title: Phare Programmet - Årsberetning 1995

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
EU financing
EU programme
European integration
development policy

text: Phare Europa-Kommissionen: Phare Programmet Årsberetning 1995 Bruxelles 23. 07. 1996 Kom (96) 360 endelig udg. Hvad er Phare? Phare-Programmet er et EF-initiativ, som støtter den demokratiske og okonomiske udvikling i CentralEuropa for dermed at skabe en stôrre familie af demokratier i Europa. Det tager sigte på at bistå landene i Central- og Østeuropa med på ny at blive integreret i den europæiske udvikling via et fremtidigt medlemskab af Den Europæiske Union. Phare gør dette ved at yde gavebistand med sigte på at hjælpe sine samarbejdslande gennem den økonomiske omstillingsproces og ved at styrke demokratiet, så det bliver i stand til at påtage sig forpligtelserne ved et medlemskab af Den Europæiske Union. Phare har i løbet af de første seks års gennemførelse frem til og med 1995 ydet 5. 416,9 mio. ECU til 11 samarbejds lande, hvilket gør Phare til det største bistandsprogram af Phare stiller know-how til rådighed for sine samarbejds lande fra en lang række ikke-kommercielle, offentlige og private organisationer. Phare fungerer som en magtfuld katalysator ved at frigøre midler til vigtige projekter fra andre donorer gennem undersøgelser, investeringstilskud, garantiordninger og kreditlinjer. Det investerer også direkte i infrastruktur-projekter, der i takt med udviklingen i inte grationsprocessen vil tegne sig for stadig flere Phare- midler. De vigtigste prioriterede mål for Phare-støtten er fælles for alle landene,og omfatter strukturomlægning af de statse jede virksomheder, herunder landbruget, og udvikling af den private sektor, reform af institutioner, lovgivning og offentlig tjenester, reform beskæftigelse, uddannelse og sundhed, udvikling af energi, transport og telekommunikationsnet samt miljø og nuklear sikkerhed. forvaltning, sociale af Phare arbejder tæt sammen med sine samarbejdslande om anvendelsen af midlerne inden for rammer, der er godkendt af Det Europæiske Fællesskab. Dette sikrer, at Phare-finan- sieringen er relevant i forhold til hver enkelt regerings egne reformplaner og prioriteringer. For de lande, som har undertegnet Europa-aftaler,er Phare- støtten Den Europåiske Unions finansielle instrument til virkeliggørelse af for-tiltrådeldelsesstrategien, der vil fore til medlemskab. Indholdsfortegnelse Kommissærens forord Finansiel oversigt over Phare 1995 Politiske udviklingslinjer i 1995 Phare i 1995 Den operationelle styring af Phare Albanien Bulgarien Den Tjekkiske Republik Estland Ungarn Letland Litauen Polen Rumænien Slovakiet Slovenien Bevilgede midler opgjort efter land, 1990-1995 Bevilgede midler opgjort efter sektor, 1990-1995 Bevilget Phare-støtte opgjort efter land Bevilget Phare-støtte opgjort efter sektor Phares finansielle resultater Større programmer indledt i 1995 2 3 3 6 10 13 14 16 18 19 20 21 23 25 27 29 30 32 34 40 44 47 Kommissærens forord Dayton-fredsaftalen i december krævede det internationale samfunds støtte. Samme måned tilrettelagde Europa- Kommissionen og Verdensbanken det første donor-møde om Bosnien-Herzegovina med det formål at identificere genopbygningsbehov og mobilisere donor-støtte. Der blev udarbejdet et program, og 1. fase af Phare-Programmet for livsvigtig hjælp (til en værdi af 62,5 mio. ECU) blev på grundlag af en multilateral plan indledt i januar 1996. Dette program er frem for alt et udtryk for Den Europæiske Unions konkrete støtte til fredsprocessen, som med tiden vil gôre Bosnien-Herzegovina til en del af Phare-familien. Et nyt årtusind nærmer sig, og udvidelsen af Den Europæiske Union er et ambitiøst projekt, som kræver støtte fra såvel Unionen som de centraleuropæiske lande, der forbereder sig til tiltrædelsen. Phare befinder sig i centrum af dette projekt. Som det medlem af Europa- Kommissionen, der har ansvaret for Programmet i 1995, og i egenskab af den, der også viderefører Programmet i 1996, anbefaler jeg Dem denne årsberetning. Hans van den Broek Medlem af Europa-Kommissionen Betydningen af Phare-Programmet som leverandor af gavebistand og know-how til landene i Centraleuropa er i lôbet af 1995 vokset betydeligt. I takt med udviklingen af de politiske forbindelser mellem disse lande og Den Europåiske Union har Phare også fået et nyt formål. Phare begyndte derfor i 1995 at fungere som et finansielt instrument for Den Europæiske Unions strategi forud for tiltrædelsen. For-tiltrædelsesstrategien blev vedtaget på Det Europæiske Råds møde i Essen i december 1994 som det middel, hvormed de centraleuropæiske lande kan gøre fremskridt i retning mod fuldt medlemskab af Den Europæiske Union. Den er udformet til at bistå dem med at bygge bro over de forskelle, der findes mellem deres politiske og økonomiske systemer og systemerne i Den Europæiske Union. I 1995 offentliggjorde Europa-Kommissionen sin hvidbog om forberedelsen af samarbejdslandene til integration i det indre marked. Phare støtter gennemførelsen af hvidbogen, som er en rettesnor for samarbejdslandene i deres bestræbelser på at harmonisere deres lovgivning med Det Europæiske Fællesskabs lovgivning. 1995 var samtidigt et år, hvor Phare fokuserede på sektorer, hvis udvikling er tæt forbundet med integrationen, så som infrastrukturelle investeringer og grænseoverskridende samarbejde. Phares rolle i for-tiltrædelsesstrategien afspejler sig også i det nye programmerings-forløb. De nationale og grænseoverskridende programmer planlægges nu over en flerårig periode. Det betyder, at Phare opererer i forlængelse af mellemfristede målsætninger og derfor kan reagere mere fleksibelt på samarbejdslandenes behov. Som det fremgår af denne beretning, har Phare også opnået forbedringer i sine operationelle procedurer. Dette har isår været muligt på grund af det arbejde og engagement, Kommissionens personale,som arbejder med Phare, har udvist. Finansiel oversigt over Phare 1995 I 1995 bevilgede Phare Programmet i alt 1. 154,7 mio. ECU til sine samarbejdslande. Dette er en stigning på 19% i forhold til 1994 (973 mio. ECU) og svarer til en forpligtelsesprocent på 99,4%. De samlede forpligtelser i Programmets levetid (1990 til 1995) er nu på 5. 416,9 mio. ECU. I 1995 indgik Phare kontrakter for i alt 1. 142,9 mio. ECU. Dette er en stigning på 72% i forhold til de samlede kontrakter i 1994 (665 mio. ECU) og dermed et vigtigt resultat for Programmet. Phare udbetalte også 762,4 mio. ECU i 1995, hvilket var en stigning på 5%. I alt 62,3% af alle Phares forpligtede midler er derfor blevet kontraheret, medens 85,9% af de kontraherede midler er kommet til udbetaling. Følgende diagram viser fordelingen af de indgåede Phare - forpligtelser pr. år, 1990-1995. Det skal bemærkes, at årsberetningen om Phare 1995 indeholder tal fra alle fem budgetposter, der forvaltes i af Phare- Programmet. På grund af forlængelse begrænsninger i rapporteringsprogrammellet omfattede tallene i Phares 1994-årsberetning kun to budgetposter. Det er årsagen til de mindre afvigelser i de historiske tal mellem Phare-årsberetningerne for henholdsvis 1994 og 1995. Politiske udviklingslinjer i 1995 i Centraleuropa. Disse Phare står i centrum af de politiske og økonomiske forbindelser mellem Det Europæiske Fællesskab og samarbejdslandene lande forbereder sig nu til fuldt medlemskab af Den Europæiske Union. For-tiltrædelsesstrategien, som blev vedtaget på Det Europæiske Råds møde i Essen i december 1994, udstikker rammerne for deres forberedelser. Phare er denne strategis finansielle instrument. Fôr-tiltrâdelsesstrategien Fôr-tiltràdelsesstrategien er den vej, der forer de centraleuropåiske lande med Europa-aftaler i retning mod fuldt medlemskab af Den Europåiske Union. Den er udformet til at stôtte samarbejdslandene for at bygge bro over de forskelle, der findes mellem deres politiske, okonomiske og lovgivningsmassige systemerne i Det Europåiske Fallesskab. systemer og Strategien for tiltràdelse blev vedtaget på Det Europåiske Råds mode i Essen i december 1994. Dette var et klart vendepunkt for forbindelserne mellem Den Europåiske Union og dens partnerlande i Centraleuropa. Strategien har tre hovedelementer: Europa-aftalerne, den strukturerede dialog og Phare-Programmet. Europa-aftalerne rammen om de bilaterale Europa-aftalerne danner forbindelser mellem på den ene side De Europæiske Fællesskaber og dets medlemsstater og på den anden side samarbejdslandene. Europa-aftalerne blev udarbejdet af Det Europæiske Fællesskab i 1990 og dernæst indgået med de enkelte centraleuropåiske lande i de efterfølgende år; de dækker handelsrelaterede spørgsmål og politisk, økonomisk og kulturelt samarbejde og nævner Phare og Den Europæiske Investeringsbank som leverandører af finansiel bistand. De bygger på fælles betingelser og værdier og baner vejen for gradvis konvergens inden for en bred vifte af områder. Da tiltrædelsen af Den Europæiske Union nu er det klare mål for samarbejds landene, er Europa-aftalerne blevet det grundlag, hvorpå disse lande forbereder sig til medlemskab. Land Bulgarien Europa-aftale undertegnet _martsJ993_ Den Tjekkiske Republik oktober 1993 Europa-aftale trådt i kraft februar 1995 februar 1995 Estland Ungarn Letland Litauen Polen Rumænien Slovakiet_ Slovenien juni 1995 december 1991 februar 1994 juni 1995 juni 1995 december J991 februar 1993 oktober 1993 juni 1996 februar 1994 februar 1995 februar 1995 Officiel ansøgning om EU-medlemskab december 1995 januar 1996 november 1995 marts 1994 oktober 1995 december 1995 april 1994 juni 1995 juni 1995 juni 1996 Europa-aftalerne fik større politisk betydning efter Det Europæiske Råds topmøde i København i 1993. Her gik Det Europæiske Råd klart ind for, at "de associerede lande i Central- og Østeuropa, som måtte ønske det, skal blive medlemmer af Den Europæiske Union. Tiltrædelsen vil finde sted, så snart et associeret land er i stand til at påtage sig medlemskabets forpligtelser ved at opfylde de fornødne økonomiske og politiske betingelser". tilnærme deres Som et led i aftalerne forpligter samarbejdslandene sig til især på områder af at betydning for det indre marked, til Det Europæiske Fællesskabs lovgivning. lovgivning, af nøgleelementerne i Europa-aftalerne Et er Associeringsrådene. De er en række bilaterale møder mellem De Europæiske Fællesskaber, dets medlemsstater I 1995 var disse og hvert af samarbejdslandene. gennem Associeringsråd generelt koncentreret om interne førelsen af samarbejde i regionen. for-tiltrædelsesstrategien og det Associeringsrådene støttes af Associeringsudvalg, som af Europa-aftalerne og af De overvåger alle dele Blandede Parlamentariske Udvalg. Den strukturerede dialog instrument er "den For-tiltrædelsesstrategiens andet strukturerede dialog". Dialogen har altid været en af grundpillerne i Det Europæiske Fællesskabs samarbejde med de centraleuropæiske lande. Da de endelig kom ud af årtiers isolation fra resten af Europa, spillede den en vigtig rolle for skabelsen af en forbedret forståelse for deres behov og interesser. for struktur Det Europåiske Råd vedtog i København i juni 1993 en multilateral regelmæssige møder på ministerielt plan mellem Unionen og samarbejdslandene. Denne struktur blev dernæst godkendt i Essen, hvor de narmere bestemmelser for den strukturerede dialog blev fastlagt. Den strukturerede dialog opfylder en vigtig funktion i