painaviksi ruhoiksi lihotettavien karitsojen määritelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun asetuksen (ETY) N:o 2814/90 muuttamisesta

eurovoc_concepts:
agricultural guidance
carcase
fattening
production aid
sheep
sheepmeat


title: Meddelande från kommissionen om lika möjligheter för funktionshindrade personer - En ny handikappstrategi för Europeiska gemenskapen - Utkast: resolution utfärdad av rådet och av medlemsstaternas regeringsföreträdare församlade i rådet om lika möjligheter för funktionshindrade personer

eurovoc_concepts:
EU policy
disabled person
equal treatment
reintegration into working life
social integration

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 30. 07 1996 KOM(96) 406 slutlig 96/0216 (CNS) MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN OM LIKA MOJLIGHETER FOR FUNKTIONSHINDRADE PERSONER En ny handikappstrategi för Europeiska gemenskapen UTKAST RESOLUTION UTFÄRDAD AV RÅDET OCH AV MEDLEMSSTATERNAS REGERINGSFÖRETRÄDARE FÖRSAMLADE I RÅDET OM LIKA MOJLIGHETER FOR FUNKTIONSHINDRADE PERSONER (framlagt av kommissionen) INNEHÅLL I. MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN OM LIKA MÖJLIGHETER FÖR FUNKTIONSHINDRADE PERSONER En ny strategi i handikappfrågor för Europeiska gemenskapen Sammanfattning och politiska slutsatser 1. 2. 3. 4. Bakgrund: Hindren för lika möjligheter Det nya synsättet på lika möjligheter Ett ramverk för att eftersträva lika möjligheter En strategi inom Europeiska gemenskapen för lika möjligheter för funktionshindrade personer i) ii) Politisk dialog med medlemsstaterna Social dialog mellan arbetsgivare och fackföreningar iii) Medborgerlig dialog med icke-statliga organisationer iv) Mainstrcaming: politikens utformning 3 5 7 9 10 10 11 11 12 v) Mainstreaming: syssc I sättningsstrategin som utformades i Essen 12 vi) Mainstreaming: informations- och kommunikationsteknik vii) Mainstreaming: strukturfonderna Slutsatser Bilaga Den politiska utvecklingen på Europeiska gemenskapens nivå och på bredare internationell nivå II. UTKAST TILL RESOLUTION UTFÄRDAD AV RÅDET OCH AV MEDLEMSSTATERNAS REGERINGSFÖRETRÄDARE FÖRSAMLADE I RÅDET, OM LIKA MÖJLIGHETER FÖR FUNKTIONSHINDRADE PERSONER 13 13 15 16 18 I MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN OMLIKA MÖJLIGHETER FÖR FUNKTIONSHINDRADE PERSONER En ny strategi i handikappfrågor för Europeiska gemenskapen 1. 2. 3. 4. 5. Sammanfattning och politiska slutsatser Funktionshinder, i den betydelse begreppet ges i detta meddelande, finns i många former - fysiska, sensoriska, mentala och intellektuella. Oberoende av tidpunkt uppskattas antalet personer inom Europeiska gemenskapen som är direkt drabbade av någon form av funktionshinder till ungefar en tiondel av den totala befolkningen, vilket för närvarande blir omkring 37 miljoner personer. Ungefar hälften av dessa är i arbetsför ålder. På många sätt är vårt samhälle organiserat för en "genomsnittsperson" utan funktionshinder. Därför utesluts ett stort antal samhällsmedlemmar från majoritetens rättigheter och möjligheter. Gällande utbildning: Vissa unga människor har fortfarande svårigheter att få tillgång till vanlig utbildning, inklusive lämplig yrkesutbildning av god kvalitet. På arbetet: Funktionshindrade personer löper två till tre gånger större risk att bli arbetslösa, och detta under längre perioder, än resten av befolkningen. Gällande rörlighet och tillgänglighet: Många transportmedel och offentliga byggnader för funktionshindrade. Bostäder: Anpassade eller anpassningsbara bostäder är ofta fåtaliga eller oöverkomligt dyra. Välfärdssystem: Dessa system ger i allmänhet ett minimistöd som ofta inte är tillräckligt kopplat till målet att underlätta delaktighet. svårtillgängliga tillgängliga fortfarande eller inte är Den politik som förts under många år för att anpassa personer till deras funktionshinder har visats sig vara otillräcklig. Många har tänkt över problemet. Den tidigare inställningen viker nu undan för en mycket starkare tonvikt på att identifiera och undanröja de olika hindren för lika möjligheter och full delaktighet i livets olika aspekter. Om det sätt på vilket vi organiserar vårt samhälle förändras, kan de hinder som funktionshindrade personer möter minskas i betydande omfattning och till och med undanröjas. Integration, snarare än den smalare målsättningen gällande anpassning, ses nu som en nyckelfaktor för att uppnå en aktiv delaktighet i samhället. Förenta nationernas generalförsamling gav 1993 uttryck för denna inställning i resolutionen om standardregler för uppnående av lika möjligheter för funktionshindrade personer. Det främsta ansvaret för åtgärder på detta område åligger medlemsstaterna. Det nya synsättet håller på att tillämpas i alla medlemsstater pä olika sätt, på olika områden och i olika takt. Kommissionen föreslår att rådet stödjer detta nya synsätt genom att anta en resolution om lika möjligheter, som ett formellt - säväl enskilt som kollektivt - politiskt engagemang från medlemsstaternas sida för niälet att uppnå lika möjligheter och ickc- diskrimincring på handikappområdet. Denna resolution bör utgöra en referensram för strukturerat utbyte av användbar information mellan medlemsstaterna, en plattform för att stimulera till tydligare gemensamma mål och fastställande av bra metoder, samt riktlinjer för utarbetande och utvärdering av lämpliga åtgärder inom medlemsstaternas och gemenskapens respektive verksamhetsområden. 6. Europeiska gemenskapen har under många år aktivt främjat bättre levnads- och arbetsförhållanden för funktionshindrade personer. Kommissionen anser att stödet på gemenskapsnivå kan fortsätta att tillföra ett betydande mervärde till utvecklingsarbetet och åtgärderna inom och mellan medlemsstaterna. Därför planerar kommissionen en strategi för konkreta åtgärder i enlighet med resolutionen. Denna strategi omfattar bland annat följande initiativ: • • • • • • Mainstreaming. i gemenskapens gängse politik och åtgärder kommer kommissionen att stärka arbetet inom sin handikappgrupp, som består av företrädare från olika enheter. införliva handikappfrågor För att på bästa sätt Samarbete. En grupp på hög nivå av företrädare för medlemsstaterna gällande handikappfrågor kommer att inrättas för att övervaka utvecklingen av politiken i medlemsstaterna och samla in information och erfarenheter. Uppmuntra de icke-statliga organisationernas arbete. Kommissionen vill stärka det samarbete som utvecklats de senaste åren inom ramen för Helios II. Kommissionen välkomnar också inrättandet av det nya oberoende europeiska handikappforumet, och avser att aktivt utveckla kontakter och stimulera de icke statliga organisationernas arbete. Sysselsättning. Som nästa steg i den utveckling som startades i Essen kommer kommissionen, när enhetsrapporten till Europeiska rådet i Dublin förbereds, att ta initiativ till stärkta åtgärder för att förebygga långtidsarbetslöshet och för att integrera funktionshindrade personer i arbetslivet. Man bör naturligtvis också hålla i minnet att strukturfondemas främsta mål, särskilt vad gäller Europeiska socialfondcn, är att främja sysselsättningen. Kommissionen är män om att Informations- och kommunikationsteknik. utnyttja den potential informationssamhället erbjuder för att eftersträva lika möjligheter, och kommunikationsteknik. Man kommer att inrätta en intern arbetsgrupp i detta syfte. informations- utveckling särskilt genom av Strukturfonderna. Sammanlagt 5,5 miljarder ecu har avsatts för att bidra till kampen mot utslagning under perioden 1994-1999. Som en del av den förestående halvtidsutvärderingcn av strukturfonderna kommer kommissionen att försöka utvärdera omfattningen och konsekvenserna av de åtgärder som gäller funktionshindrade personer. En ny projektomgång inom ramen för gemenskapens initiativ, inklusive Horizon, kommer att påbörjas mot slutet av 1996. 