title: Ett gemensamt momssystem - Ett program för den inre marknaden

eurovoc_concepts:
VAT
competition
fiscal policy
single market
tax harmonisation

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 2 2. 0 7. 1 9 96 KOM(96)328 slutlig ETT GEMENSAMT MOMSSYSTEM ETT PROGRAM FÖR DEN INRE MARKNADEN (framlagt av kommissionen) INNEHÅLLSFÖRTECKNING INLEDNING I. HISTORIK H. ETT MOMSSYSTEM ANPASSAT TELL DEN INRE MARKNADENS BEHOV 1. DEN NUVARANDE ORDNINGENS BEGRÄNSNINGAR. 1. 1 En komplicerad och subjektiv ordning 1. 2 En ordning som inte är anpassad till de nya ekonomiska kraven 1. 3 Skillnader i tillämpningen av momssystemet mellan medlemsstaterna 1. 4 Kritik från 1. 5 Slutsats 2. DEN PLANERADE ORDNINGEN 2. 1 Grundläggande kännetecken företagen 2. 1. 1 Upphävande av all särbehandling mellan inhemska och gemenskapsinterna transaktioner 2. 1. 2 Beskattning av alla transaktioner inom gemenskapen 2. 2 Huvudsakliga beståndsdelar 2. 2. 1 Enhetlig beskattningsort - en betydande förenkling för näringsidkarna 2. 2. 2 Upphävande av direkt tilldelning av momsintäkter genom skattesystemet 2. 3 Konsekvenser 2. 3. 1 Harmonisering 2. 3. 2 Enhetlig tillämpning 2. 3. 3 Modernisering av nuvarande ordning 2. 3. 4 Administration, kontroll och uttag inom ramen för det nya systemet m. SLUTSATS: KOMMISSIONEN FÖRESLÅR ETT ARBETSPROGRAM BILAGA A - KOMMISSIONENS ARBETSPROGRAM 3 5 9 9 9 9 10 11 11 14 14 14 14 15 15 16 18 18 19 20 20 25 27 Alo INLEDNING Sedan 1993 då det nuvarande s. k övergångssystemet för moms inrättades har en stark utveckling skett på gemenskapsnivå. Även om det i det närmaste fullständiga avskaffandet av Europeiska unionens inre gränser innebar ett stort framsteg, avspeglar det endast delvis den ekonomiska integrationsprocess som ägt rum. Den grad av integration som uppnåtts åskådliggörs bättre genom konstaterandet att Europeiska unionen i dag är på väg att införa en gemensam valuta. Det handlar inte om att ha en gemensam symbol på mynt och sedlar utan om att visa att Europeiska unionen nu utvecklats till en enhetlig ekonomi. Mot denna bakgrund har finansministrarna enats om att diskutera de generella huvuddragen i en skattepolitik som kan klara dagens två stora utmaningar: att främja ekonomisk tillväxt och minska arbetslösheten. I centrum för alla dessa överväganden står den inre marknaden. Dess syfte var och är fortfarande att förena 15 separata nationella marknader till en enda europeisk marknad, att skapa nya möjligheter för vår industri genom direkt tillgång till över 350 miljoner konsumenter och därmed att stärka vår ekonomis konkurrenskraft i världen. Den snabba utvecklingen mot en alltmer global världsekonomi visar hur viktigt det var att förbereda sig för denna ständigt tilltagande internationalisering. Det är nödvändigt att ytterligare stärka vår politik i fråga om den inre marknaden om vi skall kunna dra alla fördelar av dess ursprungskoncept. Det gäller i synnerhet i fråga om moms, av följande skäl: o Moms är en skatt på varor och tjänster, vars fria rörlighet är en grundläggande beståndsdel av den inre marknadens uppbyggnad. o Moms är - som koncept och i grundläggande lagstiftning - en gemenskapsskatt, och ett av gemenskapens kännetecken och syften är införandet av ett gemensamt momssystem. Begränsningarna i nuvarande momssystem och därmed skälet till att det är nödvändigt att ersätta det nuvarande systemet, som redan kallas "övergångssystem", förklaras närmare i detta dokument. Det bör dock också betonas att det nuvarande systemet helt klart medför onödiga kostnader följaktligen påverkar för våra konsumentpriserna genom att, i genomsnitt och på grundval av preliminära beräkningar, vara fem eller sex gånger dyrare att administrera om transaktioner utförs i andra medlemsstater än om motsvarande transaktioner genomförs i företagets hemland. företag och Ett avlägsnande av dessa kostnader skulle otvivelaktigt bidra till att förbättra vår ekonomis konkurrenskraft i världen. Detta skulle samtidigt möjliggöra för våra små och medelstora företag, för vilka denna kostnad troligen blir ett oöverstigligt hinder, att slutligen vinna inre marknaden. Under diskussionerna om kommissionens vitbok om Tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning instämde samtliga medlemsstater i analysen att tillväxt och sysselsättning med fördel främjas av små och medelstora företag. En förändring av momssystemet som innebär minskade kostnader och en radikal förenkling skulle i hög grad kunna bidra till att det målet uppnås. till den tillträde Under processen för att åstadkomma en ekonomisk och monetär union med en gemensam valuta måste skattepolitiken bättre beakta de begränsningar som åläggs medlemsstaterna, t. ex. i fråga om målet att minska eller stabilisera budgetunderskotten. Skattepolitiken bör verkligen bidra till att detta mål uppnås genom skatteåtgärder som åtminstone är stabiliserande. Bästa sättet att uppnå detta mål är återigen att främja tillväxt och sysselsättning och därigenom öka de totala skatteintäkterna och minska utgifterna. En annan aspekt skulle kunna vara att göra skatteuppbörden effektivare, dels genom att förenkla skattesystemet och följaktligen gör det lättare att tillämpa, dels genom att minska skattesystemets känslighet för bedrägerier. I dag, inom övergångssystemet, befinner sig varor för över 700 miljarder ecu i momsbefriad omsättning inom Europeiska unionen, och en del av dessa kan mycket väl avsättas i svart handel. En förändring mot en situation då varor omsätts efter momsbetalning, vilket förenklar skattesystemet och därmed bättre skyddar till att mot bedrägerier, Maastrichtkriterierna uppfylls. skulle därför genom momspolitiken väsentligt bidra I utformningen av det arbetsprogram som kommissionen lägger fram nedan och den därmed sammanhängande tidsplanen, har kommissionen ägnat särskild uppmärksamhet åt programmets överensstämmelse med Ekonomiska och monetära unionen. Kommissionen kommer att fortsatt fästa största vikt vid detta i samband med genomförandet av programmet samtidigt som den understryker att utvecklingen i riktning mot den gemensamma valutan förblir oavhängig av införandet av det här framlagda gemensamma momssytemet. I. HISTORIK Alltsedan arbetet med införandet av ett momssystem inom gemenskapen inleddes har frågan om upphävda skattegränser (upphävande av momsbefrielse / beskattning på verksamhet inom gemenskapen) uppkommit, med slutmålet att inrätta en gemensam momsordning genom beskattning på de försäljningar som verkställs inom gemenskapen. Man anser för övrigt att en beskattning i den medlemsstat där varorna och tjänsterna har sitt ursprung motsvarar behoven på en gemensam marknad, förutsatt att män finner ett lämpligt svar på två grundläggande politiska frågor: harmoniseringen av momssatserna och att intäkterna fördelas till den medlemsstat där konsumtionen sker. Den generella tillnärmningen och 1987 års förslag har helt enkelt bekräftat dessa val i fråga om förändring av handelsutbytet inom gemenskapen genom att föreslå följande svar på de politiska frågorna: En "tillräcklig" harmoniserad struktur med två satser. tillnärmning av momssatserna inom ramen för en En kompensationsmekanism momssystemet. för intäkter som förflyttas till följd av som skulle möjliggöra ECOFIN-rådet, som år 1989 konstaterade det omöjliga i att före 1. 1. 1993 förverkliga i den harmonisering ursprungsländerna, beslutade att införa ett övergångssystem som syftade till att övervinna svårigheterna med bibehållandet av principen om beskattning av verksamhet i ursprungslandet samtidigt med bibehållandet av ett antal situationer för momsuttag i destinationsmedlemsstaten (momsmekanism för verksamheter mellan momspliktiga och särskilda ordningar). en enhetlig momsbeskattning Därigenom säkerställdes beskattning av verksamhet och effektivt uttag i destinations medlemsstaten, som anses vara det land där konsumtionen av de saluförda varorna och tjänsterna med all sannolikhet äger rum och som följaktligen uppbär de intäkter som genereras av denna beskattning. Med hänsyn till inrättandet av dessa beskattningsregler i destinationslandet kan man nöja sig med minimiregler för tillnärmning av nivåer och lagstiftning samtidigt som medlemsstaternas självbestämmande till större delen bibehålls genom dessa skatteregler. Sedan kommissionen lade fram de första förslagen om den inre marknaden år 1987 har situationen utvecklats föga: inga framsteg har kunnat registreras i tillnärmningen av medlemsstaternas lagstiftning, och momsharmoniseringen har avstannat på en blygsam nivå. Denna korta historik gör det möjligt att förstå varför många fortfarande endast väntar sig förslag från kommissionen som baseras på samma infallsvinkel som år 1987: Ursprungsbeskattning, enligt den fysiska platsen för varor och tjänster vid den tidpunkt då de saluförs av företagen. En tillnärmning av momsnivåerna och lagstiftningen endast i den utsträckning som krävs för att begränsa riskerna för en snedvridning av konkurrensen. En kompensationsmekanism som kan godtas av medlemsstaterna som syftar till att säkerställa att dessa intäkter fortsatt tillfaller den medlemsstat där den slutliga förbrukningen äger rum. Utan att gå in på den detaljerade redogörelsen i rapporten om övergångssystemets funktion (COM/94/515, 23. 11. 