forberedelsen af samarbejdslandene til medlemskab af Unionen. Den gør det muligt at drøfte spørgsmål af fælles interesse på områder, hvor løsningerne kræver en indsats på europæisk plan. De politiske områder kan variere lige fra kulturelt samarbejde til den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (CFSP). Drøftelsen af spørgsmål af fælles interesse giver også potentielle medlemmer mulighed for at blive mere engagerede i Den Europæiske Unions aktiviteter, før tiltrædelsesforhandlingerne begynder, og mere bekendte institutioner og med, med Den Europæiske Unions hvordan de fungerer. Derfor forstærker den strukturerede dialog de tætte samarbejdsforbindelser, der er så vigtige for den europæiske integrationsproces. Regeringslederne fra samarbejdslandene var på højeste plan indbudt til Det Europæiske Råds møder i Cannes og Madrid. Ministrene mødtes også for at drøfte en bred vifte af spørgsmål ud fra en fælleseuropæisk synsvinkel, så som telekommunikation, transport, miljø og videnskabelig forskning, foruden spørgsmål vedrorende EF's indre marked. På rets- og indenrigsområdet har samarbejdet for eksempel fokuseret på bekæmpelse af organiseret kriminalitet. Et nyt mål for Phare Phare-Programmet var oprindelig udarbejdet som en umiddelbar reaktion på de udfordringer, de central europæiske lande stod over for; men det er nu også blevet det finansielle instrument for for-tiltrædelsesstrategien. For-tiltrædelsesstrategien fastslår, således som skitseret på Det Europæiske Råds møde i Essen, at "denne integration vil blive støttet af Den Europæiske Unions Phare Program, som på et vejledende grundlag vil udvikle sig til et mellemfristet finansieringsinstrument med forbedrede muligheder for at fremme infrastrukturel udvikling og regionalt samarbejde". til samfinansiering af et område, der Konkret betyder dette, at Phare helliger en større andel af infrastrukturelle sine midler fremmer det udviklingsprojekter, grænseoverskridende samarbejde. Phare indfører nu også foranstaltninger for at fremme samarbejdet mellem samarbejdslandene indbyrdes og for at lægge større vægt på investeringsstøtte. Med sigte på at forberede samarbejdslandene til deltagelse i det indre marked blev det besluttet at støtte deres indsats for at harmonisere deres lovgivning, standarder og normer med den lovgivning og de standarder og normer, der findes inden for Det Europæiske Fællesskab. Dette vil indebære, at der skal ydes betydelig støtte til det offentlige administrationssystem for at sikre, at den nødvendige lovgivning, kan gennemføres effektivt. Det Europæiske Råds møde i Cannes i overensstemmelse fremlagde Europa-Kommissionen med konklusionerne fra topmødet i Essen sin hvidbog om forberedelsen af samarbejdslandene til integrationen i Det Europæiske Fællesskabs indre marked. Det Europæiske Råd i Cannes konkluderede, at "forberedelsen af de associerede lande til integration i det indre marked, som bekræftet af Det Europæiske Råd i Essen, er hovedele mentet i strategien for forberedelsen til tiltrædelsen". til enighed om en stigning i Rådet nåede også Programmets bevillingsramme frem til 1999. Phares budget stige fra 1 154 mio. ECU i 1995 til 1 634 mio. ECU i 1999, i alt 6 693 mio. ECU i løbet af denne periode, hvorved Den Europæiske Union styrker sit engagement i tiltrædelsen. for allerede offentliggørelsen af begyndt hvidbogen at var Forud tilnærme samarbejdslandene lovgivningen og bevæge sig i retning mod de fire økonomiske friheder, hvorpå det indre marked bygger. Nu, da udsigten til fuldt medlemskab af Den Europæiske Union kommer nærmere, blev det imidlertid besluttet at udarbejde et dokument, som opstiller en fortegnelse over hovedbestanddelene i den vigtigste lovgivning om det indre marked. Der anvendes allerede Phare-midler til at gennemføre hvidbogen. Den er frem for alt en håndbog, som udgôr et centralt element i for-tiltrædelsesstrategien. Da hvidbogen for samarbejdslandene er en vejledning, som leder dem strukturerne og de brede gennem økonomiske betingelser, der er vigtige, for at det indre marked kan fungere, er formålet med denne at tydeliggøre den opgave, det er at tilnærme de nationale love til Den Europæiske Unions love. lovgivningen, situationsrapport om I Europa-Kommissionens for- tiltrædelsesstrategien, som Kommissionen forelagde Det Europæiske Råd i december 1995, fastslog den, at der stadig var behov for at lægge yderligere vægt på støtte til investeringer og infrastrukturer. Den fastslog endvidere, at Phare også skulle støtte en række projekter på retsområdet og hvad angår indenrigsanliggender. For at øge Phare-Programmets effektivitet koordinerer Europa-Kommissionen sine bistandsaktiviteter med de øvrige donorer, som støtter de centraleuropæiske lande, for eksempel Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBRD) eller Verdensbanken. Der lægges vægt på særlige sektorer for at højne bistandens virkninger. Hvidbogen foreslår for hver af de treogtyve områder af lovgivningen om det indre marked en logisk rækkefølge, hvori tilnærmelsesopgaven kan løses. Selv om det anses for vigtigt at fastsætte prioriterede mål for indsatsen, er det landene selv, som identificerer de områder, hvor der kan opnås de største virkninger. Hvidbogen markerer starten på en proces, hvori samarbejdslandene spiller hovedrollen. Opgaven at vedtage, gennemføre og håndhæve de fornødne love kan kun gennemføres af samarbejdslandene selv. Der vil blive ydet støtte fra Den Europæiske Union og dens medlemsstater, men det er vigtigt, at denne koordineres, så der undgås overlapninger, og så der ydes den bedst mulige bistand. Det er af denne årsag, at hvidbogen henstillede, at Kommissionen oprettede og forvaltede et kontor til indre udveksling af marked. Dette støttes af Phares multinationale program og bliver centrum for rådgivning og ekspertise vedrørende lovgivning og påkrævede gennemførelsesstrukturer. informationer om det tekniske Det skal huse en database om det indre marked, hvorigennem alle interesserede parter vil få adgang til informationer om den støtte, der er til rådighed via Phare- Programmet og andre af Den Europæiske Unions programmer. Det skal også tjene som et clearingkontor, der matcher støtte-ansøgninger fra samarbejdslande med specialister og disponible programmer på nationalt og europæisk niveau. På denne måde vil kontoret lede støtten, der ydes af Phare og af de forskellige øvrige offentlige og private kilder, i retning mod samarbejds landenes behov. Det Europæiske Råd i Madrid og udvidelsen På topmødet i Madrid i december 1995 fremlagde Europa- Kommissionen sin undersøgelse af alternative strategier landbrugsområdet for udvikling af forbindelserne på mellem Det Europæiske Fællesskab og samarbejds Phare i 1995 1995 var et år med både kontinuitet og forandring for Phare-Programmet. På mange områder videreførte Programmet det arbejde, der var påbegyndt i 1994. Dette betød, at de infrastrukturelle projekter stadig var af stor betydning, at det grænseoverskridende program tog til i styrke, og at Phare fortsat leverede know-how og gavebistand til sine samarbejdslande. Phare gennemgik derimod på andre områder visse grundlæggende ændringer. Den nye rolle som for- tiltrædelsesstrategiens finansieringsinstrument og den udfordring, dette indebar, betød, at Phare var nødt til at sin ændre programmenngsproces, skabe en ny overvågningsstruktur og forstærke sin økonomiske forvaltning. sin organisatoriske struktur, forbedre De følgende afsnit redegør for såvel de ændringer, Phare foretog i 1995, som de områder, hvor det fortsat koncentrerede sin indsats. situations landene. Kommissionen rapporter om de fremskridt, der var opnået i for- tiltrædelsesstrategien, og om virkningerne af en udvidelse for Den Europæiske Union. fremlagde også Det Europæiske Råd i Madrid bebudede, at Den Europæiske Unions regerings- konference (IGC) ville blive indledt i marts 1996. Selv om konferencen ikke vil få direkte indvirkning på Phare-Programmet, vil den få afgôrende betydning for Den Europæiske Unions institutioner i det kommende århundrede. I løbet af 1995 indgav følgende lande deres officielle ansøgninger om fuldt medlemskab af Den Europæiske Union: Bulgarien, Estland, Letland, Litauen, Rumænien og Slovakiet. Polen og Ungarn havde taget dette skridt i 1994. Den Tjekkiske Republik besluttede at vente indtil begyndelsen af 1996, mens Slovenien indgav sin ansøgning i juni 1996. Det Europæiske Råd i Madrid "håber, at forhandlingernes indledende fase vil være sammenfaldende med starten af forhandlingerne med Cypern og Malta". Disse skulle kunne begynde seks måneder efter afslutningen af IGC, der efter planen skal være afsluttet i midten af 1997. Koncentration om infrastrukturelle investeringer I 1995 koncentrerede Phare sig fortsat om infrastrukturelle projekter og intensiverede det arbejde, der var påbegyndt i 1994. Det Europæiske Råd havde i Essen i december 1994 erkendt den voksende betydning af Phares arbejde på dette område ved at hæve loftet for de tilladte Phare - udgifter til infrastrukturer til 25% fra en tidligere grænse på 15%. Dette øgede Programmets muligheder for at spille en komplementær rolle i forhold til den traditionelle som leverandor af know-how ved nu at kunne yde mere målrettet gavebistand til nogleområder. I praksis betød dette, at Phare har været i stand til at ivarksåtte projekter, som ellers kunne være blevet stillet i bero, ved at sikre mellemfinansieringen mellem inter nationale finansieringsinstitutter eller private investorer og regeringerne i samarbejdslandene. Phares investeringer i infrastrukturer er underlagt en række grundregler. De vigtigste af disse er • at projektet skal være et udtrykkeligt prioriteret område for samarbejdslandet. Projekter skal vare i overens stemmelse med ånden i for-tiltrædelsesstrategien, som lægger ansvaret for fastlæggelsen af de prioriterede områder på samarbejdslandene selv. - Partnerlandet skal derfor også deltage i projektets finansiering. • at Phares bidrag nødvendigvis skal tilføre projektet en klar supplerende fordel, som ellers ikke ville være til stede. Dette kan blandt andet omfatte gennemforeisen af et højt prioriteret projekt, som ikke kan komme videre, fordi et land er uvilligt Til at støtte et projekt, hvor omkostningerne er koncenteret om dets egne områder, men hvor fordelene er fordelt over flere lande, eller hvor Phares midler vil tiltrække supplerende midler på markedsvilkår som en fôlge af dets multiplikatoreffekt. • at Phares bidrag skal supplere og ikke konkurrere med de normale aktører på dette område, så som samarbejdslandenes regeringer, private operatører, kommercielle långivere og internationale finansierings institutter • at projektet skal støttes af en helhedsstrategi, der er i overensstemmelse med Den Europæiske Unions standarder. Phares infrastrukturelle investeringer i 1995 har fortsat været koncentreret om transport-, miljø-, energi- og telekommunikationsområdet og om udvikling af den private sektor. Det har især været centreret om to brede men afgørende områder. Det første af disse er de transeuropæiske net, der erkendes som en prioriteret sektor i Maastricht-traktaten af 1992, og som stadig er en indre marked. nødvendig forudsàtning for et effektivt Dette infrastrukturelle forbedringer blev identificeret i 1995, herunder veje og jernbaner, som forbinder Berlin og Warszawa, Dresden og Prag, Niirnberg og Prag, Triest, Ljubljana