7. Syftet med detta meddelande är att ge ny stimulans till ett synsätt pä lika möjligheter för funktionshindrade som grundas pä rättigheter, både i medlemsstaterna och pä gemenskapsnivå. Det är vår gemensamma uppgift att tillvarata och göra utrymme för mänsklig mångfald. Detta angår alla i ett folkets Europa där både rättvisa och effektivitet värdesätts. 1. 8. BAKGRUND: HINDRKN KÖR LIKA MAJLICIIKTKR En av tio medborgare i Europeiska gemenskapen drabbas av funktionshinder. Även om betydande framsteg har gjorts de senaste åren återstår ett antal problem som fortfarande leder till att funktionshindrade personer har en begränsad delaktighet i samhället. Dessa problem är väl dokumenterade och bevisade. En särskilt omfattande rapport med titeln "Osynliga samhällsmedlemmar" publicerades av icke-statliga organisationer för att uppmärksamma den europeiska dagen för funktionshindrade personer i december 1995. Europaparlamentet har vid flera tillfällen tagit upp funktionshindrade personers svåra situation och den diskriminering (och det våld) de kan drabbas av inom unionen. I resolution 83-580/93 från april 1993 uppmanade parlamentet bland annat kommissionen att inrätta ett forum för att undersöka våldet mot funktionshindrade personer och framställa årliga rapporter om deras situation i medlemsstaterna. Den första rapporten lades fram i början av 1996. Ekonomiska och sociala kommittén har behandlat den svåra situation som möter funktionshindrade personer. Regionkommittén har också tagit upp den utslagning och diskriminering som funktionshindrade personer upplever. 9. De bestående problemen varierar mycket mellan medlemsstaterna. Följande problem tillhör de mest framträdande: • • Utbildning. Många barn är fortfarande utestängda från vanliga skolor endast på grund av rörelsehinder, sensoriska funktionshinder eller inlärnings- eller kommunikationssvårigheter, därför att beslutsfattarna varken är medvetna om eller mottagliga för deras kapacitet och möjligheter. Alltför ofta är funktionshindrade barn under skoltiden (och till och med senare) hänvisade till institutioner som visserligen ger dem särskild vård, men också isolerar dem och ger dem få eller inga möjligheter att ha vanligt socialt umgänge. Arbete. Enligt olika officiella uppskattningar löper funktionshindrade personer minst två till tre gånger större risk att bli arbetslösa, och detta under längre perioder, än resten av befolkningen i arbetskraften. Dessutom riskerar de att drabbas oproportionerligt hårt vid konjunkturnedgångar. Följaktligen fär de i större utsträckning än de flesta ta konsekvenserna av ekonomisk osäkerhet och utflyttad tillverkning. Eftersom ekonomiskt oberoende är en grundförutsättning för att kunna utöva övriga friheter har denna form av diskriminering allvarliga återverkningar på funktionshindrade personers livskvalitet. Arbetslöshet innebär inte nödvändigtvis någon brist på kunskaper eller meriter. Det finns ofta en tendens från arbetsgivarnas sida att se mer till funktionshindret än till personens faktiska förmåga. Följaktligen kan man undervärdera det värde det kan tillföra företaget att göra så. Illa anpassade arbetsplatser, stelbent organisation av arbetet och allmänt utbredd diskriminering bidrar till denna situation. Arbetsgivarna gör alltför få ansträngningar för att fundera över hur funktionshindrade arbetstagares behov skulle kunna tillfredsställas på ett positivt sätt. • Rörlighet och tillgänglighet. Trots att hänsyn till tillgänglighet (i vid mening) rörliga samhälle, är många antar enorma proportioner transportmedel och offentliga byggnader fortfarande otillgängliga eller svårtillgängliga för funktionshindrade. Detta förstärks av hinder kopplade till i vårt mycket • • infrastruktur. Även om betydande arkitektonisk utformning och tekniska genombrott har gjorts gällande kommunikationer, skulle än mer kunna göras för att utnyttja teknikens frigörande möjligheter på bästa sätt och för att säkerställa att den framtida utvecklingen tar hänsyn till funktionshindrade personer behov. Principerna om "utformning för alla" och allmän tillgänglighet medför naturligtvis fördelar även för många andra grupper. Bostäder. Vid rådande bostadsbrist finns inte tillräckligt många anpassade bostäder, eller bostäder som kan anpassas för ett livslångt boende för funktionshindrade personer. Att anpassa bostäderna efter hand är ofta för oöverkomligt dyrt. Detta har negativa konsekvenser funktionshindrade personer utan också för Europas allt fler äldre. inte bara Välfärdssystemen. Vad gäller den sociala tryggheten lever fortfarande en stor del av de funktionshindrade nära, eller till och med under, fattigdomsgränsen. Välfärdssystemen ger i allmänhet ett minimistöd som ofta inte är tillräckligt kopplat till målet att underlätta delaktighet. Alltför ofta crkänns inte, eller i otillräcklig utsträckning, att funktionshindrade personer har extra kostnader och ständiga behov, som överstiger en genomsnittspcrsons kostnader och behov. Erkännandet av och stödet till ett oberoende liv är fortfarande ojämnt utvecklat. De invecklade och allt fler reglerna för välfärd och tillhandahållande av tjänster, liksom ansvarsfördelningen mellan olika ministerier och myndigheter, kan vara förvirrande och ge upphov till utanförskap i sig. Informationen om vilka tjänster som finns att tillgå kan vara vag. I vissa fall kan detta leda till att vissa stödformer inte utnyttjas fullt ut. 10. 11. Funktionshindrade personers bristande delaktighet i alla aspekter av vårt samhälle bör ges större uppmärksamhet och föranlåta fler åtgärder både på nationell nivå och gemenskapsnivå, av ett antal olika orsaker. Utslagning och diskriminering är brott mot olika universella mänskliga rättigheter. Att respektera och främja de mänskliga rättigheterna och den mänskliga mångfalden har länge varit ett utmärkande drag i vårt samhälle. Det är en grundläggande del i våra gemensamma europeiska värderingar. Den grundläggande rättighet som står på spel är rätten till jämlikhet. De mänskliga rättigheterna är en av gemenskapens viktigaste aspekter. Detta har understrukits upprepade gånger av domstolen, Europaparlamentet och rådet. Respekten för de mänskliga rättigheterna nämns uttryckligen i artikel F. 2 i Fördraget om Europeiska unionen som ett av unionens viktigaste mål. Dessa grundläggande principer om mänskliga rättigheter och icke-diskriminering har åter bekräftats av kommissionen i dess yttrande till regeringskonferensen. 12. Ur ekonomisk synvinkel verkar också strukturell utslagning och diskriminering grundad på funktionshinder försvagande på arbetsmarknadens effektivitet. En marknad som strukturellt utestänger en betydande andel av sina mänskliga resurser kan inte anses som effektiv, och ännu mindre som rättvis. Samhället i dess helhet (inklusive skattebetalarna) förlorar på att kompetens inte erkänns och sätts i arbete. 13. 