94) bör det understrykas hur erfarenheterna från i grunden har ändrat bedömningen av de tidigare planerade övergångssystemet "lösningar", vilket fått kommissionen att försöka omdefiniera de beståndsdelar som bör känneteckna ett gemensamt momssystem för den inre marknaden. Även om man kan hävda att målet med upphävda tullkontroller vid gemenskapens inre gränser, som är ett villkor för det fullständiga genomförandet av den inre marknaden, har uppnåtts i och med införandet av övergångssystemet, blir det alltmer tydligt att själva processen för att harmonisera medlemsstaternas momslagstiftning liksom det perspektiv i vilket införandet av ett gemensamt momssystem och utvecklingen mot en definitiv ordning ingår vida överskrider detta enda förverkligande och kan inte särskiljas från två andra av Europeiska unionens grundläggande mål, nämligen: Säkerställande av skattemässig neutralitet inom och mellan medlemsstaterna parallellt med den allmänna utvecklingen av den europeiska integrationsprocessen. i handeln Upprättandet av en inre marknad som kännetecknas av avskaffandet av hinder för den fria rörligheten för varor, personer, tjänster och kapital mellan medlemsstaterna (artikel 3, (c) i fördraget). Under arbetet med att överlämna förslag till rådet som syftar till en övergång till ett nytt momssystem för den inre marknaden har kommissionen vägletts av dessa mål, liksom av de grundläggande kriterier som i oktober 1994 redovisades av rådet självt för övergången till en definitiv ordning och som tydligt bekräftar dess önskan att den definitiva ordningen skall "innebära stora fordelar i jämförelse med nuvarande övergångssystem och uppfylla följande grundläggande kriterier, som vart och ett anses vara lika betydelsefulla: Lättnader i de administrativa skyldigheter som åvilar företag och myndigheter och en väsentlig förenkling av beskattningen. Ingen minskning av medlemsstaternas momsintäkter. Ingen ökning av risken för skattefusk. Bibehållen skatteneutralitet i fråga om konkurrenskraft. " Mycket snabbt stod det klart att genomförandet av samtliga kriterier och mål inte skulle kunna förverkligas genom en enda förändring av de skatteregler som införts för övergångsperioden; tvärtom bör man bedriva ett intensifierat arbete om själva principerna för funktionen hos ett gemensamt momssystem. Detta grundläggande arbete visade sig vara så omfattande att kommissionen inte kunde lägga fram förslag före den 31 december 1994, vilket ursprungligen var tänkt. Det blev nödvändigt att undersöka en rad olika vägar för att på bästa möjliga kunskapsbasis fastställa vilka vägar som lämpar sig bäst för ett momssystem som är konkret anpassat till den inre marknadens behov och möjliggöra en förstärkning av den europeiska ekonomins konkurrenskraft. Under dessa omständigheter anser kommissionen att det skulle vara förhastat att redan nu lägga fram förslag till lagtexter i syfte att införa ett nytt gemensamt momssystem. Detta dokument innehåller därför ett ARBETSPROGRAM som kommissionen avser att följa under kommande år i syfte att lägga fram lämpliga förslag för att säkerställa övergången till ett nytt gemensamt momssystem som är anpassat till den inre marknaden. II. ETT MOMSSYSTEM ANPASSAT TILL DEN INRE MARKNADENS BEHOV 1. DEN NUVARANDE ORDNINGENS BEGRÄNSNINGAR 1. 1 En komplicerad och subjektiv ordning Det nuvarande momssystemet är konstruerat så att momsen tas ut direkt av den medlemsstat inom vars territorium konsumtionen av de saluförda varorna eller tjänsterna antas äga rum. För att förverkliga detta mål har det varit nödvändigt att fastställa komplicerade regler för att definiera platsen där transaktionen ägt rum. Därigenom finns inte mindre än 25 olika regler för fastställande av den ort där en transaktion skall beskattas, vilket för näringsidkarna bland annat innebär skyldigheten att dela upp sin redovisning mellan de olika medlemsstaterna som är behöriga att beskatta dem, vilket bidrar till en fragmentering av den inre marknaden. På grund av detta förlorar momsen den objektiva karaktär som den bör kännetecknas av, eftersom den gällande skatteordningen är avhängig av en rad olika faktorer som säljaren av varor och tjänster måste beakta, exempelvis följande: Säljarens respektive köparens etableringsort. Avnämarens skattestatus. Avnämarens momsredovisningsnummer. Den plats där varorna befinner sig vid tidpunkten för leverans. Vem som organiserar transporten liksom dess avgångs- respektive ankomstort. Arten av de tillhandahållna tjänsterna. Säljarens omsättning i den medlemsstat dit varorna anländer. Till dessa svårigheter när det gäller att fastställa en korrekt beskattning kommer företagens svårigheter att fa rätt till avdrag för eller återbetalning av moms som betalats i medlemsstater där de inte är etablerade. 1. 2 En ordning som inte är anpassad till de nya ekonomiska kraven inte längre anpassad Den nuvarande ordningen, som fortfarande där så är möjligt baserar sig på fysisk till företagens moderna övervakning av varuflödena, är affärsmetoder. Detta arv från det förflutna förhindrar att beskattningen grundas på den kommersiella transaktioner såsom de redovisas i företagen och utgör därmed ett betydande hinder för de potentiella utvecklingsmöjligheter en verkligt gemensam marknad innebär för samtliga företag, framför allt för små och medelstora företag, som borde kunna dra full nytta av de nya möjligheter som erbjuds på den europeiska marknaden. Bibehållandet av detta koncept innebär dessutom en rättslig osäkerhet såväl för näringsidkarna som för myndigheterna, som båda står inför svårigheten att helt och fullt kunna fastställa de faktiska omständigheterna, exempelvis om varorna faktiskt transporterats till en annan medlemsstat, i avsaknad av reella möjligheter att entydigt bevisa dem. Vidare är den nuvarande ordningen inte anpassad till utvecklingen av den mest dynamiska delen av den europeiska ekonomin och världsekonomin, nämligen utvecklingen av internationella tjänster, vilka undgår eller riskerar att i allt högre grad undgå moms i fråga om den konsumtion som äger rum inom gemenskapen. Nuvarande lagstiftning kan inte säkerställa en korrekt beskattning på dessa områden, exempelvis telekommunikation, där en blixtsnabb teknisk utveckling konstaterats. På motsvarande sätt erbjuds tjänster som tidigare uteslutande tillhandahölls av offentliga organ i allt större omfattning av privata företag; de undantag som fastställdes för den offentliga sektorn har av denna anledning blivit föråldrade och ger upphov till en snedvridning som i allt högre grad hämmar såväl den offentliga som den privata sektorn. 1. 3 Skillnader i tillämpningen av momssystemet mellan medlemsstaterna Till följd av det sätt på vilket det gemensamma momssystemet infördes (eftersom direktiven lämnar medlemsstaterna stora befogenheter och många valmöjligheter) har det från allra första början funnits skillnader i tillämpningen. Verkningarna av dessa skillnader har emellertid förstärkts av att näringsidkarna nu i högre utsträckning konfronteras med lagstiftningen - och särskilt det sätt på vilket den tillämpas - i andra medlemsstater än den där de är etablerade eller har sin huvudsakliga verksamhet. Skillnaderna i tillämpningen av gemenskapens momsordning, som efterhand har kommit att uppfattas som det mest skadliga hindret inom den inre marknaden, har flera orsaker: särordningar, möjligheter och befogenheter som direktivet möjliggör (66), tillfälliga undantag eller övergångsbestämmelser som ännu inte upphävts, andra undantag som tolkning av beviljats av rådet (ca 130), bristande införlivande eller skiljaktig tillämpning i gemenskapsbestämmelser är medlemsstaterna. lika hög grad orsaker till olika i Detta medför en oerhört komplicerad situation och en total avsaknad av rättssäkerhet för de flesta näringsidkare, vilket utgör en ny form av hinder mot transnationell ekonomisk verksamhet och som därför ger upphov till en lång rad skyldigheter för företagen, som i dag i detalj måste känna till den praktiska tillämpningen av lagstift ningen i 15 medlemsstater för att kunna verka inom gemenskapen. Skillnaderna i tillämpning mellan de nationella lagstiftningarna utnyttjas dessutom av näringsidkarna genom uppfinningsrik skatteplanering, vilket kan snedvrida alla inslag av den sund konkurrens på den inre marknaden (problemen inom leasingbilsektorn är ett exempel på detta). 10 1. 4 Kritik från företagen Vid den konferens som kommissionen anordnade i juni 1994 för diskussioner om den framtida definitiva momsordningen (Konferensen "De europeiska företagen och det definitva momssystemet") uttrycktes en tydlig önskan om en ingående diskussion om sättet att uppnå en allmän och effektiv förbättring av det nuvarande systemet. Från branschorganisationer mottog kommissionen ett icke försumbart antal bidrag, i vilka företagen uttryckte dels sitt missnöje med den nuvarande momsordningen, dels önskemål i fråga om de resultat som bör åstadkommas genom den nya momsordningen. Det kan konstateras att nära 80% av näringsidkarna uttalar sig för att nuvarande övergångsordning skall ersättas med en definitiv momsordning. Samma näringsidkare uttrycker sig i hög grad (85%) till förmån för en harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning, framför allt på följande områden: uppbördsförfaranden och deklarationsskyldigheter (74%), avdragsrätt (52%), momssatserna och undantagen (43%). Merparten beklagar också de skillnader i tillämpning som de för närvarande konstaterar. Dessa uttryckliga önskemål illustrerar det missnöje som den nuvarande ordningen ger upphov till, vilken ofta uppfattas av näringsidkarna som ett hinder för en utvidgning av deras ekonomiska verksamhet till hela gemenskapens territorium. 1. 5 Slutsats De sammantagna verkningarna av alla problem som den nuvarande ordningen ger upphov till är långt ifrån försumbara och som genom att dessa påverkar näringsidkarna såväl som konsumenterna och skattemyndigheterna utgör en stor belastning när det gäller den europeiska ekonomins konkurrenskraft. 11 Konsekvenser för näringsidkarna Nödvändigheten av att behärska den specifika lagstiftning som gäller i de olika medlemsstaterna, vilket utgör ett oöverstigligt hinder för små och medelstora företag. Diskriminering mellan rent interna transaktioner och gemenskapsinterna transaktioner. Detta går stick i stäv med EU: s övriga politik i fråga om vilken gemenskapsrätten garanterar lika tillgång för alla europeiska företag, medan momssystemet medför en rad icke försumbara hinder, exempelvis när det gäller offentlig upphandling. Rättslig osäkerhet beroende på de bedömningar som säljarna måste göra för att få veta om och var de skall beskatta sin försäljning, vilket ständigt utsätter dem för den finansiella risken att den behöriga skattemyndigheten gör en annan tolkning, vilket innebär att näringsidkarna far betala priset för de olika medlemsstaternas rätt till självbestämmande. Väsentliga kostnader, som särskilt drabbar små och medelstora företag och förhindrar dem från att fullt ut dra nytta av fördelarna med den inre marknaden (särskilt vad gäller stordriftsfördelar): Transaktioner som genomförs i en annan medlemsstat än den där företaget är etablerat är fortfarande dyrare för företagen än rent inhemsk verksamhet, särskilt eftersom de måste använda sig av ett skatteombud (de genomsnittliga kostnaderna kan enligt vissa beräkningar vara fem eller sex gånger högre än i fråga om inhemska transaktioner). Själva tillämpningen av övergångsordningen ger upphov till kostnader som enligt vissa företags beräkningar kan uppgå till 20% av deras sammantagna skattekostnader. Konsekvenser för konsumenterna som gäller av deras frihet att göra i andra medlemsstater: inköp på de En betydande begränsning marknadsvillkor i andra inköp medlemsstater omfattas av skatt antingen i ursprungslandet eller i destinations landet, beroende på faktorer som säljarens omsättning i deras hemland, arten av de inköpta varorna (nya transportmedel, t. ex. ) eller huruvida de själva ombesörjer transporten till sitt eget land. Konsumenterna åtnjuter inte alla de fördelar som den inre marknaden borde ge dem: De komplicerade villkor som bestämmer huruvida deras inköp kan göras inklusive moms i en annan medlemsstat (att de själva reser till landet i fråga, själva ordnar transporten av de inköpta varorna eller själva sörjer för att betala momspå destinationsorten) gör att konsumenterna avstår och i stället handlar på hemmamarknaden, vilket bidrar till att marknadsuppdelningen upprätthålls och konkurrensbilden splittras, vilket leder till att betydande prisskillnader fortsatt existerar mellan medlemsstaterna. 