og Budapest, en naturgasledning gennem Rusland, Hviderusland, Polen og Den Europæiske Union, en telematikplatform i Østersøen og en sammenkobling af elektricitetsnettene i de baltiske lande. foranledigede, at en række Det andet område vedrører projekter, som hjålper de lande med deres reformpolitik og centraleuropæiske dermed overgangen fra en centralt styret økonomi til en markedsøkonomi. På transportområdet har dette omfattet omstrukturering og modernisering af såvel vej- som jernbanenet, fjernelse af flaskehalse ved grænseovergange og udvikling af trafikreguleringssystemer. Der er også blevet identificeret miljøprojekter, som beskæftiger sig med regionale "brændpunkter" inden for luft- og vandforurening, især hvor der er en grænse overskridende effekt. Andre områder omfatter projekter for naturbevarelse, så som forvaltning af kystzoner og som har umiddelbare vådområder, miljøprojekter, af så fordele, sundhedsmæssige vandforsyningen i landdistrikter eller oprensning af gamle industri- og militærområder, samt indførelse af renere teknologier. rensning som På energiområdet omfatter de infrastrukturelle projekter, der har modtaget Phare-investeringer, miljømæssig og sikkerhedsmæssig forbedring af kraftværker, udvikling og indbyrdes forbindelse af elforsyningsnet, projekter med sigte på at øge energi-effektiviteten og brugen af vedvarende energi samt lokale projekter med klare miljøfordele. Endelig har Phare medvirket til at finansiere udvikling af telefoni-pilotprojekter i landdistrikter - et vigtigt skridt i retning mod at skabe de kommunikations-infrastrukturer, som i dag er af afgørende betydning for det globale erhvervsklima. Det grænse-overskridende samarbejde Phares grænseoverskridende program, som blev skabt i 1994 på initiativ af Europa-Parlamentet, spillede fortsat en vigtig rolle i for-tiltrædelsesstrategien. institutionelle rammer, der krævedes Medens indsatsen i 1994 var centreret om at skabe eller tilpasse de til kommunikationen, programmeringen, gennemførelsen og overvågningen af programmet, var 1995 det år, da der blev taget en række konkrete skridt. regionale Phare arbejdede tæt sammen med Generaldirektoratet for Regionalpolitik, der forvalter INTERREG, for at sikre sammenhængen med samarbejdes det målsætninger og praksis. Forskellene mellem de to instrumenter, så som Phares etårige og INTERREGs flerårige grundlag, blev mindsket mest muligt. Kommissionens forordning nr. 1628/94 om grænse overskridende samarbejde mellem medlemsstaterne og de centraleuropæiske af Phare- i Programmet fastsætter reglerne for finansieringsinitiativer af strukturel art i grænseregioner i centraleuropæiske i lande, der deler grænse med medlemsstater, overensstemmelse med Den Europæiske Unions strukturpolitik og især med INTERREG II. Fælles Programmerings- og Overvågningsudvalg sammensat af de relevante myndigheder fra begge sider varetager den forlængelse lande vigtige funktion at sikre den samlede koordinering af planlægnings- og gennemførelsesfaserne foruden at overvåge gennemforeisen af de udvalgte programmer. Selv om størstedelen af Phares grænseoverskridende samarbejdsprojekter har fokuseret på udvikling af infrastruktur, transport, telekommunikation og energi, vil den nye linje, der er vedtaget for perioden 1995-1999, omfatte mere "bløde turisme, menneskelige ressourcer og kultur. Dette er blevet understøttet af en en mindre bevilling til dette formål. initiativer", så som I 1994 var følgende centraleuropæiske lande berettigede til at deltage i Phares grånse-overskridende samarbejde: Albanien, Bulgarien, Estland, Letland,Litauen, Den Tjekkiske Republik, Polen og Slovenien. I 1995 blev Ungarn og Slovakiet føjet til listen (som følge af Østrigs tiltrædelse af Den Europæiske Union) såvel som grænseregioner i Den Tjekkiske Republik og i Slovenien. De støtteberettigede grænseregioner blev udpeget af i samarbejde med Europa- samarbejdslandene Kommissionen sammenhængen med sikre INTERREG. selv at for I 1995 afgav Phares Forvaltningsudvalg en positiv udtalelse om de grænse-overskridende projekter for Albanien, Bulgarien, Den Tjekkiske Republik, Estland, Ungarn, Letland, Litauen, Polen, Slovakiet og Slovenien. Disse projekter vedrørte primært transport, miljø, landbrug, menneskelige ressourcer og økonomisk udvikling, og der blev opnået enighed om et budget på 169 mio. ECU. De specielle samarbejdsprogrammer vedrørende miljø og tværregionalt samarbejde fik også en positiv udtalelse. Denne form for program indebærer finansieringsmidler fra internationalt finansieringsinstitut og/eller en EU- et medlemsstat. Phare i sikrer den projektvurderings- og -forberedelsesperioden samt under af gennemførelsen foranstaltninger er støtteberettigede, så som bekæmpelse af og håndtering transportprojekters miljøvirkninger. af projektet. En bred vifte luftforurening, spildevand fornødne støtte af Hvad angår det inter-regionale samarbejdsprogram, som i forvejen byggede på Den Europæiske Unions ECOS- og Ouverture-instrumenter, er det første gang, der ydes støtte til byer og regioner i alle Phares samarbejdslande og landene i Den Europæiske Union. Der finansieres nu godt 100 tværregionale samarbejdsprojekter. som landene I fremtiden vil Phares grænseoverskridende samarbejds program, efterhånden i Centraleuropa nærmer sig integrationen, skifte fra gennemførelse og evaluering til øget uddannelse, administration og udvikling af socio økonomiske strukturer. Dette vil give programmet mulighed for at reagere bedre på de behov, integrations processen afføder. infrastrukturelle projekter af Åbning af fællesskabsprogrammer ledere på topmødet i I 1993 traf medlemsstaternes København den politiske beslutning at tilbyde de associerede lande i Centraleuropa mulighed for at deltage i Fællesskabets programmer. Den 4. december 1995 indgik Kommissionen og Rådet i forståelse med Europa-Parlamentet tillægsprotokoller til Europa-aftalerne med Bulgarien, Den Tjekkiske Republik, Ungarn, Polen og Rumænien for at sikre det fornødne retsgrundlag for deres deltagelse i disse programmer. Der blev også undertegnet en tillægsprotokol med Slovakiet i afventning af Europa-Parlamentets godkendelse. Tillægs protokollerne med de baltiske stater er integreret i Europa aftalerne med hvert enkelt land. Dette vil give samarbejdslandene mulighed for i første instans at deltage i programmerne Socrates, Leonardo og Ungdom for Europa III. Det vil også gore det muligt for at lande, hvis audiovisuelle lovgivning er forenelig med fællesskabsretten, kan deltage i programmet Media II. Andre programmer, som dækker områderne kultur, miljø, sundhed, energi og det indre marked, skal nødvendigvis tilpasses for at kunne tage hensyn til de centraleuropæiske landes fremtidige deltagelse. Corine (satellit-kortlægning), LIFE (miljø), SAVE II (energieffektivitet) og Synergi (energisamarbejde) er eksempler på programmer, som er blevet udformet for eller udvidet til de centraleuropæiske lande. I 1995 blev der bevilget et budget på 9,9 mio. ECU til forberedelse af de associerede landes deltagelse via informationsmøder, besøg og uddannelse for nationale administratorer, fornødne dokumentationsmateriale og oprettelse af de relevante nationale strukturer eller informationskontorer med det formål at opnå en bedre forståelse af disse programmer. oversættelse det af Nogle af særprogrammerne under det fjerde ramme program for forskning og udvikling er også blevet åbnet for samarbejdslandene på visse betingelser. Koordinering med andre donorer For at øge effektiviteten af Det Europæiske Fællesskabs bistand og især af Phare-Programmets støtte koordinerer Europa-Kommissionen sine bistandsaktiviteter med de øvrige donorer, som støtter de centraleuropæiske lande. Siden G7-topmødet for stats- og regeringsledere i Paris i juli 1989 har Kommissionen haft det officielle hverv at koordinere alle disse donorers aktiviteter. I egenskab heraf og i lyset af Phare-Programmets betydning arbejder Kommissionen meget tæt sammen med G24-landene og med de internationale finansierings institutter, så som Verdensbanken, Den Europæiske Bank for Genopbygning (EBRD), Den Europæiske Investeringsbank (EIB) og Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD). og Udvikling til Forbedring Phare og OECD har for eksempel samarbejdet om af (Støtte SIGMA-programmet Regeringsførelse og -ledelse i Central- og Østeuropa). SIGMA yder støtte til samarbejdslandene til at udvikle sammenhængende reformstrategier og effektive offentlige Phare/EBRD- eksempel institutioner. samfinansiering er projektforberedelses-initiativet for miljø, et bredt program lanceret i slutningen af 1995, som letter gennemførelsen af vigtige miljøprojekter i de centraleuropæiske lande. på Et I marts 1995 analyserede G24-donorerne på deres møde på højt niveau de reformer, der var iværksat i løbet af de første fem år af reformprocessen i Centraleuropa. Den generelle konklusion var, at reformerne er uigenkaldelig. Donororganisationerne forpligtede sig til fortsat at yde aktiv støtte til integrationen af de centraleuropæiske lande i verdens-økonomien. Derudover vil deres støtte blive udformet på en sådan måde at den svarer til og styrker fôr- tiltradelsesstrategien. Europa-Kommissionens koordineringsarbejde vil, med i disse målsætninger samarbejdslandene med vægt på særskilte sektorer for at øge virkningerne. Organisationerne vil samarbejde på program- og projektplan. for øje, blive styrket lokalt december 1995 tilrettelagde Europa-Kommissionen og Verdensbanken det første donormøde om Bosnien- Herzegovina. De centrale målsætninger var at identificere landets behov i forbindelse med genopbygningen og at mobilisere donorstøtte. Dette viser frem for alt Den Europæiske Unions konkrete støtte til fredsprocessen og EU's rolle som verdenssamfundets bistandskoordinator for Centraleuropa. Phare og det tidligere Jugoslavien 1995 markerede det år, da genopbygningen af det tidligere Jugoslavien begyndte. Finansieringsplanen, der blev godkendt af Europa-Kommissionen til fredsprocessen, reserverede 600 mio. ECU i perioden 1996-1999 til genopbygningen. støtte som som blev lyset af Dayton-fredsaftalen, I indgået i december 1995, var det tilsvarende af yderste vigtighed, at den øjeblikkelige genopbygning af Bosnien-Herzegovina begyndte så hurtigt som muligt. En række internationale især Verdensbanken, Den Internationale institutioner, Valutafond for (IMF), Den Europæiske Bank Genopbygning og Udvikling (EBRD) og Det Europæiske Fællesskab udarbejdede til dette formål et program. Første fase af Phares program livsvigtig hjælp blev udarbejdet på grundlag af den multilaterale plan, og en første del til en værdi af 62,5 mio. ECU var klar til umiddelbar levering i januar 1996. for Revisionsretten I november 1995 aflagde Revisionsretten sin beretning om Europa-Kommissionens og operationelle resultater i 1994. Retten erkendte, at Phare-ledelsens indsats havde forbedringer af Programmet. finansielle til en række ført Retten understregede dog muligheden for en yderligere forbedring, især en bedre anvendelse af det finansielle i rapporteringssystem PH ACS Y, udbudsproceduren og en mere operationel anvendelse af resultaterne af de undersøgelser, der var gennemført for Phare-midler, navnlig for at fremme reelle investeringer. stramhed større I 1995 fik koordineringen af den udenlandske bistand skærpet sin profil i offentlighedens øjne. Fredsaftalen, som