14. Ur ett vidare perspektiv innebär Europeiska gemenskapens aktuella och riktiga ambition att snabbt minska den strukturella arbetslösheten samt värna om befintliga arbetstillfällen och skapa nya, också att man rent praktiskt bör undanröja de godtyckliga hindren för att funktionshindrade personer skall kunna komma in och delta på arbetsmarknaden. Tendensen till en övergripande omstrukturering av arbetsmarknadspolitiken leder till att man i större utsträckning betonar aktiva åtgärder för att stärka de arbetssökandes möjligheter att konkurrera på arbetsmarknaden, i stället för passiv utbetalning av inkomststöd. Denna tendens har uppenbara och direkta konsekvenser på funktionshindrade arbetstagares åtcrintegration på arbetsplatsen. Uteslutning och diskriminering grundad på funktionshinder ger också upphov till stora kostnader för välfärdsstaten. Många, kanske de flesta, av de olika stödprogram som utvecklats under åren av medlemsstaterna har i första hand inriktats på att betala ut bidrag till individerna i stället för att ge dem möjligheter att delta så mycket som möjligt i samhällslivet. Att minska beroendet (och beroendementaliteten) som isolerar människor och tynger staten skulle vara fördelaktigt för alla. 2. DET NYA SYNSÄTTET PÅ LIKA MÖJLIGHETER 15. 16. 17. 18. Historiskt sett har handikapppolitiken mest gått ut på att ge social kompensation genom välgörenhet, särskilda bestämmelser och utveckling av specialiserade vårdtjänster. Även om avsikten har varit god kan man hävda att denna politik förstärkt utslagning och bristande delaktighet. En av de största utmaningarna som vårt samhälle står inför i dag är att tillvarata och skapa utrymme för mänsklig mångfald. Traditionella sociala och ekonomiska processer har dock tenderat att byggas på antaganden om normalitet som inte har inbegripit funktionshindrade personer. Ett klassiskt exempel är att man utformar transportmedel och offentliga byggnader utifrån antaganden om en "genomsnittsperson" och inte tar hänsyn till personer med nedsatt rörelseförmåga. Följaktligen har dessa personer antingen uteslutits från de gängse processerna eller sett sina möjligheter att delta i dem minskas betydligt. Det faktum att funktionshindrade personer inte deltar, eller inte syns, i det vanliga livet har bara inneburit att stereotypa uppfattningar om dessa personer förstärks. Detta har i sin tur bidragit till en ond cirkel av utslagning. Det är på detta sätt som man kan se hur fördomsfulla attityder, avsaknaden av lika möjligheter och diskriminering förstärker varandra. Det finns en ökande medvetenhet om att denna situation måste förändras. En kort sammanfattning om utvecklingen av synsättet på handikappfrågor, både på europeisk nivå och en bredare internationell nivå, återfinns i bilagan. Drivkraften bakom denna utveckling har varit insikten att mänsklig olikhet bäst kan tillvaratas genom att sociala och ekonomiska processer utformas med tanke på alla. Jämlikheten - som i detta fall tar formen av lika möjligheter - ses nu som en grundläggande värdering och den centrala måttstock mot vilken ekonomiska och sociala strukturer måste utvärderas. Den utgör kärnan i ett synsätt på funktionshinder som grundas på rättigheter. Idealet gällande lika 19. 20. 21. 22. 23. rättigheter går naturligtvis utöver principen om icke-diskriminering, men principen är en av dess beståndsdelar. I sin helhet kan vår uppgift bäst sammanfattas i uttrycket "mainstreaming". Detta innebär att politiken skall utformas för att underlätta full delaktighet och engagemang för funktionshindrade personer i ekonomiska, sociala och övriga processer, med hänsyn tagen till den individuella valfriheten. Det betyder också att relevanta frågor inte längre skall behandlas åtskilt från det gängse politiska arbetet, utan klart och tydligt skall ses som en del av detta. Detta synsätt skall tillämpas på - och innebär fördelar för - alla funktionshindrade personer, oberoende av vilket funktionshinder de har och hur allvarligt det är. I alla Europeiska unionens medlemsstater har samma utveckling mot en modell grundad på lika rättigheter ägt rum inom handikappolitiken. Gradvis men märkbart inriktas medlemsstatemas politik allt mer på att ge faktiska lika möjligheter i stället för att bara vidta åtgärder för att övervinna funktionella begränsningar. Naturligtvis har denna övergång skett på olika sätt, på olika områden och i olika takt i de olika medlemsstaterna. särskilda En särskilt tydlig tendens i medlemsstaterna är den gradvisa utvecklingen bort frän den traditionella metoden att utveckla tillfredsställa funktionshindrade personers särskilda behov, särskilt vad gäller utbildning och arbete (särskilda skolor, skyddade verkstäder osv). Denna metod ersätts i jämn takt av initiativ för att, när det är möjligt, främja integration i vanliga skolor och på vanliga arbetsplatser med eller utan särskilt stöd. Välfärdsprogram och andra stödprogram på alla områden utformas och tillämpas alltmer utifrån ett individinriktat synsätt. Detta synsätt lägger tonvikten vid oberoende och erkänner individens naturliga önskan och rätt att påverka utformningen av dessa program, samt önskan att bo i sitt eget hem i sin egen miljö. strukturer för att I vissa medlemsstater stadfästs redan allmänna principer om lika möjligheter och icke diskriminering i författningen. Vissa har antingen ändrat befintlig lagstiftning mot diskriminering eller antagit nya lagar som gäller funktionshindrade personer. Andra medlemsstater överväger att vidta sådana åtgärder. I detta sammanhang bör man nämna att vissa framsteg redan gjorts av arbetsmarknadens parter för att erkänna utslagningsproblemet och försöka övervinna det. Många företag har redan antagit egna program för lika möjligheter för funktionshindrade. Särskilt positivt är Företagens EU-manifest mot social utslagning från 1995, som omfattar funktionshindrade personers situation. 3. ETT RAMVERK FÖR ATT EFTERSTRÄVA LIKA MÖJLIGHETER 24. 25. 26. 27. 28. 29. 30. Kommissionen anser att det är mycket viktigt för Europeiska gemenskapen att förtydliga och bekräfta sin handikappstrategi i dess helhet. Kärnpunkten i denna strategi bör vara ett gemensamt engagemang av alla medlemsstater för att främja lika möjligheter, undanröja diskriminering på detta område samt erkänna funktionshindrade personers rättigheter. Alla överväganden om Europeiska gemenskapens roll på detta område måste börja med erkännandet att våra samhällen, och medlemsstaternas regeringar som företräder dem, har det främsta ansvaret för att vidta åtgärder mot utslagning och diskriminering på grund av funktionshinder. Eftersom handikappolitiken utformats inom ramen för en specifik kulturell och social situation i varje medlemsstat, varierar sättet att eftersträva lika möjligheter beroende på den nationella, regionala eller lokala situationen. Kommissionen föreslår därför att rådet och medlemsstatemas regeringsföreträdare församlade i rådet antar en resolution om lika möjligheter Ett utkast till denna resolution återfinns i bilagan till detta meddelande. Utkastet är uttryckligen grundat pa respekt för systemens mångfald inom Europeiska unionen och det mervärde som kan säkerställas genom att man antar gemensamma riktlinjer för att eftersträva gemensamma politiska målsättningar. Avsikten är att uttrycka medlemsstatemas formella politiska engagemang - såväl för var och en som kollektivt inom rådet och på gemenskapsnivå - för målet att uppnå lika möjligheter och icke-diskriminering i handikappfrågor. Även om resolutionen är ett stöd för Förenta nationemas officiella standardregler om uppnående av lika möjligheter för funktionshindrade personer är avsikten inte att upprepa innehållet i standardreglerna ordagrant. Den innebär inte heller att man helt enkelt upprepar de åtaganden medlemsstaterna redan gjort inom Förenta nationemas system Även om standardreglerna inte är bindande ur strikt juridisk synpunkt innebär de ett starkt moraliskt och politiskt åtagande från staternas sida att vidta åtgärder. De utgör även en anmodan till staterna att samarbeta för att utveckla en politik för att uppnå lika möjligheter för funktionshindrade personer. Denna resolution bör således ses och användas som en referensram för att strukturera utbytet av användbar information mellan medlemsstatenia, som en plattfomi för att stimulera ett förtydligande av gemensamma mål och fastställa bra metoder, samt som riktlinjer för att utarbeta och utvärdera lämpliga åtgärder inom medlemsstaternas och gemenskapens respektive verksamhetsområde. Kommissionen anser å sin sida att ett engagemang på gemenskapsnivå kan tillföra ett betydande mervärde till det utvecklingsarbete som krävs såväl inom som mellan medlemsstaterna. Kommissionen anser för övrigt att vissa av gemenskapens nyckelprinciper och viktigaste målsättningar berörs, vilket ytterligare motiverar ett särskilt intresse för denna fråga. Dessa principer och mål innefattar att säkerställa arbetstagarnas fria rörlighet, att uppmuntra till rörlighet för studerande, att säkerställa den inre marknadens fullbordan och utveckling, samt att säkerställa utövandet av de rättigheter som är förknippade med medborgarskapet i unionen. Detta fordrar inte bara en successiv höjning av normerna för att uppnå bästa metoder på medlemsstatsnivå, men också en ökad mobilisering på gemenskapsnivå. 