12 Konsekvenser för myndigheterna Förlust av självbestämmanderätt avseende skattekontrollen: det skenbara försvar av den nationella suveräniteten genom ett skattesystem som säkerställer en direkt fördelning av momsintäkter mellan medlemsstaterna, leder gradvis till faktisk förlust av respektive medlemsstats fiskala suveränitet: uppsplittringen av de momspliktigas verksamhet på olika medlemsstater gör det omöjligt för var och en att säkerställa övergripande kontroll av ett företags verksamhet och av att verkställda avdrag är berättigade. Möjligheter till skattefusk eller undandragande av skatt: Omsättningen mellan medlemsstaterna av varor som är helt momsbefriade kan främja utvecklingen av "svarta marknader": de skattebelopp som står på spel uppgår, med utgångspunkt i volymen av handelsutbytet mellan medlemsstaterna, till ca 100 miljarder ecu per år. Momsordningens komplicerade karaktär lockar faktiskt näringsidkarna, som avskräcks av alla betungande skyldigheter och kostnaderna som dessa medför, att inte deklarera sin verksamhet eller att deklarera den där den kostar minst; detta skapar dessutom en känsla av avsaknad av effektiv kontroll, vilket är särskilt skadligt för en korrekt skattetillämpning. Inverkan på momsintäkterna: En felaktig tillämpning av skattereglerna eller ett kringående av dessa genom "intelligent" skatteplanering kan resultera i en minskning av medlemsstaternas skatteintäkter eller till att verksamhet flyttas ut till tredje land för att undgå uttag av gemenskapsmoms. Dessa svårigheter är alltför grundläggande för att kunna lösas inom nuvarande ramar. Man har nått gränsen för vad som kan åstadkommas genom förenklingsåtgärder, och nu måste roten till problemen angripas, vilka beror på vissa principval som gjorts tidigare och som motiverats av förekomsten av nationalstater som omges av gränser. För att inte mötas av samma kritik som riktas mot den nuvarande ordningen och för att helt och fullt motsvara målen för den inre marknaden bör den nya momsordningen uppfylla följande kriterier: Frångå uppsplittringen av den inre marknaden i 15 skatteområden. Ordningen skall vara enkel och modern för att kunna motsvara behoven under det 21 :a seklet. Ordningen skall säkerställa lika behandling av alla typer av transaktioner som utförs inom gemenskapen. Ordningen skall garantera ett effektivt uttag av skatt och garantera en noggrann kontroll och därmed säkerställa att nivån på momsintäkterna bibehålls. 13 2. DEN PLANERADE ORDNINGEN Definitionen av ett sådant gemensamt momssystem låter sig göras endast med hänvisning till fördragets allmänna mål, särskilt målen strävan efter ekonomisk integrering och konvergens vilka symboliseras av begreppet inre marknad. I detta sammanhang är det nödvändigt att ett gemensamt momssystem kännetecknas av ett konkret, gemensamt skatteområde genom säkerställande av lika behandling av inhemska transaktioner och transaktioner inom gemenskapen, vilket är en ofrånkomlig konsekvens av det slutmål som bekräftats genom antagandet av det första momsdirektivet, dvs. det konkreta förverkligandet av "en gemensam marknad med sund konkurrens och samma kännetecken som en konkret inre marknad". 2. 1 Grundläggande kännetecken 2. 1. 1 Upphävande av all särbehandling mellan inhemska och gemenskapsinterna transaktioner Den inre marknaden bör, även på momsområdet, fungera på samma villkor och på samma sätt som en inhemsk marknad. Den bör obligatoriskt erbjuda aktörerna möjligheten att vara verksamma i alla medlemsstater, och det nya momssystemet bör säkerställa att ingen verksamhet skall vara svårare att utöva i den ena eller andra medlemsstaten och att alla inköp kan göras på samma villkor inom hela gemenskapen. En transaktion som omfattar flera medlemsstater far inte ha till följd att skapa fler skyldigheter än en transaktion som genomförs i en och samma medlemsstat. Alla andra tillvägagångssätt innebär merkostnader som belastar de europeiska företagen. två: transaktioner som Upphävandet av särskillnad mellan inhemsk verksamhet och gemenskapsverksamhet skall möjliggöra för aktörerna att minska antalet i dag tillämpliga skatteordningar till endast inom gemenskapen. På detta sätt kan en betydande förenkling åstadkommas till fördel för såväl aktörer som konsumenter och skattemyndigheter, en förenkling som helt och fullt hör hemma inom ramen för de slutsatser som rådet fastställde vid definitionen av de grundläggande villkoren för övergången till en definitiv ordning. transaktioner land och inbegriper tredje 2. 1. 2 Beskattning av alla transaktioner inom gemenskapen Den fastställda principen att all verksamhet som bedrivs inom gemenskapen skall omfattas av lika behandling är nödvändig, både för att garantera ordningens enkelhet och dess säkerhet, och för att göra principen om beskattning av all verksamhet som bedrivs inom gemenskapen allmän, och den skall helst innebära att de nuvarande undantagen för gemenskapsverksamhet blir generella. Detta tillvägagångssätt är av den arten att det återger momsen den objektivitet som gradvis gått förlorad och medför en förstärkning av momsens två grundläggande drag: 14 Betalningen i flera led, vilket gör att skattesystemet är självkontrollerande. En entydig ansvarsfördelning mellan leverantör (korrekt fakturering av debiterad skatt) respektive köpare (korrekt motivering för momsavdrag). Dessa kriterier säkerställer fördelen med moms vad gäller säkerhet och kontroll, jämfört med andra konsumtionsskatter (t. ex. beskattning av detaljhandelsförsäljning), en fördel som blir desto större eftersom nivån på de tillämpade skattesatserna höjs. Detta förklarar i huvudsak varför moms införts i merparten av OECD-länderna och att Europeiska gemenskapen valt den. Följaktligen är det nödvändigt att upphäva mekanismerna för momsrestitution och momspåförande när det gäller handeln mellan medlemsstaterna i gemenskapen. På detta sätt säkerställs principen om ursprungsbeskattning av verksamhet som bedrivs inom gemenskapen: då återstår att dra slutsatser om vilka mekanismer som skall inrättas för genomförandet, särskilt för fastställandet av orten för momsuttag. 2. 2 Huvudsakliga beståndsdelar 2. 2. 1 Enhetlig beskattningsort - en betydande förenkling för näringsidkarna Erfarenheterna från övergångssystemet har visat att om momssystemet innebär en skyldighet för aktörerna att redovisa försäljningar på den ort inom gemenskapen där de är etablerade kan ingen verklig förenkling åstadkommas och uppdelningen av och hindren för den inre marknaden fortsätter. Man kan ju inte föreställa sig att ålägga ett franskt företag att redovisa sina försäljningar för varenda stad i Frankrike eller där företagets kunder finns; men detta är just vad man gör om företaget exempelvis beslutar att sälja varor till Köln eller att utföra byggarbeten i Rom. På nationell nivå tillämpar medlemsstaterna den mycket sunda regeln att endast registrera momspliktiga en gång, och skälen för detta är övertygande: Det är enklare för näringsidkarna som kan fullgöra sina skyldigheter (deklaration och momsbetalning) och utöva sina rättigheter (avdragsrätt) på en och samma ort. Det är enklare för konsumenterna som utan hinder kan göra inköp från den leverantör de föredrar. Det är enklare och effektivare för skattemyndigheterna som kan utöva en övergripande kontroll av all verksamhet som en momspliktig utövar och den avdragsrätt som utövas i förhållande till verksamheten. 15 Kommissionen är övertygad om att detta tillvägagångssätt även bör tillämpas på gemenskapsnivå och följaktligen att en given näringsidkares alla transaktioner inom hela gemenskapen bör beskattas på en och samma ort, utan hänsyn till i vilken medlemsstat verksamheten utförs. Detta innebär också att avdragsrätten obligatoriskt och uteslutande skall utövas på samma ort. tillvägagångssätt Om beskattning och avdragsrätt samlas under en och samma skattemyndighets behörighet så förstärks kontrollen av en god momstillämpning men kräver trots detta ett direkt samarbete mellan femton myndigheter. 2. 2. 2 Upphävande av direkt tilldelning av momsintäkter genom skattesystemet Varje system som ger möjlighet att i en medlemsstat göra avdrag för moms som har tagits ut i en annan medlemsstat medför en överföring av momsintäkter som direkt inkasseras av respektive medlemsstat. Redan år 1987 planerade kommissionen en utjämningsmekanism i syfte att omfördela de intäkter som eventuellt hamnade fel till följd av förändringar av momssystemet. År 1994 krävde rådet vid fastställandet av de grundläggande villkoren för övergången till en definitiv ordning att förändringen inte skulle leda till "minskade skatteintäkter för medlemsstaterna". Det system som kommissionen skapar ett enda skatteområde på gemenskapsnivå och innebär att man överger den direkta tilldelningen av momsintäkter genom en betyder omfördelningsmekanism. beskattningssystemet följaktligen inrättandet förordar och av I detta avseende har kommissionen för avsikt att understryka att en omfördelning av intäkter, fördelad mellan medlemsstaterna, inte i något fall får grundas på uppgifter sådant som hämtas ur de momspliktigas deklarationer. Ett tillvägagångssätt skulle vara oförenligt med principen om en enda beskattningsort, eftersom det skulle leda till ett återinförande av kontrollen av de fysiska varuflödena. Dessutom skulle det kräva åtskillnad mellan inhemska och gemenskapsinterna leveranser och detta skulle strida mot den grundläggande principen om lika behandling av inhemska och gemenskapsinterna transaktioner. En förenkling som innebär att denna åtskillnad upphävs skulle omintetgöras om näringsidkarna för att fa momsåterbetalning måste fortsätta att lämna uppgifter om gemenskapstransaktioner i sina deklarationer. Varje korrigering av intäktsfördelningen måste därför baseras på andra uppgifter än dem som hämtats från de momsdeklarationer som har lämnats in av näringsidkarna. Eftersom rådet i sina ovan nämnda slutsatser fastställde att momsen har karaktär av allmän konsumtionsskatt, bedömer kommissionen att bästa sättet att fastställa varje medlemsstats intäkter av den skattepliktiga konsumtion som ägt rum inom dess territorium är att på statistisk grundval fastställa denna konsumtion. 