blev opnået med republikkerne tidligere Jugoslavien, kræver støtte fra det internationale samfund. I i det i nedenstående afsnit blev Som navnt såvel de økonomiske forvaltningssystemer som de operationelle procedurer for Phare allerede revideret og forbedret i løbet af 1995. Der blev også oprettet en ny overvågningsenhed. Den operationelle styring af Phare Siden starten af Phare har Programmet søgt at inddrage sine samarbejdslande mest muligt i sine strategiske og operationelle aktiviteter. Det har derfor i tidens løb tilpasset sin struktur, så den kan imødekomme partnernes skiftende behov, udvide samarbejdet og koordineringen samt at øge mellem Kommissionen og i virkningerne af de programmer, der gennemføres forlængelse af Phare. landene enheder med ansvar for alle aspekter af forbindelserne med de centraleuropæiske lande. Dette tog sigte på at fokusere på alle aspekter af hvert enkelt lands fôr- tiltrædelsesbehov og samtidigt forbedre Programmets resultater ved at muliggøre en hurtigere og mere samordnet reaktion på landsspecifikke problemer samt opnå en operationel synergi mellem delegationerne i samarbejdslandene og personalet i Bruxelles. Denne proces for operationelle forbedringer fortsatte i 1995. Direktoratets interne strukturer og Program-ledelsen blev ændret, så der nu skabes tættere arbejdsrelaterede bånd mellem henholdsvis Phare, Europa-aftalerne og for tiltrædelsesstrategien. af og blev antallet standardiserede rapporteringssystemer Ledelsesprocesserne blev forbedret. De finansielle og nøje ledelsesmæssige gennemgået, og regelmæssige uafhængige revisioner blev øget. Der blev oprettet en fritstående overvågnings- og vurderingsenhed med det forbedre Phare-programmernes operationelle kvalitet og sikre en mere omkostnings effektiv støtte decentraliserings-processen, som bliver stadig vigtigere, efterhånden som for-tiltrædelsesstrategien udvikler sig. af midlerne. Det vil formål at anvendelse Endelig fastholdt man vægten på større åbenhed i Phare- Programmet via et kommunikationsprogram målrettet mod andre af Den Europæiske Unions institutioner, Den Europæiske Unions medlemsstater - især de offentlige forvaltninger og erhvervslivet samt samarbejdslandene. Operationel struktur som forvalter Phare-Programmet i Direktoratet, Generaldirektorat IA Forbindelser med Tredje-lande (Europa og De Nye Uafhængige Stater, Den Fælles Udenrigs- og Sikkerhedspolitik, Kommissionens Dele gationer) blev reorganiseret i 1995. sektor-specifikt Indtil da var tjenestegrenen for Phare stort set blevet organiseret på et grundlag, hvor personalet var opdelt i sektorenheder, for eksempel for landbrug eller infrastruktur. Det blev imidlertid klart, at der var behov for en integreret geografisk struktur til at afspejle for-tiltrædelsesstrategiens og Europa-aftalernes behov samt de strukturerede forbindelser og det finansielle samarbejde, hvad der vil vare af afgørende for om dette arbejde lykkes. Derfor reorganiserede Kommissionen i juli 1995 det Direktorat, der havde ansvaret for Phare, på et landsspecifikt grundlag. Der blev oprettet tre geografiske 10 Mange Phare-programmer omfatter imidlertid adskillige samarbejdslande. For ikke at miste det overblik, som kræves for at styre disse, blev der oprettet særskilte horisontale og sektorielle enheder med ansvaret for den sektorpolitiske koordinering og af de multinationale og horisontale programmer. Disse sikrer, at samarbejdet mellem at landene mulighederne identificeret og synergier bliver gennemfort. forvaltning fastholdes, for og Direktoratet har siden juni 1995 på dette nye geografiske grundlag arbejdet for, at den dynamik, som blev skabt af Det Europæiske Råd i Essen og Cannes, og iværksættelsen af for-tiltrædelsesstrategien ikke skal gå tabt. initiativ, som skal iværksatte også et Phare løse personaleproblemerne både i hovedsædet i Bruxelles og i delegationerne. Der gennemføres nu undersøgelser, som skal fastslå hvilke opgaver, der er kernen i forvaltningen af Phare programmet, hvilke opgaver der falder inden for den i Kommissionens tjenestegrene, og hvilke opgaver der derfor nødvendigvis skal udføres af Kommissionens personale. Andre opgaver, der identificeres som ikke-centrale, kan dernæst udbydes, hvorved det eksisterende personale udnyttes på den mest effektive måde. ledelsesmæssige kompetence En ny programmeringsmetode 1995 var det år, da Phares programmerings-metode blev strømlinet og forbedret. Det Europæiske Råd i Essen og Cannes gav en klarere definition af de fælles målsætninger og dermed mulighed for at målrette midlerne mere effektivt. Disse møder udstyrede også Phare med en formål, at flerårig forbundet med Programmet samarbejdslandenes strategiske ambitioner på mellem langt sigt. finansierings-horisont med det skulle være tættere Dette resulterede i, at der blev udarbejdet nye flerårige vejledende programmer lande (Den Tjekkiske Republik, Ungarn, Polen og Slovakiet) og samtidigt planlagt flerårige vejledende programmer for de øvrige Phare-lande i midten af 1996. Disse udarbejdes i et i 1995 for fire partnerskab med de pågældende lande og dækker perioden frem til og med 1999. De fastlægger for hvert af landene dets målsætninger, prioriterede sektorer, aktiviteter og tidsrammer, herunder en angivelse af, hvilke midler der tildeles hver enkelt sektor. Der blev udarbejdet flerårige vejledende programmer for elleve grænse-overskridende programmer, som dækker alle samarbejdslandene med undtagelse af Rumænien. Denne nye metode har fordele for såvel samarbejds landene som medlemsstaterne. For samarbejdslandene sætter den tiltrædelsen i et skarpere lys, fastsætter en række konkrete mål og giver dem mulighed for at inddrage Phare- Programmet i deres mellemfristede omstruktureringsprogrammer og strategier for tiltrædelse. For medlemsstaterne giver det mulighed for at de kan yde et strategisk bidrag og anlægge et længere perspektiv og dermed få et bedre overblik over hvert lands Phare- priori teringer. Selv om de flerårige vejledende programmer har givet Phare et mellemlangt perspektiv, skal der dog mindes om, at gennemførelsen af programmerne fortsat er underlagt en årlig budgetprocedure. Dette betyder, at fordelingen af midler, som forekommer i de flerårige programmer, er rent "vejledende" og derfor kun er en hensigtserklæring. Hvert år bevilger Kommissionen de relevante midler til land på grundlag af et nationalt operationelt hvert program, som omfatter alle programkomponenterne i ét dokument. Det bygger på det flerårige vejledende program, men behøver ikke være en tro kopi af dette. for Dette giver såvel yderligere fleksibilitet i tilfælde af, at omstændighederne eller prioriteringerne ændrer sig. landet som Phare mulighed lettet presset Ikke desto mindre har indførelsen af flerårige vejledende forårsaget af den årlige programmer programmeringsrunde, tidsforskydningen mellem forpligtelser, kontrakter og betalinger og i væsentlig grad forenklet programmeringsprocessen. reduceret vedvarende forsøg på at løse denne potentielle konflikt og nå frem til en gennemførelsesproces, som både var effektiv og stringent. I 1995 blev der gjort yderligere fremskridt i retning mod decentralisering af gennemførelses-processen. Dette arbejde blev påbegyndt i 1994 med offentliggørelsen af håndbøgerne om det decentraliserede gennemførelses- system. Det var en reaktion på behovet for et fælles driftssystem for hele Programmet og et forsøg på at forene managementkvalifikationer med partnerlandenes admini strative traditioner samtidigt med at Phare-forordningen blev respekteret. I løbet af 1995 blev der efter aftale med samarbejds landene gjort en yderligere indsats for at forbedre det decentraliserede gennemførelsessystem. Denne indsats koncentrerede sig om • at forenkle programmeringsmetoden i form af et særligt forsøg på at reducere den samlede arbejdsbyrde ved at oprette tættere forbindelser mellem de dokumenter, som var nødvendige for såvel programmering som gennemførelse. Dette vil mindske den arbejdsmæssige overlapning. fra Kommissionen • at overdrage gennemførelsesansvar til de to vigtigste niveauer - for det første til samarbejdslandet, for det andet fra Phare-personalet i Bruxelles til Kommissionens personale i delegationerne i Phare-landene. I praksis vil dette betyde en gradvis overdragelse fra ex an te-godkendelse til ex post overvågning og vurdering, uden derved at opgive Kommissionens samlede overvågningsansvar. • klart at definere rollerne og ansvarsområderne for gennemførelsens hovedaktører, i Bruxelles og delegationerne. Dette har indebåret igen vil vedtagelse af "jobbeskrivelser", hvilken reducere den opgavemæssige overlapning, muliggøre mere effektiv anvendelse af de disponible midler og øge forståelsen mellem grupperne. især hovedsædet Ændringer i gennemførelsen Gennemførelsen er Phare-programmernes mest afgørende område. Kapaciteten til at styre de enkelte projekter på stedet afgør graden af deres virkninger og dermed de offentlige midlers effektivitet. I 1995 blev der også gjort en indsats for at gøre selve håndbøgerne om det decentraliserede gennemførelses- system mere tilgængelige og brugervenlige. Disse vil blive genudgivet - og dække alle de nye procedurer - i 1996 og vil blive understøttet af supplerende uddannelse af delegationer og programforvaltningsenheder. Kommissionens finansforordning sætter visse grænser, idet den tillægger Fællesskabet det fulde ansvar for anvendelsen af midlerne og derved sætter grænser for, i hvilket til samarbejdslandene. Alligevel var man i 1995 vidne til uddelegeres ansvaret omfang kan Økonomisk forvaltning Phare Programmets rækkevidde kombineret med Kommissionens ansvar for overvåg ningen kræver et avanceret økonomisk forvaltnings- kompleksitet og system. PHACSY-systemet, som blev lanceret i 1994, var udformet til at samle alle programmeringsinformationer direkte fra programforvaltningsenhederne og til at blive anvendt som et overvågningsværktøj. PH ACS Y blev omdefineret i begyndelsen af 1995 og genudgivet i et nyt og mere brugervenligt format. Forud herfor blev det sammenlagt med Desirée, Phares vigtigste informationsdatabase, som dernæst blev fuldt integreret i SINCOM, det økonomiske forvaltningssystem for hele Kommissionen. Dette har gjort den økonomiske forvaltningsproces for Phare mere strømlinet og nøjagtig, mindsket overlapninger og udvidet systemets rækkevidde til PMU'erne. Ved udgangen af 1995 var 95% af alle disponible management-informationer fra PMU'erne inde i PHACSY, og der vil i 1996 blive gjort en indsats for at ôge andelen yderligere. Dette er blevet hjulpet af det øgede antal uafhængige finanskontroller i 1995, som vil fortsætte ind i 1996. Overvågning og vurdering For at sikre større decentralisering og samtidigt fastholde Kommissionens beføjelser er det afgørende, at der oprettes et effektivt overvågnings- og vurderingssystem. Da Direktoratet med for Phare blev omstruktureret i 1995, blev der oprettet en ny enhed med særligt ansvar for overvågning og vurdering. ansvaret Denne enhed har ansvaret for gennemførelsen af et overvågnings- og vurderingssystem, som vil være uafhængigt, troværdigt og baseret på princippet om fælles ejerskab og inddragelse af samarbejdslandene. Det blev derfor nødvendigt at overgå til et standardsystem, som kunne anvendes bredt i alle Phare-projekter. I 1995 blev grunden lagt til det nye overvågnings- og vurderingssystem. Der blev oprettet en regional struktur med tre regionale kontorer bemandet med uafhængige konsulenter lokale eksperter. Det er planen, at disse kontorer skal blive fuldt funktionsdygtige i første halvdel af 1996, og at mere end 400 projekter skal såvel overvåges som vurderes hvert år. fra Den Europæiske Union og Den udviklede proces er primært et operationelt værktøj for alle dem, der er involveret i Phare-Programmet. Ved at sikre en regelmæssig vurdering af Phare-projekternes status og fremskridt vil de nye enheder være i stand til at i alle identificere og anvende den bedste praksis samarbejdslandene, udpege projekter med dårlige resultater, foreslå afhjælpning heraf og give hurtige tilbagemeldinger til dem, der udformer de fremtidige programmer. 