4. 31. 32. EN STRATEGI FUNKTIONSHINDRADE PERSONER INOM EUROPEISKA GEMENSKAPEN FÖR LIKA MÖJLIGHETER FÖR Den gradvisa utvecklingen av synsättet har givit den bakgrund som kommissionen använt som utgångspunkt för att tänka över utformningen av sin nya handikappstrategi. Eftersom det främsta ansvaret för åtgärder åligger medlemsstaterna, bör gemenskapen tillföra så mycket mervärde som möjligt till utvecklingsarbetet och förändringsprocessen. Detta kan uppnås genom det tillvägagångssätt som beskrivs nedan. i) Politisk dialog med medlemsstaterna 33. 34. Kommissionen kommer att se till att stärka det värdefulla samarbete som utvecklats på senare år inom ramen för Helios II, både med och mellan medlemsstaterna. I detta syfte, och inom gränserna för tillgängliga anslag, planerar kommissionen att inrätta en grupp på hög nivå av företrädare för medlemsstaterna gällande handikappfrågor. Syftet med denna grupp kommer att vara att granska regeringamas nya åtgärder och prioriteringar gällande funktionshindrade personer, att samla information och erfarenheter och att yttra sig om metoder för att rapportera om situationen i EG gällande handikapp i framtiden. Kommissionen planerar också att inrätta ett observationsorgan eller nätverk för nationell handikappolitik, som skall stödja sig på oberoende sakkunniga i medlemsstaterna. Syftet med observationsorganet eller nätverket skall vara att klargöra grundläggande begrepp och terminologi, att arbeta mot gemensamma tolkningar, särskilt i statistikfrågor, att tillhandahålla korrekt information om aktuell politik, att tillhandahålla oberoende utvärderingar av framstegen, samt att utföra annan användbar, välinriktad forskning som tillför ett mervärde. Det skall samarbeta med andra observationsorgan för att uppnå synergieffekter med avseende på tillgängliga kunskaper. Arbetet inom observationsorganct eller nätverket borde vara en ovärderlig hjälp för gruppen på hög nivå. Avsikten är att dessa båda organ skall inrätta ett samarbete som kommer båda parter till godo. Kommissionen kan vid behov komplettera observationsorganets forskning utifrån sina egna forskningsprogram, t. ex. Tide och Biomed. I detta sammanhang kommer det planerade meddelandet Forskning och utvecklingsverksamhet på gemenskapsnivå gällande åldrande och handikapp att vara av särskilt intresse. 35. For att underlätta dialogen föreslår kommissionen att ett möte anordnas minst en gång om året mellan gruppen på hög nivå och det europeiska handikappforum som omnämns under punkt 41 ovan. 10 ii) Social dialog mellan arbetsgivare och fackföreningar 36. 37. Under senare år har den sociala dialogen allt mer inriktats på sysselsättningsfrågor. Arbetsmarknadens parter har givit starkt stöd till den sysselsättningsstrategi som fastslogs i Essen och till ansträngningarna för att integrera människor på arbetsmarknaden. Kommittén för social dialog och ständiga kommittén för sysselsättning kan ge viktiga bidrag till utvecklingen av nya initiativ till förmån för funktionshindrade personer. Kommissionen uppmanar arbetsmarknadens parter att utveckla ett särskilt samarbete om de frågor som behandlas i detta meddelande. iii) Medborgerlig dialog med icke-statliga organisationer 38. 39. 40. 41. Kommissionen har uppmuntrats mycket av det aktiva intresse och deltagande som ett stort antal handikapporganisationer visat för den europeiska sam arbetsprocessen, samt av att det europeiska stödets "mervärde" allmänt erkänts. Kommissionen uppmuntrades särskilt av handikapporganisationemas aktiva deltagande vid kommissionens sociala forum 1996. Insamlandet av erfarenheter och bra metoder inom Europeiska unionen har inom ramen för olika Helios-program utvecklats genom ett antal EU-nätverk som arbetar tillsammans i handikappfrågor. Mer än 800 deltagare och 80 europeiska icke-statliga organisationer har samarbetat både områdesvis och kollektivt i detta sammanhang. Detta har utgjort en möjlighet att diskutera och förtydliga grundläggande begrepp och en kanal för att allmänt sprida bra metoder. Dessutom har icke-statliga organisationer inom detta område kunnat delta på ett bättre sätt i den demokratiska processen, vilket har ökat deras självförtroende och medvetenhet om utvecklingen i Europa. Det pågående Helios Il-programmet kommer att löpa ut i slutet av 1996. Den slutgiltiga oberoende utvärderingsrapporten förväntas bli klar i mitten av 1997. Ett konkret resultat av Helios II kommer att vara de omfattande Riktlinjer för bra metoder, som kommer att publiceras senare i år genom kommissionens försorg. Dessa omfattar riktlinjer för ekonomisk och social integration samt integration inom utbildningen. I den utsträckning gemenskapens budget tillåter det avser kommissionen att fortsätta stödja organisationer som arbetar i handikappfrågor för att uppmuntra europeiskt samarbete. Förstahandskritcrict i detta avseende kommer att vara de bidrag som ges för att främja lika möjligheter pä europeisk nivå. Kommissionen välkomnar det oberoende europeiska handikappforum som nyligen inrättats. Detta forum samlar handikapporganisationer från alla medlemsstater, vilka företräder en stor majoritet av handikappintressena inom EU. Forumets stadgar har undertecknats av europeiska icke-statliga organisationer och nationella råd som för närvarande deltar i Helios II. Det nya forumet kommer att fa möjlighet att samarbeta nära med de europeiska institutionerna på ett aktivt sätt. Kommissionen åtar sig å sin sida att samarbeta aktivt och regelbundet sammanträda med det europeiska forumet, för att stärka det samarbete som byggts upp med ett stort antal icke-statliga organisationer under de senaste åren. 42. Att öka medvetenheten om utvecklingen i medlemsstaterna och inom gemenskapen är en ständigt prioriterad fråga för kommissionen. Kommissionen kommer att fortsätta främja detta, särskilt genom att anordna "nationella informationsdagar" i varje medlemsstat och 11 genom att fortsätta använda sig av publikationer som "Helioscope" (som publiceras pä elva officiella språk) och "Hcliosflash" (som publiceras på tre officiella språk). Dessa publikationer har en läsekrets på ungefär fyrtiotusen personer. Det har varit utmärkande för "Helioscope" att ett stort antal artiklar skrivs av funktionshindrade personer. "Helioscope" har blivit en uppskattad och efterfrågad publikation av och för funktionshindrade personer. Den fyller ett uppenbart behov, och bör fortsätta att göra det. 43. Anordnandet av en årligen återkommande "europeisk dag för funktionshindrade personer" har varit ett mycket positivt bidrag för att öka medvetenheten och ge en europeisk dimension till samarbetet på detta område. Kommissionen avser återigen, i den utsträckning gemenskapens budget tillåter, att fortsätta att årligen stödja denna europeiska dag, i samarbete med Europaparlamentet och andra gemenskapsinstitutioner. 