16 Med utgångspunkt från nationalräkenskapernas användningssida, input-output-tabeller och annan information (statistiska undersökningar, årsrapporter osv. ) går det nämligen att fastställa den årliga konsumtionen inom de olika ekonomiska sektorerna, exempelvis den privata respektive den offentliga sektorn, såväl uppdelade fimktionsvis som nedbrutna på en lägre siffermässig detaljnivå. Sådan information finns också tillgänglig för andra sektorer och delsektorer såsom privata icke vinstdrivande organisationer, kreditsektorn, försäkringsbolagen, hälso- och sjukvårdssektorn osv. Dessa konsumtionssiffror måste rensas från de delar som, trots att de ingår i den slutliga konsumtionen, inte är föremål för beskattning. De sifferuppskattningar avseende den svarta ekonomin som har medtagits vid beräkningen måste följaktligen åter dras av. När detta väl är gjort kommer den statistiska konsumtionssiffran i princip att motsvara beskattningsunderlaget (de momspliktiga beloppet av de underliggande transaktionerna) vilket - ligger till grund för fördelningen av skatteintäkterna - skulle ge upphov till momsintäkter i den medlemsstat som utför den här beräkningen. Det är således möjligt att gruppera sektorerna och delsektorerna i nationalräkenskaperna med avseende på hur de behandlas i momshänseende (momsfria, undantagna med reducerad momsskattesats) och därmed, genom att tillämpa den gällande vägda momssatsen, beräkna de teoretiska momsintäkterna i landet i fråga. i det fall destinationsprincipen normal momsskattesats, utanavdragsrätt, eller Varje medlemsstats andel av totalen av de teoretiska momsintäkterna i samtliga medlemsstater kommer att ligga till grund för fördelningen av gemenskapens totala momsintäkter mellan medlemsstaterna. I praktiken skulle detta system för omfördelning av medlemsstaterna momsintäkter lätt kunna införas genom att använda samma beräkningsmetoder som vid beräkningen av gemenskapens egna medel från mervärdesskatt. I syfte att bibehålla medlemsstaternas budgetsituation kommer kommissionen att vara särskilt uppmärksam på att införa lämpliga mekanismer som bör möjliggöra för medlemsstaterna att förfoga över momsintäkterna vid den tidpunkt då de är berättigade till detta, utan att behöva avvakta det definitiva resultatet av de beräkningar som skall göras på grundval av statistiska uppgifter. Genom ett sådant system säkerställs det fullständiga uttaget av moms på all den slutliga konsumtion som äger rum inom varje medlemsstats territorium på ett mer fulländat sätt än genom nuvarande ordning. Tillämpningen av principen om beskattning i ursprungslandet har i själva verket, även om dess omfattning i dag är mycket begränsad på grund av gällande särskilda ordningar, redan lett till en viss intäktsöverföring mellan medlemsstater utan att någon utjämning bedömts vara nödvändig. En förstärkning av principen om att momsintäkter tillkommer konsumtionsmedlemsstaten blir ett stabiliserande inslag vad gäller medlemsstaternas skatteintäkter sammantagna. 17 2. 3 Konsekvenser I och med att hela den ekonomiska verksamhet som en näringsidkare bedriver inom gemenskapen är föremål för beskattning i en enda medlemsstat blir en hög grad av harmonisering av beskattningssystemet absolut nödvändig för att garantera den enhetlighet i tillämpning som näringsidkarna kräver. Dessutom är ett visst mått av harmonisering av skattesatserna även nödvändigt för att momsen fortsatt skall vara konkurrensneutral företagen emellan. För övrigt, och oberoende av det föreslagna systemet, krävs en fullständig modernisering av ordningen för att kunna tillgodose kraven under tjugohundratalet. 2. 3. 1 Harmonisering Harmonisering av momssatserna Den grad av harmonisering av momsskattesatserna som krävs måste bedömmas med utgångspunkt från vad som anses nödvändigt för att undvika snedvridning av konkurrensen som skadar gemenskapen som helhet. Ett av momsens grundläggande kännetecken är i själva verket dess principiella neutralitet i fråga om konkurrensvillkor: följaktligen skulle möjligheten att tillämpa alltför olika skattesatser i de olika medlemsstaterna äventyra denna neutralitet; den skulle dessutom riskera att påverka företagens lokalisering och skulle därför strida mot själva principerna för den inre marknaden. Å andra sidan kan man inte förvänta sig att medlemsstaterna skulle godta ett momssystem som eventuellt orsakar betydande nackdelar för deras egna näringsidkare, om harmoniseringen av momssatserna inte vore tillräcklig. Kommissionen avser därför att ta itu med problemet momssatser på följande sätt. I fråga om normalmomssatsen, även om införandet av en enhetlig momsskattesats utgör en lösning som är ägnad att undvika varje momsrelaterad snedvridning av konkurrensen och framför allt att säkerställa en enkel och enhetlig momstillämpning inom unionen, kvarstår möjligheten att en tillnärmning av momssatserna inom ett visst intervall skulle kunna visa sig vara tillräcklig. Den momssatsnivån bör vara ett politiskt beslut som beaktar medlemsstaternas övergripande behov av att förfoga över fördelning av skatteuttaget mellan de stora obligatoriska skattekategorierna (direkt skatt, indirekt skatt, sociala avgifter) samt skattepolitikens inriktning på medellång sikt. tillräckliga intäkter, 18 informella Denna fråga om momssatserna hör därför hemma inom de mer allmänna ramarna för övervägandena vid det i Verona om medlemsstatemas och gemenskapens allmänna skattepolitik i sin helhet. I detta sammanhang behöver inte debatten begränsas tillfrågan om vilken momssats som krävs för att garantera momsintäkter på nuvarande nivå, men skulle även kunna inkludera andra politiska överväganden. I synnerhet skulle man kunna överväga att via momsen skapa de budgetmedel som krävs för att kunna sänka andra avgifter och pålagor. rådet I fråga om reducerade skattesatser är det, på ett rent tekniskt plan, nödvändigt med en harmonisering avdessas antal och dessas tillämpningsområden. Kommissionen anser fortfarande att bara ett begränsat antal skattesatser är förenligt med målet att förenkla momssystemet. Övriga harmoniseringsåtgärder Ett stort antal beståndsdelar i det gemensamma momssystemet måste med nödvändighet harmoniseras. Teman som bör nämnas är räckvidden av och villkoren för avdragsrätt, momsundantag, beskattning av små och medelstora företag eller andra särskilda ordningar. Även om betydande framsteg visat sig omöjliga fram till i dag bör det stå klart att en harmonisering är ofrånkomlig för att säkerställa en sund konkurrens och en tillräckligt enhetlig momstillämpning inom unionen. Dessa beståndsdelar är direkt knutna till momssystemets enkelhet och säkerhet. Å andra sidan är det lämpligt att åter se över samtliga alternativ, möjligheter och undantag som är tillåtna enligt nuvarande ordning. Kommissionen är dock redan nu övertygad om att de förslag som för närvarande ligger hos rådet inte kan utgöra underlag för ett fördjupat arbete om frågorna inför övergången till ett nytt gemensamt momssystem. De kommer därför dras tillbaka och ge plats åt förslag som uttryckligen är avsedda att införa den nya momsordningen. 2. 3. 2 Enhetlig tillämpning En harmonisering av skattesatserna och andra beståndsdelar i det gemensamma momssystemet skulle med säkerhet bidra till en avsevärd förbättring. Trots det far man inte avstå från att säkerställa, helst redan nu, en gemensam tolkning av lagstiftningen. I detta syfte avser kommissionen att inom kort föreslå att momskommittén omvandlas till en regleringskommitté för att ge kommissionen befogenhet att besluta om genomförandebestämmelser till de rättsakter som rådet antar. Det är också lämpligt att undersöka vilka medel som skall användas för rättsinstrument (direktiv/ förordning) och beslutsprocess (enhällighet/kvalificerad majoritet) i syfte att åstadkomma ett momssystem som verkligen blir gemensamt och som säkerställer en enhetlig tillämpning. 19 2. 3. 3 Modernisering av nuvarande ordning På ett stort antal områden märks i dag behovet av att på nytt granska det tillvägagångssätt som tillkom på 1970-talet, oavsett om det gäller områden som är undantagna från tillämpningsområdet för mervärdesskatten (holdingbolag, räntebidrag etc. ) eller om det gäller verksamhet som är befriade från skatt för vissa tjänster av allmänt intresse (posttjänster, verksamhet vid offentliga radio- och TV-företag etc. ) eller på grund av tekniska svårigheter att ta ut moms (telekommunikation, fastighetsmarknad, finansiella tjänster, försäkringstjänster etc). Å andra sidan bör en bättre överensstämmelse mellan unionens skatteterritorium och tullterritorium eftersträvas. Under alla omständigheter bör moderniseringen bedrivas på ett sådant sätt att ett så stort tillämpningsområde som möjligt upprättas, och den bör nödvändiggöra överväganden av möjligheterna att utvidga räckvidden ytterligare genom en begränsning av momsundantag och alla andra medgivna undantag från beskatt ning som för närvarande är i kraft, i syfte att på bästa sätt säkerställa momsordningens neutralitet, enkelhet och säkerhet samtidigt som man tar hänsyn till de verkningar som det eventuellt kan fa för fördelningen av intäkterna. För övrigt går det inte att på förhand till en total sänkning av utesluta att sådana överväganden ger möjlighet momsskattesatserna samtidigt som en oförändrad intäktsnivå säkerställs eller till och med möjliggör en kompensation i form av en sänkning av löneskatterna. En sådan översyn är inte lätt och låter sig endast göras i direkt samarbete med berörda ekonomiska aktörer, men på en inre marknad är det inte möjligt att ignorera betydelsen för neutralitet och konkurrenskraft av de val som görs i fråga om momsens tillämpningsområde. 