12 Da overvågnings- og vurderingssystemet er blevet udformet til at passe ind i den almindelige programmenngsproces, vil informationerne bevirke, at programmerne i højere grad kan tilpasses samarbejdslandenes behov. Kommunikation Siden 1993 har Phare aktivt imødekommet den voksende interesse, som Det Europæiske Fællesskabs institutioner og rådgivende organer, medlemsstaterne og samarbejds landene viser for Programmet. I 1995 brugte Phare 3,2 mio. ECU på kommunikation. Det udgav 67 publikationer på 18 sprog og distribuerede godt 800. 000 eksemplarer i 26 lande. Informationsenheden besvarede mere end 60. 000 telefoniske forespørgsler, breve og faxer og ca. 5. 000 personlige henvendelser. Dens personale stod også for godt 100 taler og prasentationer af Phare-Programmet på konferencer og workshops, hovedsageligt i medlemsstaterne. 1995 videreførtes beslutningstagere informationsbehov. kommunikation med undersøgelses-programmet I i samarbejdslandene med det formål at identificere og finde til opfyldelse af befolknings velegnede mekanismer gruppernes Delegationernes informationsprogrammer blev i langt højere grad centreret om og opinionsdannere, om perioden forud for tiltrædelsen og om, hvad det kunne betyde at tilslutte sig Den Europæiske Union. Disse programmer omfattede publikationer på det nationale sprog, mediekontakter samt udarbejdelse og gennemførelse af kontaktprogrammer herunder oprettelse af lokale kommunikationsdatabaser. Tidsskriftet "European Dialogue", som udgives hveranden måneden, blev lanceret, og blev tilsendt 20. 000 beslutningstagere og opinionsdannere i regionen på seks iværksat særlige centraleuropæiske sprog. Der blev kommunikationsprogrammer i Den Tjekkiske Republik, Ungarn, Polen og Slovakiet. Der blev i stigende grad vist tv-dokumentarprogrammer om Den Europæiske Union i samarbejdslandene for også at give den brede offentlighed flere oplysninger om Unionen. i begyndelsen af 1996 "on-line"-informationstjeneste I 1995 blev der også indgået kontrakter med sigte på at på lancere en Phare Internettet. Den skal levere kontraktinformationer og give adgang til Phares adressebog og til andre generelle informationer om Phare. Den vil også give folk mulighed for at kommunikere ubesværet med Phare via en e-mail facilitet. Dette vil være et yderligere skridt fremad for Phares kommunikationsprogram, det vil føre til hurtigere gøre adgang og kommunikationsprocessen mere omkostningseffektiv. informationerne, funktionsdygtig det vil og til Albanien Den albanske økonomi er nu ved at komme sig efter sammenbruddet af det økonomiske selvforsyningssystem, som var mere udtalt end i de øvrige kommunistiske lande med en centralt styret økonomi. I 1995 opnåede landet en af de højeste vækstrater (11,3%) blandt samtlige centraleuropæiske lande. Inflationen faldt til 6,0% som og veldisciplineret en følge pengepolitik, arbejdsløsheden til 14%. Privatiserings processen er nu på rette vej med omdannelsen af alle de resterende statsvirksomheder til aktieselskaber i april 1995. Dette har muliggjort et masseprivatiseringsprogram, som startes i 1996. faldt også af I 1995 blev der også opnået fremskridt i retning mod en tilnærmelse af de albanske institutioner og love til standarderne for institutioner og love i Den Europæiske Union. Der blev vedtaget en ny civilret, nye straffelove og en ny arbejdsret, hvilket har ført til en mere robust retsstruktur. Albanien har også undertegnet Europarådets konvention om beskyttelse af mindretal og blev i juli 1995 bevilget fuldt medlemskab af Rådet. I 1995 ydede Phare fortsat betydelig støtte til Albaniens i retning mod reformer. Albanien er ikke fremskridt længere afhængig af afgørende bistand, og derfor har Phares fokusering i landet udviklet sig til at afspejle landets betydelige økonomiske forbedringer. Derfor blev der tildelt 35 mio. ECU via det vejledende program for 1995 til udvikling af • transport-, telekommunikations- og energisektoren • et effektivt højere uddannelsessystem via Tempus • programmet infrastrukturer Udviklingsfond i lokalsamfund via Den Albanske • den private sektor, den offentlige administration og retssystemerne. i 1995 fra landbrugssektoren især veje og havne, Inden for rammerne af dette program skiftede Phares infra til prioriteringer strukturel udvikling, telekom munikation og energi. Det er vigtigt at udvikle disse områder, hvis Albanien fuldt ud skal deltage i det indre marked. Den vigtigste infrastrukturelle prioritering i 1995 var at genopbygge og forbedre Øst/Vest-korridoren. Dette betød, at Phare sammen med Den Europæiske Investeringsbank finansierede følgende projekter • forbedring af Øst/Vest-korridorens strækninger fra Durres til Elbasan og fra Pogradec til Kapshtica (i alt 146 km) • udbygning af færgeterminalen i Durres. Støtte opgjort efter sektor 1995 88 mio. ECU Integrerede regionale foranstaltninger 8 Almen og erhvervsmæssig uddannelse og forskning 3. 5 Finanssektor 35 Infrastruktur (energi, transport telekommunikation) 34 Disse projekter viser den vigtige rolle, Phare kan spille for internationale fremskaffelsen finansieringsinstitutter. af midler andre fra at Phare har også på andre områder spillet en førende rolle. Der er gjort en indsats for at forbedre den primære sundhedspleje og for at udvikle hospitaler, der er udarbejdet programmer lokale for myndigheder, og der er truffet foranstaltninger for at kanalisere midlerne direkte ud til små projekter, som vil få umiddelbare og fordelagtige virkninger for lokalsam fundene. Phare vil også fortsat støtte energisektoren ved at lægge vægten på at forberede en national strategi i tillæg til politiske og lovgivningsmæssige rammer samt ved at varetage for-investeringsundersøgelser af nøgleområder. styrke de Phare Programmets absorbtionskapacitet i Albanien er stadig tilfredsstillende, da ca. 73% af de samlede bevilgede Phare-midler var kontraheret ved udgangen af 1995. Den øgede vægt på infrastrukturelle projekter, som kræver længere forberedelsesperioder og mere komplekse udbudsprocedurer, har - sammenholdt med de logistiske i tinglysningstakten og banksektorens begrænsninger manglende evne til efter behov at yde de fornødne kreditter i gennemførelsen og udbetalingen i løbet af 1995. i en vis opbremsning resulteret - Fremover vil den stabile økonomi give Phare-Programmet i Albanien mulighed for at planlægge på længere sig, og der udarbejdes nu et flerårigt vejledende program, som dækker perioden 1996 til 1999. Albanien håber også at gøre fremskridt i retning mod at nå sit mål om associering med Den Europæiske Union. I marts 1995 indgav Albanien en formel anmodning om at indlede forhand linger om en særaftale. 13 Støtte opgjort efter sektor in 1995 83 mio. ECU Almen og erhvervsmæssig uddannelse og forskning 21 iljø og nuklear sikkerhed 7 (energi, transport telekommunikation) 48 Transportprogrammet samfinansierede med Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling og Verdensbanken et større projekt for jernbanerehabilitering (ca. 400 km). Det støttede også omstruktureringen af bytransportnettet i Sofia. Inden for energisektoren støttede Phare forbedring af energieffektiviteten (elektricitet, fjernvarme og gas), fôr- investeringsundersøgelser og for at fremme indførelsen af "gældende fællesskabsret". foranstaltninger for grænseoverskridende I 1995 blev der også godkendt et flerårigt vejledende program samarbejde med Grækenland. Programmet, som dækker perioden 1995- 1999, fik tildelt et vejledende budget på 115 mio. ECU. Programmet vil på baggrund af de gode bilaterale forbindelser mellem de to lande støtte udviklingen af bulgarske regioner, der grænser op til Grækenland, i forlængelse af Bulgariens regionale samarbejdspolitik. De vigtigste indsatsområder er transport, miljø, økonomisk udvikling og menneskelige ressourcer. En nøjere overvågning af program-gennemførelsen bevirkede, at lejlighedsvise problemer og forsinkelser kunne identificeres på et tidligt tidspunkt og afhjælpes, og den politiske stabilitet har gjort det muligt at overveje Bulgarien Bulgariens sociale og økonomiske omdannelse har ikke været nem. Regeringsskift kombineret med varierende parlamentarisk støtte har resulteret i en relativt langsom beslutningsproces på nøgleområderne af den strukturelle reform. Comecom-markedernes sammenbrud, Golfkrisen og FN-sanktionerne over for det tidligere Jugoslavien har derudover også berørt den økonomiske vækst. Grundlaget for en markedsøkonomi er dog skabt, og grunden er også lagt til et demokratisk og civilt samfund. og inflationen I 1995 fortsatte de økonomiske forbedringer, som begyndte i 1994. Bruttonationalproduktet voksede med 2,5%, og privatiseringen gjorde fremskridt. Dette plus en større politisk stabilitet skabte et mere konstruktivt klima for forvaltningen af Phare- Programmet i Bulgarien, og programmets management-strukturer blev mere stabile og derfor mere effektive. arbejdsløsheden faldt, Phare-Programmet støttede 60 mio. ECU indenfor følgende områder i Bulgarien i 1995 projekter for ialt tilnærmelse af lovgivningen • • fremme af privat landbrug • udvikling af menneskelige ressourcer • udvikling af transport • energi og nuklear sikkerhed. sektorpolitisk Phare ydede 5 mio. ECU i 1995 til en række landbrugs projekter. Disse omfattede til landbrugs- og fødevareindustriministeriet, tinglysning og genindførelse af historiske ejendomsrettigheder til jorden og andre transaktioner, omstrukturering og privatisering af statsejede industrier og udvikling af produktions- og markedsføringsstrukturer. støtte På uddannelsesområdet støttede Phare fortsat Tempus programmet for reformen af de højere uddannelser. Der blev med udgangspunkt i et pilotprojekt i 1993 startet et program for udvikling af postgymnasial erhvervsuddannelse og for økonomisk forvaltning af uddannelsen på gymnasieniveau. Programmet støttede også oprettelse af en akkrediterings- og vurderings- institution for de højere uddannelser. 14 planlægning på mellemlangt sigt. Som følge heraf blev en del af efterslæbet af uforpligtede midler fra de tidligere år bragt ud af verden, og den samlede kontraherings-procent steg fra 48% i 1994 til 56% i 1995. Programmet for tilnærmelse af lovgivningen tog i 1995 sigte på at udvikle en omfattende tilpasning mellem Bulgariens og De Europæiske Fællesskabers lovgivning. Phare støttede følgelig udkast til nye love og sikrede i offentlig forvaltning og uddannelse af målgrupper justitsforvaltning. Det er også hensigten, at programmet skal trække på information og eksperter, der stilles til rådighed af det kontor teknisk information om det indre marked, som oprettes i Bruxelles i 1996. til udveksling af I februar 1995 trådte Europa-aftalen med De Europæiske Fællesskaber og dets medlemsstater i kraft. Det betød, at det første møde i Associeringsrådet blev holdt i maj 1995, hvor de to parter drøftede Bulgariens fremskridt i forlængelse af for-tiltrædelsesstrategien. Phare er det vigtigste instrument til støtte for denne strategi. I december 1995 indgav Bulgarien sin officielle ansøgning om medlemskab. Regeringen har erklæret europæisk integration for at være blandt sine vigtigste prioriteringer og har oprettet en tværministeriel europæisk integrations- struktur. 