44. Kommissionen är också medveten om en ny och viktig tendens för lokala och regionala myndigheter att samarbeta med icke-statliga organisationer och arbetsmarknadens parter för att skapa en handikappvänlig miljö. Små nätverk på orter och i regioner utvecklas, till exempel inom ramen för Barcelona-förklaringen (1995). Ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén och andra behöriga organ som till exempel icke-statliga organisationer kommer att anmodas att yttra sig om möjligheterna för att utveckla detta arbetssätt både i stadsområden och på landsbygden, och om den roll kommissionen kan spela för att utveckla ett europeiskt mervärde. iv) Mainstreaming: politikens utformning 45. Kommissionen har vidtagit åtgärder för att stärka sin egen interna organisation genom att engagera alla berörda generaldirektorat i en gemensam handikappgrupp. Syftet är att öka medvetenheten om handikappfrågor och uppmuntra till ett utvidgat samarbete mellan kommissionens olika delar på detta område. På detta sätt hoppas man arbeta för "mainstreaming", det vill säga att införliva handikappfrågorna i politiken pä alla områden. Inom detta ramverk kommer kommissionen att granska en rad möjliga initiativ på olika områden, särskilt forskning, utbildning och transport. Kommissionen kommer också att rådfrågade icke-statliga organisationerna om initiativ och förslag från kommissionen som påverkar ftinktionshindrade personer. 46. Av ovanstående följer en viktig princip, nämligen att allt strategiskt tänkande gällande samhällsförändringar och lägliga justeringar av politiken skall omfatta funktionshindrade personers erfarenheter. Två strategiska frågor är särskilt betydande på handikappområdet för närvarande, nämligen sysselsättningen och informationssamhället. v) Mainstreaming: sysselsättningsstrategin som utformades i Essen 47. Kommissionens sociala handlingsprogram (1995-1997) omfattar ett åtagande att lägga fram en enhetlig strategi för sysselsättning av funktionshindrade personer i form av ett meddelande under 1997. En del grundläggande delar av denna strategi finns redan på plats. I enhetsrapportcn från 1995 och interrimsrapportcn 1996 kom kommissionen och rådet överens om strukturella mål för sysselsättningsstratcgin. Ett av dessa mål är 12 åtagandet att förebygga långtidsarbetslöshet. Tillämpningen av detta åtagande har stor betydelse för funktionshindrade personer, eftersom dessa ofta löper större risk att bli långtidsarbetslösa och därigenom utslagna. När kommissionen förbereder enhetsrapporten till Europeiska rådet i Dublin kommer man att ta initiativ till att stärka åtgärderna för att förebygga långtidsarbetslöshet och för att integrera funktionshindrade personer i arbetslivet. 48. Kommissionen kommer att anmoda arbetsmarknadens parter att förbereda en gemensam ståndpunkt gällande god sed på detta område. Kommissionens syssclsättningsrapport 1997 kommer för första gången att innefatta ett särskilt avsnitt om handikapp. Kommissionen arbetar för närvarande aktivt med att granska sitt eget förfarande gällande anställning och befordringsgång för funktionshindrade personer vid kommissionens enheter. Denna granskning kommer att slutföras innan slutet av 1996. vi) Mainstreaming: informations- och kommunikationsteknik (IKT) 49. 50. 51. Kommissionen arbetar aktivt med att undersöka möjligheterna att utnyttja informationssamhällets alla aspekter för att uppnå lika möjligheter för funktionshindrade personer och förbättra deras livs- och arbetsvillkor. Dessa frågor diskuteras i allmänhet i kommissionens grönbok Leva och arbeta i informationssamhället - Människan i centrum. En intern arbetsgrupp kommer att tillsättas av kommissionen för att fortsätta detta arbete. Gruppen kommer att få till uppgift att undersöka utrymmet för ett särskilt initiativ på gemenskapsnivå, grundat på hittills uppnådda relevanta erfarenheter inom till exempel Tide-programmct. Arbetet kommer att utgå från en granskning av bra tillämpningar av infomiations- och kommunikationsteknik (IKT) till förmån för funktionshindrade personer, och av framtida möjligheter till stordriftsfördclar genom att göra IKT mer lättillgänglig och användbar för funktionshindrade personer. Det europeiska handikappforumet kommer att inbjudas att bidra med sina idéer i denna fråga inom ramen för samrådet om grönboken under resten av 1996. Forumet har redan inbjudits att yttra sig om prioriterade behov gällande sysselsättningsfrågor En särskild databas kallad Handynet, som utarbetats inom ramen för Helios II, ger tillgäng till femtiotusen olika upplysningar om tekniska hjälpmedel för funktionshindrade personer och dem som arbetar med rehabilitering. Handynet finns på tolv språk på CD-ROM, och kan erhållas vid särskilt utsedda centrum i medlemsstaterna. Kommissionen anser att frågan om att göra detta system mer lättillgängligt och öka dess omfattning (eventuellt genom att koppla systemet till Internet) noggrant bör granskas. vii) Mainstreaming: strukturfonderna 52. Sedan 1989, då Europeiska gemenskapens strukturfonder omvandlades till ett betydelsefullt instrument för planering och utveckling, har de haft det dubbla målet att uppnå ekonomisk och social sammanhållning i gemenskapens alla regioner. Att stimulera sysselsättningen ses som en särskilt prioriterad fråga. 13 53. 54. 55. 56. 57. 58. Under pågående programperiod, 1994-1999, utgör strukturfonderna, och särskilt Europeiska socialfondcn (ESF), det mest omfattande ekonomiska instrumentet på gemenskapsnivå för att förbättra funktionshindrade personers situation. Under perioden 1994-1999 ges ESF:s stöd till funktionshindrade personer huvudsakligen i samband med åtgärder för att bekämpa social utslagning från arbetsmarknaden. Stödet från ESF gäller utarbetandet av omfattande åtgärdspaket som utgör en väg mot integration eller återintegration på arbetsmarknaden av socialt utslagna, inklusive funktionshindrade personer. Integrerade åtgärdspaket omfattar rådgivning, stöd till egenföretagare, lönesubventioner och åtgärder för att ge arbetslivserfarenhet osv. Dessa åtgärder vidtas främst inom ramen för mål 1 (minst utvecklade regioner), mål 2 (eftersatta regioner) och mål 3 (övergripande åtgärder). Under perioden 1994-1999 har ett totalt belopp på 5,5 miljarder ecu särskilt avsatts för att bekämpa utslagningen. Medlemsstatemas programplaneringsdokumcnt visar att funktionshindrade personer utgör en av de viktigaste målgrupperna för åtgärderna för att bekämpa utslagningen från arbetsmarknaden. Förutom denna verksamhet inom övergripande strukturprogram finns inom ramen för Employment-initiativet ett särskilt delinitiativ - Horizon - som inrättats för att särskilt behandla funktionshindrade personers till genomförandet av nydanande transnationclla projekt som omfattar dessa personer. Från 1994 till 1999 har 513 miljoner ecu avsatts för Employment-Horizon. En ny projektomgäng för perioden 1997-1999 kommer att påbörjas i medlemsstaterna mot slutet av 1996. 