2. 3. 4 Administration, kontroll och uttag inom ramen för det nya systemet Den stora förenkling som det föreslagna systemet innebär erbjuder en ytterligare fördel genom att momsadministrationen förenklas på tre viktiga sätt. i 1 o För det första kommer upphävandet av skillnaden mellan inhemska och gemenskapstransaktioner och av undantag från den allmänna regeln att minska nuvarande möjligheter till bedrägeri. o För det andra kommer en enkel momsövervakningsförbindelse att ge bättre förståelse av varje bransch, vilket gagnar effektiv kontroll. o För det tredje kommer upphävandet av momsbefriad omsättning av varor i gemenskapshandeln att undanröja grundförutsättningen för de mest betydande bedrägerierna inom ramen för handeln inom gemenskapen, enligt punkt 1. 5 ovan. Allt detta innebär att den administrativa bördan kommer att lätta, vilket göra att resurserna kan koncentreras där de behövs bäst. 20 Förenklingsfördelen är en nettovinst både för myndigheter och momsbetalare. Om momsförenklingen minskar belastningen på myndigheterna måste momsbetalamas sammantagna börda också omprövas. Momsbetalamas nuvarande skyldigheter inrättades för att säkerställa kontroll och uttag inom ramen för det nuvarande, mer komplicerade systemet. Ett enklare system kräver en noggrann omprövning av motivet för varje skyldighet som i dag åvilar företagen. Vid bedömningen av dessa skyldigheter måste även frågan om vad varje momsbetalare har rätt att vänta sig av skattemyndigheten (myndighetens skyldigheter gentemot momsbetalaren) övervägas. En momsbetalare som klagar skall åtminstone ha rätt att vänta sig ett klargörande av sina skyldigheter, en rättvis och korrekt momsbehandling och undvikande av varje onödig störning av företagets ekonomiska funktion. Att fullgöra dessa grundläggande skyldigheter ligger helt naturligt i skattemyndighetens eget intresse. Myndighetens fullgörande av dessa skyldigheter främjar frivillig efterlevnad, vilket frigör resurser som kan koncentreras på de aktörer som inte följer reglerna. Momsbetalamas rättigheter (eller myndighetens skyldigheter) bör på något sätt komma till uttryck i gemenskapsrätten. När förhållandet mellan momsbetalare och myndighet betraktas i sin helhet, måste myndighetens skyldigheter mot momsbetalare beaktas parallellt med momsbetalarens skyldigheter. Denna nya undersökning av om dessa skyldigheter kan rättfärdigas med utgångpunkt från de bördor som åvilar företagen kommer att vara nära kopplad till införandet av ett tillräckligt minimum av skyldigheter för skattebetalare som framgår nedan. nya Det också momsadministrationen: kollektivt ansvar och större tonvikt vid samarbete. huvudsakliga systemet innebär konsekvenser två för Kollektivt ansvar I det nuvarande systemet ansvarar varje medlemsstat för administration, kontroll och uppbörd av moms, som direkt tillförs den egna nationella budgeten. Följaktligen tilldelar varje medlemsstat sig själv de befogenheter och resurser som den anser nödvändiga för att uppnå detta mål. Ingen medlemsstat kan emellertid uppnå detta mål tillfredsställande utan att samarbeta med övriga medlemsstater, som det också föreskrivs i gemenskaps rätten. Men det primära ansvaret för en framgångsrik administration av momsen i alla dess aspekter åvilar varje enskild medlemsstat för sig. I det föreslagna systemet skulle detta enskilda ansvar ersättas med ett kollektivt ansvar. Alla medlemsstater kommer att ansvara kollektivt för det övergripande momsuttag som tillkommer var och en av dem, beräknat med hänsyn till den konsumtion som har ägt rum på deras respektive territorium. Den effektivitet med vilken varje medlemsstat administrerar, kontrollerar och uppbär moms kommer direkt att påverka övriga medlemsstaters nationella budget. 21 Förändringen från enskilt till kollektivt ansvar bygger som nödvändig förutsättning emellertid på ett ömsesidigt förtroende mellan medlemsstaterna. Om medlemsstaterna direkt kommer att påverkas av de andra medlemsstaternas åtgärder måste var och en kunna förlita sig på att de övriga fullgör dessa kollektiva uppgifter effektivt. Det ömsesidiga förtroendet mellan medlemsstaterna måste upprättas på tre olika nivåer: i fråga om befogenheterna, åtgärderna och genomförandet. o Varje medlemsstat måste kunna förlita sig på att de andra medlemsstaterna förfogar över en tillräcklig miniminivå avseende kontroll- och uppbördsbefogenheter på det nationella planet. Detta måste innefatta en tillräcklig miniminivå när det gäller gemensamma skyldigheter för den skattskyldige och i synnerhet skyldigheterna avseende bokföring och registeringsunderlag som i största möjliga utsträckning bör grundas på allmänt handelsbruk. Man bör definiera vad som skall avses med "tillräcklig miniminivå". Vid fastställandet av denna miniminivå är det emellertid också viktigt att skydda skatteintäkterna och säkerställa att företagen som följer lagstiftningen inte blir utsatta för illojal konkurrens från företag som inte gör det. Det är av särskilt stor vikt att se till att brottsliga organisationer inte kan utnyttja skillnaderna mellan medlemsstaterna härvidlag till att uppnå olagliga vinster på de laglydiga företagens bekostnad. Denna miniminivå måste således definieras med hänsyn till nödvändigheten att säkerställa att tillräckliga medel finns för att avslöja och bestraffa skattebedrägeri och skattefusk. Sådana åtgärder måste tillämpas på samma sätt inom hela gemenskapen för att undvika att skattebedragare utnyttjar väsentliga skillnader i bedrägeribekämpningen. Som nämnts ovan, kommer hänsynen till dessa överväganden att nära sammanhänga med omprövningen av de skyldigheter som åvilar den skattskyldige enligt vad som beskrivits ovan. o Varje medlemsstat måste också vara förvissad om att ett tillräckligt minsta antal gemensamma åtgärder för kontroll och uppbörd företas. Man bör även definiera vad som skall förstås med detta. o Slutligen måste varje medlemsstat vara förvissad om att sättet på vilket dessa åtgärder genomförs uppfyller bestämda godtagbara normer. För att kunna säkerställa kvalitén i utförandet av dessa uppgifter krävs det oundgängligen insyn i medlemsstaternas sätt att genomföra dem. De förvaltningssystem och verktyg (resultatindikatorer och statistik) som medlemsstaterna utnyttjar för att kontrollera effektiviteten i den egna regionala och lokala förvaltningen bör därför anpassas till gemenskapsnivån. Ansvaret för denna noggranna kontroll bör i första hand åvila kommissionen, med bistånd av en rådgivande kommitté som består av företrädare för medlemsstaterna. Varje medlemsstats sätt att genomföra uppgifterna bör därefter utvärderas i förhållande till de fastställda normerna. Om utvärderingen visar att rimliga normer inte har uppfyllts och detta medfört att samtliga medlemsstaters momsintäkter utsatts för en risk, bör dessa förluster kompenseras via mekanismen för makroekonomisk omfördelning av momsintäkterna. 22 Intensifiering av samarbetet Det administrativa samarbetet kommer att bli ännu viktigare inom det nya systemet. Även om alla transaktioner i skattehänseende åger rum i dregistreringslandet kan det tänkas att de rent fysiskt genomförs i en annan medlemsstat. För att registreringslandet sskall kunna kontrollera transaktionens alla aspekter måste även de fysiska aspektema kontrolleras, samarbete mellan registreringslandet och medlemsstaten där transaktionen rent fysiskt äger rum. Kort sagt krävs en samarbetsnivå mellan medlemsstaterna som åtminstone motsvarar den som för närvarande finns mellan olika förvaltningsmyndigheter inom varje medlemsstat. fungerande förutsätter perfekt vilket ett Det nya kollektiva ansvar som de kommer att tilldelas kommer naturligtvis att utgöra ett viktigt incitament för medlemsstaterna att sätta detta samarbete i verket. Varje medlemsstat kommer för övrigt att i slutändan ha samma finansiella intresse av att samarbeta framför att koncentrera sig på den egna nationella administrationen. Dessutom måste övervakningen och utvärderingen av respektive medlemsstats sätt att genomföra uppgifterna även beakta hur väl de samarbetar. Det krävs emellertid initiativ på tre andra områden. och bistånd ömsesidigt administrativt För det första krävs en genomgripande reform av den befintliga rättsliga ramen i fråga om Särskilt måste samarbetsskyldigheterna förstärkas och man måste uttryckligen föreskriva om förfaranden för kontroll av resultaten. Det är dessutom nödvändigt att förstärka samarbetet i fråga om utredningar och bekämpning av skattebedrägerier och fusk och säkerställa att medlemsstaternas straffrättsliga sanktioner är uppbyggda på ett lämpligt sät för att kunna ta hänsyn till det nya systemet. Det är särskilt viktigt att säkerställa en hög grad av rättsligt samarbete. samarbete. För det andra kommer momskontrollen och momsuppbörden i det nya systemet att kräva gemensamma kontrollmetoder. Detta är nödvändigt för att kontroll och uppbörd skall kunna ske lika effektivt i en medlemsstat där endast de fysiska aspekterna av redan under i transaktionen äger övergångsordningen gjorts försök på att utveckla sådana kontrollmetoder. registreringslandet. Det har rum, som Dessutom blir det növändigt att införa nya samarbetsverktyg och samarbetsmetoder. Vid utvecklandet av dessa verktyg kommer infrastrukturen och erfarenheterna från övergångsordningen, särskilt momsinformationssystemet (VIES) "VAT Information Exchange System", att spela en viktig roll. Slutligen måste en ny samarbetsanda, baserad på fördjupad förståelse och förtroende, mellan enskilda tjänstemän vid de nationella skattemyndigheterna upprättas. Ett program i detta syfte som bygger på tidigare erfarenhet måste upprättas innan det nya systemet träder i kraft. 