15 Den Tjekkiske Republik Støtte opgjort efter sektor 1995 110 mio. ECU Social udvikling Andre sektorer 3 og beskæftigelse 2 Offentlige institutioner og administrative reformer 5 ^ ^ ^ ^ ^ ^ K B i i M t e n^ • ^ ^ ^ ^ ^ ^ " » » » ^ ^ • ». Almen og erhvervsmæssig uddannelse og forskning i Privatsektor- udvikling og virksomheds- støtte 1 Infrastruktur (energi, transport, telekommunikation) 91 Phares hovedvægt var i 1995 lagt på udvikling af Den Tjekkiske Republiks infrastruktur. Phare har bidraget til byggeriet af Berlin-Decin-Prag-Breclav-Wien-jernbane- korridoren og en række infrastrukturelle investerings initiativer under det grænseoverskridende samarbejds program. Siden 1995 er det også begyndt at støtte socio økonomisk udvikling og i grænse regionen, herunder renovering af historiske monumenter. turist-projekter Siden Østrigs tiltrædelse af Den Europæiske Union i begyndelsen af 1995 deles 67% af Den Tjekkiske Republiks grænser med Den Europæiske Unions medlemsstater. Dette sammenholdt med den drastiske stigning i landevejs- og jernbanetrafikken (især mellem Den Tjekkiske Republik og Tyskland) har sat større fokus på grænseregionerne og på de strukturelle og miljømæssige virkninger, dette medfører. Phares grænseoverskridende samarbejdsprogram finan sierer derfor forbedringer af veje og jernbaner ved at forbedre eller oprette nye grænseovergange og indføre foranstaltninger for at reducere flaskehalse. Phare vil også forbedre luft- og vandkvaliteten i regionerne ved blandt trådte 1995 var det år, da landets Europa-aftale med Den Europæiske Union i kraft, og de væsentlige fremskridt, der allerede var opnået i landets økonomi, fortsatte. Landet blev samme år som det første land fra Centraleuropa godkendt til optagelse i Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD) med virkning fra 1. januar 1996, et skridt, som var en godkendelse af de økonomiske reformer, den tjekkiske regering havde gennemført. Den fortsatte kombination af politiske midler bestående af makro-økonomisk stabilisering og på mikroøkonomisk plan af prisliberalisering, deregulering og privatisering gav positive resultater. Væksten var kraftig og arbejdsløsheden lav, dvs. 3,5%. I 1995 blev den nationale valuta, korunaen, gjort fuldt ud konvertibel. Ikrafttrædelsen af Europa-aftalen betød, at Den Tjekkiske Republik kunne tage fuldt ud del i den "strukturerede dialog" med Den Europæiske Union. På baggrund heraf fandt det første møde i Associeringsrådet sted i april 1995 og det første møde i Det Blandede Parlamentariske Udvalg i maj 1995, hvor hvidbogen om det indre marked blev drøftet. I 1995 tog Phare Programmet i Den Tjekkiske Republik en ny retning med hensyn til den støtte, det ydede. Som i andre associerede lande er denne nye retning kendetegnet ved en direkte af Phare med sammenkædning forberedelsen af Den Tjekkiske Republik til medlemskab af Den Europæiske Union, med særlig vægt på at forbedre infrastrukturen i de områder, der grænser op til Tyskland og Østrig, og på at styrke de institutioner, der er centrale for integrationsprocessen og et fremtidigt medlemskab. Den Tjekkiske Republik fik tildelt i alt 110 mio. ECU, herunder 71 mio. ECU til det nationale operationelle program for 1995 i tillæg til 8 mio. ECU til Tempus programmet og henholdsvis 25 mio. ECU og 6 mio. ECU til det grænseoverskridende samarbejde med Tyskland og Østrig. 16 at bygge andre projekter flere nye gas- og damprørledninger, indføre miljøvenlig teknologi inden for varme- og kraftproduktion, forbedre spildevandsnet og bygge nye vandrensningsanlæg med sigte på at mindske forureningen af forbedre drikkevands- standarderne. floderne og Phare har også bidraget til at styrke Den Tjekkiske Republiks lovgivningsmæssige og institutionelle kapacitet ved at finansiere ekspertbistand til og uddannelse af de tjekkiske embedsmænd og ved at støtte de ministerier og institutioner, som er centrale for integrations-processen, så som told, statistik, industriel ejendomsret, konkurrence og administration af standarder. En betydelig del af denne indsats har været centreret om at støtte tjekkerne for at sikre tilnærmelsen af deres lovgivning til Den Europæiske Unions lovgivning. et mellemfristet Phares flerårige vejledende program for 1995-1999 blev undertegnet og godkendt, så fremover vil der blive lagt øget vægt på investeringsstøtte og anvendelse af Phare som finansieringsinstrument. Det vejledende program vil med et samlet budget på mellem 300 mio. ECU og 330 mio. ECU, herunder grænse følgende overskridende prioriterede områder samarbejde, blive helliget • • lovgivningsmæssig integration med De Europæiske Fællesskaber med det slutmål at vedtage "gældende fællesskabsret" infrastrukturel integration med Den Europæiske Union, især på transport-, energi- og miljøområdet udvikling, herunder SMV og • socio-økonomisk af eksportfremme, udenlandske direkte investeringer og reformer af den sociale sikring. udvikling, regional fremme 17 Estland en har gennemgået Estland bemærkelsesværdig økonomisk genrejsning i de seneste år. Landet har opnået gode fremskridt med hensyn til handelsliberaliseringen og de makro-økonomiske aspekter af reformen. Dette afspejlede sig i en BNP-vækst i 1995, der for andet år i træk var på 6%. Og, hvad der er vigtigt, de udenlandske investeringer holdt sig på det høje niveau, der var opnået det foregående år. Disse resultater er blevet muliggjort af de væsentlige fremskridt, der er opnået på området for strukturelle reformer. To områder af økonomien vil imidlertid kræve særlig opmærksomhed i den kommende periode: den relativt høje inflationstakt og handelsunderskuddet, som lå på ca. 300 mio. ECU i slutningen af året. Estland indgav sin formelle ansøgning om medlemskab af Den Europæiske Union i november 1995 og deltager i den strukturerede dialog i forlængelse af for-tiltrædelses strategien. I november undertegnede Den Europæiske Union en aftale med Estland om, at Europa- Kommissionen skulle åbne en delegation i Tallinn. Privatiserings-processen blev fremskyndet i 1995, hjulpet af Phares bidrag til Privatiserings-organet. Selv om der stadig er opgaver, der skal løses inden for de store statsdrevne virksomheder, er privatiseringen af mindre virksomheder næsten afsluttet, og de små og mellemstore virksomheder for godt 40% af sig nu beskæftigelsen. Privatiseringen af erhvervslivet blev yderligere støttet af den estiske regerings indsats for at skabe de lovgivningsmæssige rammer for den nationale fondsbørs, der forventes åbnet i første halvdel af 1996. tegner Phare var i 1995 centreret om at hjælpe Estland med at bygge videre på sin økonomiske succes og forberede sig til endelig tiltrædelse af Den Europæiske Union. Estlands Europa-aftale blev undertegnet i juni 1995 og afventer nu ratificeringen i alle Den Europæiske Unions medlems stater. Estland er stadig det eneste centraleuropæiske land, som ikke har ansøgt om en overgangsperiode til at liberalisere sin handelspolitik. Phare-midlerne til Estland øgedes til 24 mio. ECU i 1995. Dette bringer det samlede forpligtede beløb til Estland i perioden 1991-1995 op på 68,5 mio. ECU. Det fortløbende samarbejde mellem den estiske regering og Phare- Programmet har resulteret i en støt stigning i summen af forpligtede midler. Støtte opgjort efter sektor 1995 24 mio. ECU Social udvikling og beskæftigelse 2,9 Offentlige institutioner og administrative reformer 2,8 Almen og erhvervsmæssig uddannelse og forskning 4,2 Privatsektor udvikling og virksomhedsstøtte 9. 1 Infrastruktur (energi, transport, telekommunikation) 5 Inden for landbrugs-sektoren har Phare fortsat ydet støtte til planlægnings-processen, udvikling af lånemuligheder for landdistrikterne samt tinglysning og privatisering af jordejendom. Derudover på institutionel udvikling og udvikling af menneskelige ressourcer i landbrugsministeriet. Dette vil medvirke til at forbedre effektiviteten i agro-industrierne via professionel rådgivning af landbrugere, uddannelse af rådgivere i bedrifts- og brancheanalyser og støtte til landbrugs- kreditgivningsorganer. vil Phare fokusere Phare har også i løbet af 1995 ydet støtte til udvikling af en energistrategi med større energieffektivitet, mindske forureningsomfanget, investere i transportinfrastrukturer og gennemføre reformer af socialsikrings- og sundhedssystemerne. sigte på at opnå I forlængelse af det flerårige vejledende program, som har fået tildelt et budget på 84 mio. ECU for perioden 1995- 1999, vil Phare fokusere på følgende prioriterede sektorer • europæisk integration • eksportfremme • regional udvikling • forvaltning af den offentlige sektor og infrastrukturel udvikling. Det er planen, at programmerne i løbet af perioden skal ændre fokus i retning mod såvel offentlige som private investeringer, især på området for landbrugsmæssig og regional udvikling. Det er delvis hensigten, at dette ændrede fokus skal opveje den vægt, der tidligere blev lagt på byudvikling, men også at tage hensyn til for- iltrædelsesstrategien. Ungarn Ungarn var blandt de første lande, der modtog Phare- støtte. Det har nu oprettet et system af demokratiske politiske institutioner, som generelt støttes af landets sociale og politiske hovedkræfter, og det har gjort en alvorlig indsats for at udvikle harmoniske forbindelser med sine nabolande. Ungarns historie som det mest markedsorienterede af de tidligere COMECON-lande har også sat landet i stand til at tiltrække den største tilstrømning af udenlandske investeringer i regionen (40,5% af regionens samlede udenlandske investeringer i perioden 1989-94). Der blev hurtigt indført privatiseringslove med sigte på at fremskynde privatiseringen af de statslige selskaber, og alle basisstrukturerne i en markedsøkonomi er blevet oprettet. Alligevel kom den ungarske regering i 1995 ud for alvorligt makro-økonomisk pres, som førte til vedtagelsen af en stabiliseringsplan, der efter hensigten skal nedbringe underskuddet på statsbudgettet og handelsbalancens løbende poster og fremskynde reformen af de offentlige finanser. Phare-støtten i 1995 koncentrerede sig derfor om at støtte regeringen i dennes skridt i retning mod yderligere traditionel økonomisk forvaltning og om at hjælpe Ungarn til at gennemføre de foranstaltninger i for-tiltrædelses strategien, der er skitseret i hvidbogen. Ungarn var det første tidligere kommunistiske land, som indgav sin ansøgning om fuldt medlemskab af Den Europæiske Union (april 1994), og regeringens faste engagement i fôr- tiltrædelsesprocessen har betydet, at Phare har lagt stor vægt på at støtte harmoniseringen af lovgivningen og omstruktureringen af den offentlige forvaltning. I praksis har dette betydet gennemforelse af sektorielle og lovgivningsmæssige analyser, udarbejdelse af udkast til ny lovgivning og oversættelse af den gældende fællesskabsret institutionelle til ungarsk, oprettelse af