1 detta sammanhang välkomnar kommissionen det faktum att ett stort antal av de nätverk som inrättats inom ramen för Helios II nu har blivit aktiva deltagare i Employment-Horizon. i arbetslivet och ge stöd integration Kommissionen vidtar nu åtgärder för att försäkra sig om att dessa betydande ekonomiska resurser används så effektivt som möjligt, och att de uppfattas som en del av Europeiska gemenskapens handikappstrategi. Särskilda informationsinsatser görs för att göra Horizon- initiativet synligare. En särskild europeisk konferens kommer att anordnas av kommissionen 1997 för att få en överblick över lovande initiativ och undersöka metoder för att allmänt genomföra bra åtgärder och metoder i framtiden. Gemenskapsinitiativet Urban kan också bidra till att förbättra funktionshindrade personers situation. Med ett anslag på 850 miljoner ecu syftar detta initiativ till att förnya eftersatta stadsområden. Detta kan omfatta stödåtgärder för behövande grupper, inklusive funktionshindrade. Som en del av den förestående halvtidsgranskningen av strukturfonderna kommer kommissionen att försöka utvärdera omfattningen och inflytandet av de åtgärder som gäller fästa funktionshindrade personer. Dessutom kommer kommissionen att medlemsstaternas uppmärksamhet på behovet att inbegripa grupper av funktionshindrade på ett mer aktivt sätt i genomförandet och uppföljningen av strukturfondsåtgärder. # * * * * 14 SLUTSATSER 59. I detta meddelande har utvecklingen mot ett synsätt pä lika möjligheter grundat pä rättigheter kartlagts, både i medlemsstaterna och på gemenskapsnivå. De olika skälen till denna utveckling har räknats upp, liksom de argument som gör den övertygande både principiellt och praktiskt. Vår gemensamma arbetsuppgift är att tillvarata och göra utrymme för mänsklig mångfald. Detta angår alla i ett medborgamas Europa där både rättvisa och effektivitet värdesätts. 15 BILAGA UTVECKLINGEN AV POLITIKEN PA EUROPEISKA GEMENSKAPENS NTVA OCH PA BREDARE INTERNATIONELL NIVÅ Övergången till ett synsätt på funktionshinder som grundas på rättigheter har utvecklats och fått allmänt stöd på internationell nivå under de senaste tjugo åren. Frågan om uppnående av lika möjligheter för funktionshindrade personer har under lång tid fått mycket uppmärksamhet inom Förenta Nationerna, dess olika specialiserade organ och andra regionala organisationer. Det är betecknande att Förenta nationemas generalförsamling i en viktig resolution från 1975 som innehåller en förklaring om handikappades rättigheter, underströk att funktionshindrade personer har exakt samma mänskliga rättigheter (och skyldigheter) som alla andra människor. var År 1981 utsågs av Förenta nationernas generalförsamling till det internationella handikapparet, som invigde handikappårtiondet (1983-1992). Det viktigast resultatet av det internationella handikappåret av generalförsamlingen 1982. Förutom att viktiga principer gällande förebyggande verksamhet och rehabilitering fastslogs, underslröks i detta program även de funktionshindrades rätt till samma möjligheter som andra samhällsmedlemmar och likadel i de förbättringar av levnadsförhållandena som uppnås genom den ekonomiska och sociala utvecklingen. världshandlingsprogrammet handikappade antogs som för Detta nya tänkesätt konkretiserades 1993 genom att Förenta nationemas generalförsamling antog en resolution om standardregler för uppnående av lika möjligheter för funktionshindrade personer. Dessa regler utformades utifrån de erfarenheter som gjorts under Förenta nationemas handikappårtionde (1983-1992). Dessa regler och de värderingar de företräder har sedan dess bekräftats i flera av FN:s förklaringar om mänskliga rättigheter, inklusive den förklaring och det handlingsprogram om mänskliga rättigheter som antogs i Wien (1993), världstoppmötet för social utveckling och det handlingsprogram (1995) samt den handlingsplattform som antogs på kvinnokonferensen i Peking (1995). i Köpenhamn som antogs Även om standardreglerna inte är bindande ur strikt juridisk synpunkt innebär de dock ett starkt moraliskt och politiskt åtagande från staternas sida att vidta åtgärder. De utgör också en anmodan till staterna att samarbeta för att utveckla en politik för att uppnå lika möjligheter för funktionshindrade personer. Det internationella året 1981 och det världshandlingsprogram det ledde till, gav stimulans till ett ökat intresse och engagemang från gemenskapens sida. Ett antal officiella uttalanden och resolutioner på området antogs av rådet under 1980-talet och i början av 1990-talet. En viktig resolution utfärdades av rådet och av medlemsstatemas regeringsföreträdare, församlade i rådet den 21 december 1981, om social integration av funktionshindrade personer på gemenskapsnivå. Den 24 juli 1986 antog rådet en rekommendation om funktionshindrade personers sysselsättning inom gemenskapen. I rekommendationen uppmanades medlemsstaterna att vidta alla lämpliga åtgärder för att främja rättvisa möjligheter för funktionshindrade personer gällande sysselsättning och yrkesutbildning, samt att fullfölja politiken för att undanröja diskriminering av funktionshindrade arbetstagare. I denna rekommendation fastställdes också ett ramverk av riktlinjer för aktiva åtgärder. En annan resolution antogs av rådet (utbildning) den 31 maj 1990, om integration av funktionshindrade barn och unga inom det gängse utbildningssystemet. 16 Programmen Helios (1988-1992) och Helios II (1993-1996) utformades för att utgöra en plattform för samarbete mellan medlemsstaterna, innefattande infonnationsutbyte om ekonomisk och social integration, lika möjligheter och ett oberoende liv, genom olika allmänna och särskilda åtgärder. Gemenskapens strukturfonderna, särskilt Europeiska socialfonden, har spelat och spelar en viktig roll i Europas strävan att främja lika möjligheter för funktionshindrade personer. De huvudsakliga ramverken för gemenskapsstöd och de samlade programplaneringsdokumenten för perioden 1994 - 1999 innehåller antingen direkta handikappätgärder eller åtgärder som kan utnyttjas av funktionshindrade personer. Gemenskapens initiativ Employment innehåller ett särskilt program, Horizon, som särskilt ägnas funktionshindrade personers integration på arbetsmarknaden. Andra betydelsefulla initiativ och program innefattar Sokrates (partnerskap och utbyte mellan skolor), Leonardo da Vinci (yrkesutbildning), initiativet Tide (telematik för integration av funktionshindrade och äldre) och FoTU(forskning och teknisk utveckling). Heart-undersökningen som utfördes inom ramen för Tide visade att, även om utformningen av leverans av tjänster måste anpassas till enskilda medlemsstaters särdrag, bör en minimal samordning av normer främjas för att möjliggöra likvärdiga möjligheter för funktionshindrade personer och stärka europeiska tillverkares konkurrensfömiåga. Espnt, programmet för informationsteknik, bidrar till att öka möjligheterna - till exempel projekten Inter (utveckling av proteser som samverkar direkt med det mänskliga nervsystemet) och Scatis (virtuell hörsel - resultaten från detta projekt kan bli till hjälp för personer med hörsclproblem). Ett förestående meddelande från generaldirektorat XIII kommer att beskriva ett holistiskt synsätt på forskning och utveckling gällande behov och möjligheter för äldre människor och funktionshindrade personer. Detta meddelande bör innehålla ett utkast till en forskningsplan inriktad pä att fa fram kunskap som kan hjälpa till att ge beslutsfattare information när de ställs inför de sociala, ekonomiska och miljömässiga utmaningar och möjligheter som uppstår med en åldrande europeisk befolkning där allt fler funktionshindrade samhällsmedlemmar ingår. Även Sport-programmet innefattar särskilda åtgärder för sportutövare med funktionshinder. I gemenskapens handlingsplan för turism, som antogs 1992, ansågs funktionshindrade personer som en turistkategori som behöver särskild uppmärksamhet, eftersom turism och fritidsaktiviteter bidrar till social integration av funktionshindrade personer. Man bör även hänvisa till kommissionens grönbok om transporter från 1996 med titeln Ett trafiknät för alla, som beaktar rörelsehindrade personers behov. På en bredare regional nivå har även Europarådet utvecklat en intressant modell för sina medlemsstater för att uppnå lika möjligheter för funktionshindrade personer. Den återfinns i den viktiga resolutionen från april 1992 om en enhetlig politik för integration av funktionshindrade personer. 