23 III. SLUTSATS: KOMMISSIONEN FÖRESLÅR ETT ARBETSPROGRAM Övergångsordningen ger medlemsstaterna illusionen av att de bibehållit full suveränitet vid fastställandet av sina momsintäkter och mervärdesskattens övergripande sätt att fungera; men i själva verket utgör systemets komplexa och subjektiva karaktär liksom dess bristande anpassning till de nya ekonomiska utmaningarna och det varierande sätt på vilket det tillämpas en belastning på företagens konkurrenskraft, utan att garantera att medlemsstaterna med säkerhet kan driva in de intäkter som de har rätt till. Den ordning som kommissionen föreslår innebär en övergripande omläggning av det gemensamma momssystemet, och den kommer att få betydande konsekvenser både för gemenskapen som helhet och för varje enskild medlemsstat. Den kräver att man påbörjar en harmonisering av lagstiftningarna i en utsträckning som man hittills aldrig övervägt på området indirekta skatter, särskilt inte i fråga om moms, i syfte att återställa den ekonomiska effektiviteten i momssystemet. Eftersom det förhåller sig på detta sätt går det inte att undvika följande fråga: Finns det en konkret möjlighet att uppnå de mål som fastställs inom ramen för det nya gemensamma momssystemet på ett annat sätt och utan de konsekvenser som redovisats ovan? Kommissionen har klart och tydligt kommit till slutsatsen att detta inte är möjligt och att man därför inte kan avstå från att slå in på denna väg. Att avstå från de viktigaste beståndsdelarna i den planerade ordningen eller den ofrånkomliga harmonisering som följer av denna innebär att det nya gemensamma momssystemet inte i något avseende på en och samma gång skulle kunna säkerställa momsens neutralitet, undvika risken för bedrägerier och minskade momsintäkter och samtidigt utgöra en grundläggande förenkling av momssystemet. Följderna av detta skulle bli förödande: den nya ordningen skulle inte kunna undgå att vara behäftad med många av den nuvarande ordningens brister (exempelvis skillnader i tillämpning) men den skulle dessutom ge upphov till en särskilt skadlig snedvridning av konkurrensen och allvarligt skada den skattemässiga neutraliteten, som är ett av momsens grundläggande kännetecken. Detta skulle kunna leda till en omflyttning av ekonomisk verksamhet till medlemsstater som har den gynnsammaste skatteordningen och på så sätt skilja beskattningslandet från det land där konsumtionen sker, vilket skulle undgå att fa återverkningar på de intäkter som skall omfördelas mellan medlemsstaterna. Följaktligen skulle det vara praktiskt taget omöjligt att fa ett system med beskattning i ursprungslandet att fungera. Sammanfattningsvis kan endast den föreslagna momsordningen säkerställa att den inre marknaden förverkligas, genomförs och fungerar utan hinder och därmed bidra företagens konkurrenskraft på världsmarknaden. förstärka de europeiska till att 25 Det återstår dock ett mycket stort arbete när det gäller att vidta alla de åtgärder som krävs för övergången till det nya gemensamma momssystem som kommissionen föreslår i syfte att uppfylla kriterierna för en verklig inre marknad. I detta sammanhang och med hänsyn till omfattningen av det arbete som återstår att utföra skulle det inte vara lösa både de rimligt att samtidigt och i en enda förslagsomgång försöka omedelbara problem som kräver ett snabbt gensvar, anpassat till den aktuella verkligheten (exempelvis den tillämpliga ordningen för moms på telekommunikation) och införa andra bestämmelser som måste antas i syfte att möjliggöra införandet av ett verkligt gemensamt momssystem som grundas på principen om beskattning i ursprungslandet. Under dessa förutsättningar har kommissionen valt att fastställa ett arbetsprogram som kompletterats med en tidsplan över förslag som gradvis och i etapper skall leda fram till ett gemensamt momssystem för den inre marknaden. Detta arbetsprogram återfinns i BILAGA A. 26 BILAGA A - KOMMISSIONENS ARBETSPROGRAM 27 1. INLEDNING Införandet av det föreslagna nya gemensamma momssystemet får viktiga konsekvenser för harmoniseringen av medlemsstaternas lagstiftning på alla nivåer. Det måste konstateras att sedan kommissionen lade fram de första förslagen för den inre marknaden år 1987 har situationen utvecklats föga. Enligt det övergripande dokumentet har nuvarande situation skadliga konsekvenser på flera nivåer: för gemenskapen som helhet eftersom den övergripande politiken bromsas upp för medlemsstaterna, som har allt större svårigheter att säkerställa en god momstillämpning för företagen, som alltjämt betalar priset, inte längre för ett "icke-Europa" men för avsaknaden av ett verkligt gemensamt momssystem Med hänsyn till omfattningen av de uppgifter som återstår att genomföra har kommissionen valt att fastställa följande arbetsprogram för en etappvis övergång till det nya gemensamma momssystemet. 29 2. FÖRSLAG INFÖR ÖVERGÅNGEN TILL DET NYA GEMENSAMMA MOMSSYSTEMET: PRELIMINÄR TIDSPLAN 2. 1 FÖRSTA ETAPPEN En förberedelse fas SLUTET AV ÅR 1996 Förslag som redan överlämnats till rådet Den 20 december 1995 överlämnade kommissionen ett förslag om den normala momsnivån Detta förslag avser en lägsta momssats på 15% och en högsta momssats på 25%. Det avser hela första etappen av tillnärmningen av momssatserna. Förslaget bör antas senast den 31 december 1996. Förslag som skall läggas fram Kommissionen kommer att lägga fram ett förslag om förändring av momskommitténs stadga Denna rådgivande kommitté har visat sig ha begränsningar i alla avseenden: dess inriktning - även enhälligheten - har inget som helst rättsligt bindande värde, och aktörerna har inte systematiskt informerats om de frågor som behandlats och de riktlinjer som kommittén fastställt. Följaktligen bör kommittén omvandlas till en regleringskommitté, som har till uppgift att genom yttranden som avges med kvalificerad majoritet bistå kommissionen vid gemenskapens momslagstiftning i enlighet med förfarandet i artikel 2 III variante (a) i rådets beslut 87/373/EEG (kallat "kommittébeslutet"). behörigheten genomföra utövandet att av förbättrade förfaranden för ömsesidigt bistånd vid uppbörd Detta är ett led i förnyelsen av befintliga rättsliga samarbetsramar. När det gäller uppbörd är behovet av förnyelse av dessa rättsliga ramar mer trängande, eftersom nuvarande förfaranden inte är tillräckligt effektiva ens för övergångsordningen. En reform av förfarandena kommer även att beakta kraven till följd av det nya momssystemet. 30 program för att utveckla en ny administrativ samarbetsanda Behovet av att åstadkomma en ny samarbetsanda mellan medlemsstaterna på tjänstemannanivå kräver en ny utgångspunkt vad gäller omfattning och ambition. Kommissionen kommer att föreslå ett program som ger ramarna för utveckling av de redskap och åtgärder som krävs för att förverkliga detta samarbete. Denna samarbetsanda kan inte åstadkommas över en natt och behöver därför främjas, som en förberedelse för införandet av det nya systemet. 2. 2 ANDRA ETAPPEN Meddelande om de grundläggande valen och arbetsprogrammet HALVÅRSSKIFTET 1996: Det aktuella dokumentet läggs fram Kommissionen överlämnar till rådet och Europaparlamentet huvuddragen kommissionen planerar, i det nya gemensamma momssystem som det arbetsprogram som kommissionen fastställer i syfte att möjliggöra förverkligandet av de definierade målen 2. 3 TREDJE ETAPPEN Allmänna momsprinciper Det första paketet med formella förslag HALVÅRSSKIFTET 1997 Kommissionen lägger fram förslag om de allmänna huvudprinciperna för hur momssystemet skall fungera och dess grundläggande särdrag. Dessa förslag, som bör beakta att en modernisering av nuvarande bestämmelser är ofrånkomlig, innebär följande: 31 fastställande av momsens materiella tillämpningsområde, vilket innefattar en exakt definition av beskattningsbar verksamhet (enhetliga definitioner tjänster, verksamhet som utförs mot ersättning); det exakta fastställandet av momsens territoriella tillämpningsområde skall fördjupas under den fjärde etappen på varuleveranser, tillhandahållande av definition av begreppet momspliktig näringsidkane (vilket innebär en översyn av offentliga organs momsstatus, följderna av momsplikt) icke fastställande av beskattningsunderlag för beskattningsbar verksamhet momsundantagen: bibehållande eller upphävande och, under alla omständigheter, följderna i fråga om avdragsrätten avdragsrätt: villkoren för uppkomsten och utövandet av avdragsrätt, bestämmelser för denna, harmonisering av undantag för vissa kostnader, avdragsproportion (allmänt avdrag, reellt avdrag) mellan verksamheter som har avdragsrätt och verksamheter som inte har det (verksamheter som är momsbefriade eller som inte omfattas av tillämpningsområdet) SLUTET AV ÅR 1997 Kommissionen föreslår en andra etapp för tillnärmningen av medlemsstaternas skattesatser 2. 4 DEN FJÄRDE ETAPPEN Tillämpningsområde och beskattningsort Det andra paketet med formella förslag Hörnstenen i förslagen till ett nytt gemensamt momssystem är en radikal förändring jämfört med nuvarande situation av den roll som beskattningsorten spelar: denna far inte längre användas som utgångspunkt vare sig för momsens territoriella tillämpningsområde eller för att, medlemsstaterna sinsemellan, fastställa vilket land som skall fa intäkterna av uttagen moms. 32 HALVÅRSSKIFTET 1998 Kommissionen lägger fram följande förslag: definition av momsens territoriella tillämpningsområde aktöremas beskattningsort införlivas i momsens tillämpningsområde gemensam organisation för kontroll av momspliktiga vilka bedriver verksamhet som är beskattningsbar inom gemenskapen (skyldigheter, kontrollmetoder) 2. 5 DEN FEMTE ETAPPEN Omfördelning av intäkter mellan medlemsstaterna och det fullständiga genomförandet av ordningen i dess helhet Det tredje paketet med formella förslag Eftersom fördelningen av intäkter mellan de olika medlemsstaterna inte längre säkerställs genom momsordningen bör en inrättas, kompletterad av nödvändiga åtgärder i fråga om statistik, i syfte att säkra en viss intäktsnivå för medlemsstaterna, motsvarande den konsumtion som äger rum inom deras respektive territorium. tillfällig mekanism Dessutom är det i slutskedet lämpligt att undersöka möjligheterna att bibehålla särskilda ordningar (för småföretag, jordbruksföretag, handel med begagnade varor, resebyråer) och, i förekommande fall, särskilda åtgärder som under harmoniserade former skall införas eller bibehållas i medlemsstaterna. För övrigt bör bestämmelser fastställas för övergången från nuvarande ordning till den nya ordningen med ursprungsbeskattning. Slutligen blir det nödvändigt att övergå till slutskedet av den harmonisering av momsnivåerna som inleddes år 1995. SLUTET AV ÅR 1998: Kommissionen lägger fram förslag om en mekanism som säkerställer tilldelning av momsintäkter särskilda ordningar (upphävande; harmonisering) övergångsbestämmelser 33 HALVÅRSSKIFTET 1999: Kommissionen lägger fram följande förslag: • sista etappen av harmoniseringen av skattesatserna 34 ISSN 1024-4506 KOM(96) 328 slutlig DOKUMENT SV 09 10 Katalognummer : CB-CO-96-353-SV-C ISBN 92-78-06902-7 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg


title: Verordnung (EG) Nr. 1668/96 der Kommission vom 22. Juli 1996 zur Gewährung der Ausgleichsentschädigung an Erzeugerorganisationen für Thunfischlieferungen an die Verarbeitungsindustrie vom 1. April bis 30. Juni 1995

eurovoc_concepts:
aquaculture
compensatory financing
fishery product
market intervention
processing industry
producer organisation

formats: html pdfa1b print


title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1416/96 av den 22 juli 1996 om leveranser av vete som livsmedelsbistånd

eurovoc_concepts:
Bangladesh
award of contract
common wheat
food aid


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1420/96 της Επιτροπής της 22ας Ιουλίου 1996 που καθορίζει τους συντελεστές μείωσης που πρέπει να εφαρμόζονται κατά την αγορά γεωργικών προϊόντων στην παρέμβαση κατά το οικονομικό έτος 1997

eurovoc_concepts:
EAGGF Guarantee Section
agricultural product
devaluation
intervention buying
purchase price


title: Commission Regulation (EC) No 1421/96 of 22 July 1996 amending Regulation (EEC) No 3461/85 on the organization of campaigns to promote the consumption of grape juice

eurovoc_concepts:
food consumption
fruit juice
grape
sales promotion


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2051/96 von Nuala AHERN an den Rat. Moskauer Gipfel über Nuklearsicherheit

eurovoc_concepts:
Russia
confidentiality
fuel reprocessing
nuclear safety
nuclear weapon
transparency in decision-making
waste management

formats: html print


title: Rozhodnutí Komise ze dne 22. července 1996, kterým se mění rozhodnutí 94/984/ES, kterým se stanoví požadavky na veterinární podmínky a veterinární osvědčení pro dovoz čerstvého drůbežího masa z některých třetích zemíText s významem pro EHP

eurovoc_concepts:
health certificate
health control
import
poultrymeat
third country