de fornødne for strukturer, gennemforelse topembedsmænd og samt tilrettelæggelse af PR-aktioner målrettet mod tilsigtede nøglepersongrupper. andre beslutningstagere af uddannelsesmøder Et andet område af stor betydning er omdannelsen og reformen af den ungarske transport- og kommunikations- infrastruktur. I sin nuværende form modvirker den delsvis de indenlandske og udenlandske investeringer og bidrager til en ulige økonomisk udvikling i de forskellige regioner Støtte opgjort efter sektor 1995 92 mio. ECU Social udvikling A n d re sektorer 2 og beskæftigel: Integrerede regionale foranstaltninger 5 Offentlige institutioner og administrative reformer 3 Privatsektor udvikling og virksomheds støtte 6 Almen og erhvervsmæssig uddannelse og forskning 16 Infrastruktur (energi, transport telekommunikation) 36 Miljø og nuklear sikkerhed 12 af landet. Phare støtter aktivt udviklingen af velegnede standarder og samfinansierer blandt andet infrastrukturelle forbedringer, vejbyggeri, jernbanelinjer og kombinerede transportterminaler. I 1995 blev Phares flerårige vejledende program (1995- 1999) vedtaget; det skal yde støtte til en samlet værdi af 425 mio. ECU til følgende prioriterede områder • europæisk integration, herunder tilnærmelse af love og reformer af den offentlige forvaltning • almen og erhvervsmæssig uddannelse med vægt på for menneskelige oprettelse af en udviklingsfond ressourcer fokus på • økonomisk udvikling med landbrug, privatisering og omstrukturering, udvikling af små og mellemstore udvikling, handels- og investeringsfremme, udvikling af turismen • reform af de offentlige finanser og af den sociale sektor • udvikling af infrastrukturer med vægt på landevejs- og virksomheder, regional jernbanetransport, kommunikation, regulering, energi og miljø transit, vand • deltagelse i Det Europæiske Fællesskabs programmer. Der blev i kalenderåret 1995 tildelt 85 mio. ECU til støtte for disse prioriterede mål. 1995 var også det år, da det første grænseoverskridende samarbejdsprogram mellem Ungarn og Østrig blev til. På grundlag af Ungarns bilaterale samarbejde med Østrig er der indgået aftale med de ungarske myndigheder om et samarbejds flerårigt vejledende grænseoverskridende program, som dækker perioden 1995-1999. 19 Letland af økonomien efter I 1995 var Letland endnu engang vidne til en væsentlig forbedring i begyndelsen af 1990'erne. Den økonomiske vækst var særlig kraftig inden for service-, bygge- & anlægs- og skovbrugssektoren, selv om der fortsat var tilbagegang inden for industri- og landbrugssektoren som følge af den påkrævede omstrukturering. lavkonjunkturen Bestræbelserne på at privatisere små og mellemstore virksomheder blev kronet med held i 1995, selv om fremskridtene har været meget langsommere med hensyn til de større virksomheder. Processen er blevet støttet af oprettelsen af et enkelt nationalt privatiseringsorgan. Organet vil fortløbende udbyde de resterende statsejede suskaber i løbet af de næste få år, og i den mellem liggende tid vil virksomheder, der stadig hører under den offentlige sektor, blive styret af en statsejendomsfond. På området for privatsektor-udvikling er det fortsat nødvendigt, at Letland fuldfører og forenkler retsgrund laget, som er vigtigt for at tiltrække investeringer. Phare har ydet bistand til såvel det lettiske privatiserings-organ som til statsejendomsfonden. Som de øvrige lande i Centraleuropa lægger Letland kraftig vægt på tilnærmelse af lovgivningen som et vigtigt skridt i retning mod endelig tiltrædelse af Den Europæiske Union. Reformen af den offentlige forvaltning er et vigtigt led i denne indsats, og en Phare-finansieret ordning vil have uddannet så mange embedsmænd som muligt i år 2000. Trods Letlands økonomiske succes har den lettiske økonomi i 1995 varet udsat for en rakke tilbageslag. I juni 1995 blev den vigtigste forretningsbank, Bankas insolvent, hvilket fremskyndede en Baltija, erklæret almen bankkrise. Den Europæiske Union gav tilsagn om 2,5 mio. ECU i et forsøg på at hjælpe finanssektoren. Et yderligere økonomisk tilbageslag var forårsaget af faldende skatte- indtægter som følge af skatteunddragelse. Dette resulterede i en budgetkrise i første halvdel af 1995 og bidrog til et underskud på statsbudgettet for 1995 på ca. 4,8% af bruttonationalproduktet. I juni 1995 blev der indgået en Europa-aftale, og Letland indgav sin formelle ansøgning om medlemskab af Den Europæiske Union den 27. oktober 1995. Landet deltager fuldt ud i for-tiltrædelsesstrategiens strukturerede dialog. Phare-støtten til Letland har været centreret om levering af know-how. Denne har især været koncentreret om reformer af den offentlige forvaltning og om privatisering, 20 Støtte opgjort efter sektor 1995 32,5 mio. ECU Social udvikling og beskæftigelse 9. 2 Offentlige institutioner og administrative reformer 1. 3 Almen og erhvervsmæssig uddannelse og forskning 2 Finanssektor 2. 5 Privatsektor udvikling og virksomhedsstøtte 8,3 Infrastruktur (energi, transport, telekommunikation) 9,2 af udvikling små og mellemstore virksomheder, forbedring af bank-, landbrugs-, telekommunikations-, energi, transport- og sundhedssektoren og om forbedring af de højere uddannelser. I løbet af 1995 blev Phare- støtten dog udvidet til økonomiske reformer, institutionel udvikling, udvikling af menneskelige ressourcer og infrastrukturel udvikling. til også at omfatte støtte lettiske infrastruktur I forlængelse af Phares indsats for at støtte udviklingen af fik energi-sektoren særlig den opmærksomhed. Landet har ingen olieressourcer og er i stort omfang afhængigt af energi-import. Der findes dog nationale kilder, som kan udnyttes, især vandkraft, træ og tørv, og Phare har finansieret undersøgelser med sigte på at vurdere, om udnyttelsen af disse er gennemførlig. Phare-midlerne til Letland steg til 32,5 mio. ECU i 1995. Dette bringer de samlede forpligtede midler til Letland for perioden 1991-1995 op på 108 mio. ECU. Det flerårige vejledende program, som blev undertegnet i 1995, vil fremover bevirke, at Phare koncentreres om følgende prioriterede sektorer i perioden 1996-1999 • • udvikling af den private sektor: dette omfatter omstrukturering og privatisering, bankvirksomhed, udvikling af små og mellemstore virksomheder, udenlandske investeringer og handelsfremme samt landbrugsreformer institutionel integration, menneskelige ressourcer og den sociale sektor, herunder statistisk samarbejde, reform højere offentlige regnskabs uddannelser, offentlige aflæggelse samt reformer af den sociale sektor infrastrukturer - med fokus på energisektoren, miljø og udvikling af transport. forvaltning, og finanser den af • Litauen fulgte Den litauiske økonomi kom ud af den dybe lavkonjunktur, der og bruttonationalproduktet voksede, efter et fald i 1992 og 1993, med 1,5% i 1994 og med 5% i 1995. Sovjetunionens opløsning, efter Privatiseringsprocessen har været tilfredsstillende og har på området for mindre virksomheder gjort hurtige fremskridt, primært gennemført via udveksling af "vouchers" eller via lokale investorer. I midten af 1995 vedtog parlamentet en ny privatiseringslov, som fastlàgger erhvervsministeriernes, statsinstitutionernes og de lokale myndigheders ansvar. Loven er en klar tilkendegivelse af regeringens engagement i at fuldføre privatiserings processen. Derudover blev der i 1995 oprettet et privatiserings-organ, som hurtigt blev operationelt med støtte fra en fastboende Phare-rådgiver. Organet er et delvis uafhængigt organ, hvis målsætning er at forberede og gennemføre den resterende del af privatiserings-programmet under tilsyn af ministerpræsidentens kabinet. Såvel den nye lov som organets aktiviteter ventes at sætte skub i privatiserings processen, idet der lægges øget vægt på omstrukturering af selskaber for at sikre yderligere faglig kompetence eller finansieringsmidler til de allerede privatiserede selskaber. Som led i udviklingen af den private sektor begyndte regeringen også i 1995 at definere de lovgivningsmæssige rammer for de små og mellemstore virksomheder, og der er oprettet et udviklingsorgan med status af almennyttig og uafhængig institution. Iværksætterne lider dog stadig under manglen på finansieringsmuligheder i forbindelse med kapitaldannelsen. Dette er til en vis grad blevet afhjulpet af den hurtige stigning i de udenlandske investeringer (ca. 254 mio ECU mellem 1989 og 1994), selv om dette dog er væsentligt mindre end i de øvrige baltiske stater. Regeringen er ved at løse problemet med koordineringen af de forskellige økonomiske udviklings organer, som er oprettet i de seneste år. Litauens formelle ansøgning om tiltrædelse af Den Europæiske Union blev indgivet i december 1995 og blev forstærket af en erklæring vedtaget af det litauiske parlament. Europa-aftalen blev undertegnet af Litauen i juni 1995, og landet har efterfølgende deltaget aktivt i alle de møder, der er tilrettelagt inden for rammerne af den strukturerede dialog. Regeringen har endvidere gjort en aktiv indsats og oprettet såvel de institutionelle som de lovgivnings- Støtte opgjort efter sektor 1995 42 mio. ECU Social udvikling og beskæftigelse 4. 4 Offentlige institutioner og administrative reformer 5. : Almen og erhvervsmæssig uddannelse og forskning 3. 5 infrastruktur (energi, transport, telekommunikation) 19 mæssige rammer, der kræves for at påbegynde den europæiske integrationsproces. Som et led heri har Litauen i 1995 gjort en indsats for at begynde at tilnærme sin lovgivning til Det Europæiske Fællesskabs "gældende fællesskabsret". Phare har hjulpet denne proces ved at støtte udviklingen af lovgivning vedrørende (banklov, forsikringer og værdipapirer), erhvervsret, arbejdsret, fællesskabsret og international ret samt forvaltningsret. tjenesteydelser finansielle En litauisk forfatningsændring, som var nødvendiggjort af Europa-aftalen, og som drejede sig om til udlændinges forventes vedtaget af køb af i første halvdel af 1996. Europa-aftalen parlamentet forventes også ratificeret i løbet af 1996. fast ejendom(jord) I 1995 indgik Phare forpligtelser for 38 mio. ECU til Litauen, en stigning på 4 mio. ECU i forhold til det foregående år. Dette beløb tog sigte på de prioriterede områder, der er redegjort for i det vejledende program for 1994-1995: infrastrukturel udvikling, det offentlige investeringsprogram, europæisk integration og udvikling af menneskelige ressourcer. økonomisk udvikling, Phares bidrag til privatsektor-udviklingen har været at medvirke til at starte et netværk af erhvervsrådgivnings- centre samt et Euro Info Korrespondancecenter i Vilnius. Det har også fortsat stillet en fastboende rådgiver til rådighed for det litauiske Investeringsfremme-organ, der blev oprettet i 1993 for at gøre et fremstød for landet. 