17 Il UTKAST RESOLUTION UTFÄRDAD AV RÅDET OCH AV MEDLEMSSTATERNAS REGERINGSFÖRETRÄDARE FÖRSAMLADE I RÅDET OM LIKA MÖJLIGHETER FÖR FUNKTIONSHINDRADE PERSONER 18 96/0216(CNS) UTKAST RESOLUTION UTFÄRDAD AV RÅDET OCH AV MEDLEMSSTATERNAS REGERINGSFÖRETRÄDARE FÖRSAMLADE I RÅDET OM LIKA MÖJLIGHETER FÖR FUNKTIONSHINDRADE PERSONER EUROPEISKA UNIONENS RÅD OCH MEDLEMSSTATERNAS REGERINGS FÖRETRÄDARE FÖRSAMLADE I RÅDET UTFÄRDAR DENNA RESOLUTION med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av Europaparlamentets yttrande, med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande, och med beaktande av Regionkommitténs yttrande. RÅDET OCH MEDLEMSSTATERNAS REGERINGSFÖRETRÄDARE FÖRSAMLADE I RÅDET 1. 2. 3. 4. 5. UPPMÄRKSAMMAR Europeiska kommissionens meddelande "Lika möjligheter för funktionshindrade personer - En ny handikappstratcgi för Europeiska gemenskapen", KONSTATERAR att funktionshindrade personer utgör en betydande del av gemenskapens befolkning och att de, som grupp betraktad, möts av ett stort antal olika hinder för att uppnå lika möjligheter, oberoende och fullständig ekonomisk och social integration, KONSTATERAR att respekten för de mänskliga rättigheterna är en grundläggande värdering för medlemsstaterna och konstaterar att den uttryckligen nämns i artikel F 2 i Fördraget om Europeiska unionen, KONSTATERAR VIDARE att principen om lika möjligheter för alla, inklusive funktionshindrade personer, utgör en central värdering som delas av alla medlemsstater, PÅMINNER OM att det funktionshindrade personers medlemsstaterna skall i rådets rekommendation av den 24 juli 1986 om att inom gemenskapen sysselsättning föreskrivs EGT nr L 225, 12. 8. 1986, s. 43. 19 6. 7. 8. 9. 10. 11. 12. lämpliga åtgärder för att främja vidta alla fiinktionshindrade personer gällande sysselsättning och yrkesutbildning, inklusive såväl grundutbildning och anställning som rehabilitering och integration, rättvisa möjligheter för UNDERSTRYKER att arbetstagarnas fria rörlighet, den inre marknadens fullbordande och utveckling samt ökade rättigheter för konsumenter måste säkerställas för alla unionens medborgare, inklusive de funktionshindrade, främjar lika möjligheter ANSER att en ökad social sammanhållning inom Europeiska gemenskapen förutsätter att för, och undanröjandet av diskriminering av, man funktionshindrade personer, och UNDERSTRYKER vidare att tillgång till gängse utbildning och yrkesutbildning utgör en förutsättning för en framgångsrik integration i det ekonomiska och sociala livet, PÅMINNER OM att det övergripande syftet bakom Förenta nationenias standardregler om lika möjligheter för funktionshindrade personer, som antogs av generalförsamlingen den 27 december 19931 är att säkerställa att alla funktionshindrade personer har möjlighet att utöva samma rättigheter och skyldigheter som andra, PÅMINNER OM att man i dessa regler uppmanar till handling på alla nivåer, såväl inom staterna som genom internationellt samarbete för att främja principen om lika möjligheter för funktionshindrade personer, PÅMINNER OM att kommissionen i vitboken "Europeisk arbetsmarknads- och socialpolitik - en framtidsväg för unionen", antagen av kommissionen den 27 juli 19942, angav att man avsåg att förbereda ett lämpligt instrument för att stödja principerna bakom Förenta nationernas standardregler om lika möjligheter för funktionshindrade personer, UNDERSTRYKER att, även om ansvaret i första hand åligger medlemsstaterna, bör Europeiska gemenskapen bidra till att främja samarbete mellan medlemsstaterna på detta område och uppmuntra till utbyte och utveckling av bästa möjliga metoder i gemenskapen, i denna fråga UNDERSTRYKER att de mål som fastställs i denna resolution för uppnående av lika möjligheter för funktionshindrade personer och avskaffande av diskriminering, inte skall hindra enskilda medlemsstater från att införa egna regler och bestämmelser för att uppnå dessa mål, och tar på så sätt full hänsyn till subsidiaritetsprincipen, Förenta nationernas generalförsamlings resolution 48/46 av den 20 december 1993. KOM(94) 333 av den 27 juli 1994. 20 OCH ANTAR HÄRMED DENNA RESOLUTION, VARIGENOM MEDLEMSSTATERNA BEKRÄFTAR de principer och värderingar som ligger bakom Förenta nationemas standardregler om lika möjligheter för funktionshindrade personer. Detta innebär att upprätthålla principen om handikappområdet utvecklas, och lika möjligheter när omfattande åtgärder på att undvika eller avskaffa all diskriminering pä grund av funktionshinder. Inom ramen för denna resolution avses med funktionshindradperson: en person med ett fysiskt, sensoriskt, mentalt eller intellektuellt funktionshinder som möter hinder när det gäller att delta i alla samhällslivets aspekter på lika villkor som andra, både teoretiskt och praktiskt, uppnående av lika möjligheter: den utveckling genom vilken samhällets och omgivningens olika system, som tjänster, verksamheter, information och dokumentation, görs tillgängliga för alla på lika villkor både teoretiskt och praktiskt. Principen om lika möjligheter både teoretiskt och praktiskt innebär att alla individers behov är lika viktiga, att respekten för mänsklig mångfald måste ligga till grund när samhället planeras och att alla tillgängliga resurser måste användas på så sätt att alla individer har lika möjligheter till delaktighet. FÖRBINDER SIG att anpassa relevanta nationella åtgärder, i de fall detta är nödvändigt eller lämpligt i förhållande till de riktlinjer som bifogas denna resolution. FÖRBINDER SIG att samarbeta ömsesidigt och med kommissionen för att ta fram och samla in grundläggande uppgifter om funktionshindrade personer. FÖRBINDER SIG att säkerställa att företrädare för funktionshindrade personer engageras mer aktivt i genomförande och uppföljning av relevanta gemenskapsåtgärder som vidtas till deras förmån. 21 Således UPPMANAR medlemsstatema kommissionen a) b) c) att genom lämpliga mekanismer - i samarbete med medlemsstaterna och icke-statliga handikapporganisationer - främja systematiskt utbyte av användbar information, statistik och erfarenheter, särskilt gällande nydanande åtgärder och bra metoder, att säkerställa att hänsyn tas till de principer som fastslås i denna resolution och bifogade riktlinjer, också i kommissionens interna politik och i alla förslag som kommissionen lägger fram om gemenskapens lagstiftning, program och initiativ, att lägga fram periodiskt återkommande rapporter för Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén, med utgångspunkt frän information- som lämnas av medlemsstaterna, vilka beskriver de framsteg som görs och de hinder som påträffas under genomförandet av denna resolution. Medlemsstaterna UPPMANAR även gemenskapens övriga institutioner och organ att överväga hur de på ett bättre sätt kan införliva ovannämnda principer inom ramen för sina egna interna åtgärder och verksamhet. 22 RIKTLINJER Ramverk av riktlinjer för att förverkliga principen om lika möjligheter för funktionshindrade personer. Nedan återfinns ett antal områden som medlemsstaterna aktivt bör ta hänsyn till närde eftersträvar att uppnå lika möjligheter på handikappområdet. 