formats: html pdf print

text: 03/sv. 19 CS Úřední věstník Evropské unie 299 31996D0456 L 188/52 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ 27. 7. 1996 ROZHODNUTÍ KOMISE ze dne 22. července 1996, kterým se mění rozhodnutí 94/984/ES, kterým se stanoví požadavky na veterinární podmínky a veterinární osvědčení pro dovoz čerstvého drůbežího masa z některých třetích zemí (Text s významem pro EHP) (96/456/ES) KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ, PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ: s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, Článek 1 V příloze I rozhodnutí Komise 94/984/ES: a) poznámka pod čarou 3 se nahrazuje tímto: „(3) Dovoz je pozastaven od 1. srpna 1996“; b) od 1. října 1996 se v řádce týkající se Izraele zrušuje poznámka pod čarou 4; c) od 1. října 1996 se poznámka pod čarou 4 nahrazuje tímto: „(4) pouze kachní a husí játra“. Toto rozhodnutí se použije ode dne 1. srpna 1996. Článek 2 Po dobu šedesáti dnů ode dne použitelnosti tohoto rozhodnutí však členské státy povolují dovoz čerstvého drůbežího masa pocházejícího z Číny, které bylo vyprodukováno a opatřeno před osvědčením v souladu uvedeným datem. s ustanoveními platnými Toto rozhodnutí je určeno členským státům. Článek 3 V Bruselu dne 22. července 1996. Za Komisi Franz FISCHLER člen Komise s ohledem na směrnici Rady 91/494/EHS, ze dne 26. června 1991 o veterinárních podmínkách pro obchod s čerstvým drůbežím masem uvnitř Společenství a jeho dovoz ze třetích zemí (1), naposledy pozměněnou směrnicí 93/121/ES (2), a ze- jména na čl. 11 odst. 1 uvedené směrnice, vzhledem k tomu, že rozhodnutí Komise 94/984/ES (3) napo- sledy pozměněné rozhodnutím 96/298/ES (4) stanovilo veteri- nární podmínky a veterinární osvědčení pro dovoz čerstvého drůbežího masa ze třetích zemí; vzhledem k tomu, že informace z Izraele ukazují, že tato země bude od 1. října 1996 splňovat podmínky vzoru A, pokud jde o všechny kategorie drůbežího masa; že je tudíž možné pozměnit rozhodnutí 94/984/ES; vzhledem k tomu, že je rovněž nutné přezkoumat ustanovení týkající se Číny, a to po inspekci na místě provedené zástupci Komise; že tato inspekce zjistila, že vydávaná osvědčení jsou nepřesná a neodpovídají požadavkům; že je nutno dříve, než vstoupí v platnost pozastavení stanovené tímto rozhodnutím, poskytnout určitou lhůtu umožňující příslušným orgánům členských států rozhodnutí provádět a povolovat dovoz zásilek vypravených předtím, než toto rozhodnutí vstoupilo v plat- nost; vzhledem k tomu, že opatření tohoto rozhodnutí jsou v sou- ladu se stanoviskem Stálého veterinárního výboru, (1) Úř. věst. L 268, 24. 9. 1991, s. 35. (2) Úř. věst. L 340, 31. 12. 1993, s. 39. (3) Úř. věst. L 378, 31. 12. 1994, s. 11. (4) Úř. věst. L 114, 8. 5. 1996, s. 33


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 1416/96 of 22 July 1996 on the supply of common wheat as food aid


title: Reglamento (CE) n° 1418/96 de la Comisión de 22 de julio de 1996 por el que se establecen disposiciones relativas a la utilización de un símbolo gráfico para los productos agrícolas de calidad, específicos de las regiones ultraperiféricas

eurovoc_concepts:
agricultural product
labelling
overseas countries and territories
product quality


title: Decisión n° 1/96 del Consejo de Asociación entre las Comunidades Europeas y sus Estados miembros, por una parte, y Rumanía, por otra de 22 de julio de 1996 relativa a la exportación de chatarra de Rumanía a la Comunidad

eurovoc_concepts:
Romania
association agreement (EU)
import licence
import restriction
metal waste
tariff quota


title: 389 L 0396 : Council Directive of 14 June 1989 on indications or marks identifying the lot to which a foodstuff belongs (89/396/EEC)(OJ No L 186, 30.6.1989, p. 21).,389 L 0396 : Directiva del Consejo de 14 de junio de 1989 relativa a las menciones o marcas que permitan identificar el lote al que pertenece un producto alimenticio (89/396/CEE)(DO n̊ L 186 de 30.6.1986, p. 21).,389 L 0396 : Directiva do conselho de 14 de Junho de 1989 relativa às menções ou marcas que permitem identificar o lote ao qual pertence um género alimentício (89/396/CEE)(JO n̊ L 186 de 30.06.1989, p. 21).,389 L 0396 : Directive du Conseil du 14 juin 1989 relative aux mentions ou marques permettant d'identifier le lot auquel appartient une denrée alimentaire (89/396/CEE)(JO n̊ L 186 du 30.6.1989, p. 21).,389 L 0396 : Direttiva del Consiglio del 14 giugno 1989 relativa alle diciture o marche che consentono di identificare la partita alla quale appartiene una derrata alimentare (89/396/CEE)(GU n. L 186 del 30.06.1989, pag. 21).,389 L 0396 : Richtlijn van de Raad van 14 juni 1989 betreffende de vermeldingen of merktekens die het mogelijk maken de partij waartoe een levensmiddel behoort te identificeren (89/396/EEG)(PB nr. L 186 van 30.6.1989, blz. 21).,389 L 0396 : Richtlinie des Rates vom 14. Juni 1989 über Angaben oder Marken, mit denen sich das Los, zu dem ein Lebensmittel gehört, feststellen läßt (89/396/EWG)(ABl. Nr. L 186 vom 30/06/1989, S. 21).,389 L 0396 : Rådets direktiv af 4. juni 1989 om angivelser af eller mærker til identifikation af et bestemt levnedsmiddelparti (89/396/EØF)(EF-Tidende nr. L 186 af 30.06.89, s. 21).,389 L 0396 : Οδηγία του Συμβουλίου της 14ης Ιουνίου 1989 σχετικά με τις ενδείξεις ή τα σήματα που επιτρέπουν την αναγνώριση της παρτίδας στην οποία ανήκει ένα τρόφιμο (89/396/EOK)(Επίσημη Εφημερίδα αριθ. L 186 της 30/06/1989, σ. 21).

eurovoc_concepts:
consolidation of EU law
consumer information
foodstuff
labelling
product quality


title: Verordnung (EG) Nr. 1421/96 der Kommission vom 22. Juli 1996 zur Änderung der Verordnung (EWG) Nr. 3461/85 über die Durchführung von Werbekampagnen zur Förderung des Traubensaftverbrauchs


title: QUESTION ECRITE no 2049/96 de Nuala AHERN au Conseil. Trafic nucléaire

eurovoc_concepts:
EAEC Treaty
application of EU law
exchange of information
fight against crime
illicit trade
nuclear fuel
nuclear safety
radioactive materials


title: Odločba Komisije z dne 22. julija 1996 o spremembi Odločbe 94/984/ES o določitvi pogojev v zvezi z zdravstvenim varstvom živali in veterinarskih spričevalih za uvoz svežega perutninskega mesa iz tretjih državBesedilo velja za EGP

text: 03/Zv. 19 SL Uradni list Evropske unije 299 31996D0456 L 188/52 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI 27. 7. 1996 ODLOČBA KOMISIJE z dne 22. julija 1996 o spremembi Odločbe 94/984/ES o določitvi pogojev v zvezi z zdravstvenim varstvom živali in veterinarskih spričevalih za uvoz svežega perutninskega mesa iz tretjih držav (Besedilo velja za EGP) (96/456/ES) KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO: ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, Člen 1 ob upoštevanju Direktive Sveta 91/494/EGS z dne 26. junija 1991 o pogojih v zvezi z zdravstvenim stanjem živali, ki urejajo trgovino s svežim perutninskim mesom v Skupnosti in uvoz tega iz tretjih držav (1), kakor je bila nazadnje spreme- njena z Direktivo 93/121/EGS (2), in zlasti člena 11(1) Direk- tive, ker je Odločba Komisije 94/984/ES (3), kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo 96/298/ES (4), določila pogoje v zvezi z zdravstvenim stanjem živali in veterinarska spričevala za uvoz svežega perutninskega mesa iz tretjih držav; ker podatki, prejeti iz Izraela, kažejo, da bo ta država od 1. oktobra 1996 izpolnjevala zahteve vzorca A v zvezi z vsemi kategorijami perutninskega mesa; ker je zato možno ustrezno spremeniti Odlobo 94/984/ES; ker je treba tudi pregledati določbe v zvezi s Kitajsko po inšpekcijskem pregledu na kraju samem, ki so ga opravile službe Komisije; ker je ta inšpekcijski pregled pokazal, da je izdaja veterinarskih spričeval netočna in neustrezna; ker je za začetek veljavnosti predvidene začasne opustitve treba odobriti določeno zakasnitev, da bi pristojnim organom v državah članicah omogočili uresničitev te odločbe in odobritev uvoza pošiljk, poslanih pred datumom začetka veljavnosti te odločbe; ker so ukrepi iz te odlobe v skladu z mnenjem Stalnega veteri- narskega odbora, V Prilogi I k Odločbi Komisije 94/984/ES, (a) sprotna opomba 3 se nadomesti z naslednjim: „(3)“Uvoz začasno ustavljen od 1. avgusta 1996; (b) od 1. oktobra 1996 se v vrstici, ki se nanaša na Izrael, izbriše sprotna opomba; (c) od 1. oktobra 1996 se opomba 4 nadomesti z naslednjim: „(4)“Samo gosja in račja jetra. Člen 2 Ta odločba se uporablja od 1. avgusta 1996. Vendar za obdobje 60 dni po dnevu začetka uporabe te odločbe države članice dovoli uvoz svežega perutninskega mesa iz Kitajske, ki je bilo proizvedeno in za katerega so bila izdana veterinarska spričevala v skladu z določbami v veljavi pred navedenim datumom. Ta odločba je naslovljena na države članice. Člen 3 V Bruslju, 22. julija 1996 Za Komisijo Franz FISCHLER Član Komisije (1) UL L 268, 24. 9. 1991, str. 35. (2) UL L 340, 31. 12. 1993, str. 39. (3) UL L 378, 31. 12. 1994, str. 11. (4) UL L 114, 8. 5. 1996, str. 33


title: 96/456/CE: Decisión de la Comisión de 22 de julio de 1996 por la que se modifica la Decisión 94/984/CE, por la que se establecen las condiciones zoosanitarias y la certificación veterinaria para la importación de carne fresca de aves de corral procedente de terceros países (Texto pertinente a los fines del EEE)


title: Assosiointineuvoston päätös N:o 1/96, Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Romanian assosiointi, tehty 22 päivänä heinäkuuta 1996, romuraudan viennistä Romaniasta yhteisöön