1. Att ge funktionshindrade personer möjlighet att delta i samhällslivet a. Respekt för oberoende. Detta kan uppnäs genom att man erkänner att funktionshindrade personer är begåvade och ansvarskännande individer som fattar egna, berättigade val i livet. Bland annat innebär detta stöd för begreppet oberoende boende och de medel som är nödvändiga för att uppnå det. Uppnåendet av integration och delaktighet, liksom de metoder som används, bör alltid stå i samklang med, och respektera, den fiinktionshindrade individens värdighet, oberoende och personliga integritet. b. A npassa utbildningssystemen för att underlätta delaktighet. Detta kan genom föras genom att man förbereder funktionshindrade personer, så långt de själva kan, för att delta i samhällslivet på lika villkor och för att gå in på arbetsmarknaden på en nivå som motsvarar deras förmåga. Detta kan uppnås bland annat genom att man påskyndar tendensen att placera funktionshindrade barn i vanliga skolor, utan att bryta mot principen om valfrihet, och genom att man säkerställer att gränserna avskaffas mellan "vanliga" och "särskilda" utbildningsåtgärder, till förmän för alla parter. Fler aktiva arbetsmarknadsåtgärder bör vidtas för att främja möjligheterna ti 11 sysselsättning för funktionshindrade personer, med eller utan särskilt stöd. Experiment med nydanande tendenser (distansarbete, egenföretagande, integration i lokala sysselsättningsinitiativ och projekt för skapande av nya arbetstillfällen inom de nya områdena för sysselsättningsintensiv tillväxt osv ) kan öppna nya vägar mot informations- och kommunikationssystem har visat sig öka funktionshindrade personers bidrag till arbetmarknaden på ett effektivt sätt. En viktig del av denna strategi är att granska utbildningsåtgärder för att försäkra sig om att de är adekvata. sysselsättning. Tillämpningar av Anpassa välfärd och annat stöd för att underlätta delaktighet. Detta kan genomföras c. genom att sådant stöd omdefinieras för att säkerställa att stödet inte förstärker individens isolering, utan i stället spelar sin egen roll för att aktivt underlätta delaktighet. Särskilt bör uppgiften att uppfylla funktionshindrade personers ständiga behov ses som ett grundläggande stöd för fortgående delaktighet. Allmänna strategier för hälsa, rehabilitering och förebyggande åtgärder bör, när så är lämpligt, knytas nämiare till strävan efter lika möjligheter. Den positiva utvecklingen mot rehabilitering i närmiljö (Community Based Rehabilitation, CBR) bör aktivt främjas och stödjas. d. Utveckling mot ett individ-centrerat synsätt vid utformning och tillämpning av stödtjänster: Detta kan genomföras genom att utfonnning och leverans av tjänsterna förbättras. Ett nyckeldrag i en sådan förändring bör vara att funktionshindrade personers perspektiv ställs i centrum såväl vid ursprunglig utformning och senare översyner av stödsystem som vid deras konkreta tillämpning. 23 e. "Mainstreaming" (införlivandet av handikappfrågor i alla politiska sammanhang): Detta kan genomföras genom att prioritera tjänster och stöd inom vanliga strukturer och säkerställa att funktionshindrade personer kan leva i samhället och ha en vanlig livsstil med tillräcklig stödnivä. Stödet bör vara effektivt med avseende både på verkan och kostnader. Garantera kontinuerlig service: Detta kan genomföras genom att åtgärder vidtas för en / samordnad utformning och leverans av tjänster, genom att påbörja arbetet med att klargöra rättskipningsansvar och ansvarsområden, genom att säkerställa att utbudet följer funktionshindrade personers tillgängliga livscykel utan avbrott, samt genom att utveckla enhetliga och informationsstrategier. Man bör särskilt överväga möjligheten att inrätta samordningsgrupper mellan olika ministerier. g. Säkerställa tillämpningen av delaktighetsprincipen: Detta kan uppnäs genom att man uppmuntrar och underlättar tillväxt av direkt representativa icke-statliga organisationer för funktionshindrade personer och utvecklar dialogen med dessa på alla nivåer när man utformar och utvärderar relevanta lagstiftningsåtgärder, samt när man levererar tjänster. Detta bör också innefatta alla politiska områden som kan ha konsekvenser pä funktionshindrade personers möjligheter att dra fördel av principen om lika möjligheter. Detta deltagande bör ses som en förutsättning för effektiv utveckling av åtgärder. Man bör särskilt överväga möjligheten att stödja nationella nätverk för sådana icke-statliga organisationer, bland annat genom användningen av informationsteknik. Man bör också särskilt överväga möjligheten att engagera sådana icke-statliga organisationer som fullvärdiga partner tillsammans med lokala myndigheter, arbetsgivar- och näringslivsorganisationer samt fackföreningar vid utarbetandet av lokala strategier till förmän för lika möjligheter och icke-diskriminering. 2. Att undanröja hindren för delaktighet Att se frågor om tillträde mot bakgrund av principen om lika möjligheter och rätten att delta: Detta kan genomföras genom att befintliga hinder gällande arkitektonisk utformning, kommunikationer och transporter undanröjs, samt genom att utveckla detaljerade och genomförbara riktlinjer om tillgänglighet. Det kan också uppnäs genom att säkerställa en hinderfri miljö vid utformning och uppförande av nya inrättningar samt vid utveckling av ny kommunikationsteknik. Det är nödvändigt att särskilt överväga behovet av att utnyttja positiva utvecklingstendenser gällande informations- och kommunikationsteknik. 3. Att öppna olika områden i samhället Genom att försvara funktionshindrade personers lika medborgerliga rättigheter: Detta kan a. genomföras genom att ge funktionshindrade personer rättigheter, både teoretiskt och praktiskt, att få tillträde till och delta på alla områden i samhället, inklusive det sociala området, utbildningsområdet, det ekonomiska och kulturella området, sport, turism samt politik. Bland annat kan detta innebära att man vidtar åtgärder mot diskriminering. Alla åtgärder mot diskriminering bör omfatta principen om "skälig anpassning" till funktionshindrade personers situation. Man måste vara lika noga med andra frågor gällande regelbundna och verkliga förbättringar av livskvaliteten. 24 b. Genom att främja funktionshindrade personers sysselsättning som en nyckelväg mot integration: Detta kan genomföras genom att man i detta syfte tillämpar strategier som tillkommit i samförstånd på olika områden: utbildning, yrkesutbildning, sysselsättning, icke-diskriminering, social välfärd, sociala tjänster, bostäder, sjukvård osv. Detta är återigen frågor i vilka det kan krävas lagstiftning mot diskriminering. Sådan lagstiftning bör i princip omfatta kravet på "skälig anpassning" till funktionshindrade personers situation. Man bör också särskilt överväga möjligheten att aktivt utveckla och underlätta tendensen till "arbete med särskilt stöd" 4. Att göra den allmänna opinionen mottaglig för strategier för lika möjligheter för och icke-diskriminering av funktionshindrade personer. Att utveckla medvetenhet och kunskaper: Detta kan genomföras genom att man utvecklar strategier som inriktas på att påverka grundläggande sociala attityder gentemot funktionshindrade personer genom ökad medvetenhet och information. Sådana strategier bör inriktas på att koncentrera allmänhetens uppmärksamhet på individen snarare än på handikappet. De bör utformas för att göra allmänheten medveten om funktionshindrade personers positiva möjligheter samt deras samma mänskliga önskan och rätt till delaktighet och till att dela de skyldigheter som denna delaktighet medför. 25 ISSN 1024-4506 KOM(96) 406 slutlig DOKUMENT SV 05 04 Katalognummer : CB-CO-96-422-SV-C ISBN 92-78-07948-0 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg 26