21 virksomhedsrådgivning og faglig rådgivning samt sikre kreditgivning og lånefinansiering. Phare deltog også aktivt i programmer med fokus på reformerne af den offentlige forvaltning, hvor et sektorpolitisk planlægningsprogram lå færdigt i marts primær 1995, sundhedspleje, og på ydelse af strategisk rådgivning inden for den sociale sektor og på arbejdsmarkedsområdet. sundhedssektoren, samt især på næststørste den landbrugsbedrifter har ført Phare har også været aktiv inden for landbrugssektoren, som har lidt under en tilbagegang i de seneste år, men som erhvervssektor. er stadig dog Privatiseringen af til en udstykning af jordlodder, og dette i små sammenholdt med den begrænsede mængde af disponibel kapital, erhvervskvalifikationer og know-how tynger til stadighed sektoren. Phare har derfor medvirket til dels at udvikle sektorpolitikker med sigte på at styrke den økonomiske planlægning inden for sektoren, dels at yde jorden 22 Polen I 1995 bevægede Polen sig betydeligt længere fremad i sine økonomiske reformer. Over halvdelen af nationalind komsten genereres nu af den private sektor, omdannelsen til markedsøkonomi har fundet sted, og de økonomiske resultater bliver stadig mere uafhængige af de politiske udviklingsretninger. Landets økonomiske fremskridt kom klarest til udtryk i 1995-vækstraten: efter en stigning på 5% i 1994 voksende bruttonationalproduktet med 7% i 1995. som folge af et kraftigt opsving i eksporten og investeringerne. Med disse økonomiske resultater i ryggen indledte den polske regering officielt masse-privatiseringsprogrammet i november 1995. Programmet oprettede 15 nationale investeringsfonde, administreret af professionelle kapital forvaltere. Hver af fondene fungerer som et holding selskab for ca. 500 mellemstore virksomheder under privatisering, og offentligheden kan købe aktier i fondene til en symbolsk pris. Den Europæiske Fællesskab ydede via sit Phare-Program støtte til dette program ved at finansiere bevidstgørelseskampagnen over for offentlig heden samt trykningen og distributionen af aktie certifikaterne. Privatiseringen af de resterende 4. 400 statsejede virksomheder fortsætter i 1996. Som led i privatiseringsprocessen blev der gjort en fornyet indsats for at omstrukturere og privatisere banksektoren, som stadig for 60%'s vedkommende er statsejet. Phare ydede fortsat støtte til banksektorens privatiserings-organ, som har ansvaret for denne proces, og der forventes en fremskyndelse af afgørende betydning på dette område i 1996. Den Europæiske Union indgik i medfør af sit Phare- Program for Polen i 1995 forpligtelser for 174 mio. ECU. Dette beløb indgår som led i det flerårige vejledende program for Polen, hvis budget for 1995-1999 er på i alt 1 015 mio. ECU i form af gavebistand. Hovedmålsætningen for Phare-støtten er på denne baggrund at lette Polens deltagelse i den europæiske integrationsproces ved at støtte den socio-økonomiske reformproces. Støtte opgjort efter sektor 1995 174 mio. ECU Private sektorudvikling og virksomhedsstøtte 9 Offentlige institutioner og administrative reformer 2 Omstrukturering af landbrug 13 Almen og erhvervsmæssig uddannelse og forskning 37 Infrastruktur (energi, transport, telekommunikation) Miljø og nuklear sikkerhed 22 Det flerårige vejledende program fokuserer på følgende nøgleområder, der er valgt i overensstemmelse med den polske regerings økonomiske strategi for 1994-1997 • at bringe forholdene på arbejdsmarkedet narmere dem, der findes inden for en markedsøkonomi, imødegå strukturel arbejdsløshed og forbedre miljøbeskyttelsen • at videreføre de institutionelle reformer på området for inden for tjenester og social sikring og sociale finanssektoren • at øge det polske erhvervslivs konkurrenceevne. til Den fortsatte støtte til udvikling af landets infrastruktur tegnede sig for 52% af de forpligtede midler til Phare- Programmet for Polen i 1995. Heraf blev 22 mio. ECU samfinansiering med Den Europæiske tildelt Investeringsbank for og Den Europæiske Bank Genopbygning og Udvikling af moderniseringen af E20- jernbanelinjen, som forbinder Berlin, Warszawa, Minsk og Moskva. Det grænseoverskridende samarbejde fik tildelt 53 mio. ECU i 1995. Midlerne skal tildeles på en koncentreret måde, da kun otte regioner, der grænser op til Tyskland og Østersøen, vil modtage midler. Programmet tager i sidste instans sigte på at udvikle infrastrukturen på Polens 23 vestlige grænse, indtil den har nået samme standard som den, der er opnået i den østlige del af Tyskland. Midlerne er primært koncentreret om transportmæssige infrastrukturer og miljø, hvoraf 55% er helliget grænse overgange. Der genereres nu yderligere infrastrukturel støtte via de fortløbende regionale udviklingsaktiviteter, der finansieres af Phare i forskellige regioner i Polen, og til hvilke der er indgået forpligtelser for 20 mio. ECU. Miljøområdets vedvarende betydning afspejles i det forhold, at finansieringsbeløbet til den nationale miljøfond er blevet øget med 18 mio. ECU. Dette var i overens stemmelse med en henstilling fra Europa-Parlamentet om at fastholde Phare-finansieringen af miljøoprydnings- projekterne. Andre vigtige områder, som blev støttet af Phare Programmet landbrug, i 1995, omfatter udvikling af turisme og undervisningssektoren. for Polen Den væsentlige fremskyndelse af gennemførelsen af Phare i 1995 var opmuntrende og afspejlede den styrkelse af forbindelserne mellem Polen og Den Europæiske Union, der kunne iagttages i 1995. Det bilaterale Associeringsråd holdt i forlængelse af Europaaftalen sit andet møde i juli 1995. Rådet fokuserede på tre spørgsmål: Polens strategi i Den Europæiske Union, regionalt for samarbejde og handelsrelaterede spørgsmål. integration 24 Rumænien For Rumænien var 1995 et år med støt økonomisk fremgang og stærkere politiske forbindelser med Den Europæiske Union. De officielle regeringstal for året 1995 viser en stigning i bruttonationalproduktet på 6,9%, en halvering af inflationstakten til 27,8%, en nedbringelse af ledighedsprocenten fra 10,9% til 8,9% og en stigning i den gennemsnitlige realindkomst på 16,3%. Forringelsen af betalingsbalancen og forværringen af samfundets tillid til den nationale valuta, som indtraf i sidste del af året, viser, at for ikke alle de makro-økonomiske betingelser levedygtig vækst er til stede, selv om der har kunnet noteres imponerende resultater. lykkedes det På mikro-økonomisk plan i 1995 Statsejendomsfonden at afstå godt 650 selskaber, det bedste årsresultat hidtil hvad angår antallet af selskaber. Det bringer det samlede antal privatiserede selskaber i Rumænien op på 1. 524, hvilket svarer til ca. 10% af den samlede beskæftigede arbejdsstyrke. I juni 1995 blev der desuden indledt et revideret masse-privatiseringsprogram. Under dette nye program vil de rumænske statsborgere få en betydelig aktiepost rumænske virksomheder. Statsejendomsfonden vil beholde den resterende del, som vil blive solgt mod kontant betaling via en af flere metoder: auktion, offentligt udbud, eller på børsen. Offentlighedens interesse for programmet har varet begrænset, og aktietegningsfristen blev forlænget til marts lette decentraliseringen af 1996. Programmets erhvervslivet og vil vise sig at være et vigtigt skridt i retning mod en fungerende markedsøkonomi. til 4. 000 i op vil i Rumænien, som efter planen I 1995 indgik Phare forpligtelser for 66 mio. ECU til programmer skal gennemføres over to til tre år. Dette beløb er et led i det flerårige for Rumænien, hvis budget for perioden 1995-1999 er på i alt 550 mio. ECU. Bistanden i perioden 1990-1994 var på i alt 542 mio. ECU. finansieringsperspektiv af i 1995 en særlig aktiv indsats for at Phare gjorde gennemføre bistanden på området for privatisering og industriel strukturomlægning. Der blev givet støtte til gennemførelse regeringens masse-privatiserings program, som omfattede en bevidstgørelseskampagne over for offentligheden med sigte på at opnå optimal forståelse og inddragelse. Derudover ydes der omfattende Phare-bistand til Statsejendomsfonden for at hjælpe denne til at sælge de resterende aktier. Fremskridtet i omstruktureringen af de vigtigste statsejede virksomheder var langsomt i 1995. Der blev givet et forberedelse af væsentligt Phare-bidrag i form af Støtte opgjort efter sektor 1995 66 mio. ECU Almen og erhvervsmæssig uddannelse og forskning 18 Infrastruktur (energi, transport telekommunikation) 38 finansielle genopretningsplaner for 26 stærkt forgældede virksomheder, men disse planer er endnu ikke sat i kraft. Phare støttede fortsat udviklingen af små og mellemstore virksomheder (SMV) via støtte til et netværk af SMV- rådgivningscentre, der yderligere bakkedes op af en tilskudsordning. Phare finansierede også et bistands program for banker for at hjælpe dem i deres bank forretninger med SMV. Foruden i virksomhedssektoren skete der væsentlige fremskridt i andre dele af økonomien. For eksempel er reformen af erhvervsuddannelsen ved at kunne holde trit til såvel processen med den vigtigste Phare-støtte af en kernegruppe på nationalt plan 25 erhvervsuddannelsesinstitutioner i landet. Endvidere foreskriver den nye uddannelseslov, at universiteterne skal opnå uafhængighed, og der er udviklet et program under Phare til støtte for denne strategi. rundt omkring som til Der blev også med Phare-støtte indledt en omstrukturering af forsknings- og teknologiområdet, som spillede en stor rolle i den centraliserede økonomi. Phare har aktivt støttet decentrale projekter gennemført af lokale partnerskaber mellem den offentlige sektors og den private sektors organer i byer i hele landet. Det mest veludviklede program på dette område er centreret om udarbejdelse af aktive beskæftigelsesforanstaltninger. Der blev tildelt Phare-bistand svarende til 50. 000 ECU til projekter i 21 byer i 1995. Antallet af byer vil stige i 1996. Andre programmer af samme art, som var under forberedelse i 1995, omfatter støtte til lokal økonomisk udvikling og sociale tjenester. 25 sted i april 1995. På Associeringsudvalgets møde i oktober 1995 drøftedes adgangen til Phares grænseoverskridende program og gennemførelsen af et flerårigt program i tillæg til spørgsmålene om finansiering på markedsvilkår. I juni 1995 indgav landet sin formelle ansøgning om medlemskab af Den Europæiske Union. Støtteerklæringen vedrørende Rumæniens tiltrædelse var undertegnet af alle parter med tilknytning til ansøgningen. Tilsvarende lagde "den nationale ledsagede tiltrædelsesstrategi", Rumæniens formelle ansøgning, stor vægt på, at den i Rumæniens nationale konsensus var drivkraften politiske, sociale og økonomiske overgang til en markedsøkonomi. som I overensstemmelse med hvidbogen om det indre marked tog Rumænien fat på den opgave at harmonisere den nationale lovgivning med Det Europæiske Fællesskabs lovgivning. Man har prioriteret konkurrence, statsstøtte, fri og offentlige bevægelighed for personer. tjenesteydelser finansielle og fremme af dialogen mellem de Phare har i sin indsats for at udvikle det civile samfund via demokratiseringsprogrammet støttet gennemførelsen af 19 mikro-projekter på følgende områder: uddannelse af unge politikere, lokale myndigheder og borgerne, styrkelse af de rumænske organisationer og deres samarbejde med myndighederne på lokalt og nationalt plan, fremme af børns rettigheder, den ungarsk-rumænske dialog og andre multi-kulturelle aktiviteter. Inden for sundhedssektoren har Phare bidraget til at udvikle teknikker til opbevaring af vacciner i landdistrikter. Phare støttede udviklingen af den rumænske infrastruktur både direkte via samfinansiering med Den Europæiske Investeringsbank af et større vej-rehabiliteringsprojekt og indirekte via finansiering af forundersøgelser og andre forberedelsesopgaver telekom munikations- og energisektoren. transport-, inden for Europa-aftalen mellem Rumænien og De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater trådte i kraft i februar 1995. Det første møde i Associeringsrådet fandt 26 Slovakiet Slovakiet opnåede imponerende makro-økonomiske resultater i 1995. Det kunne notere høj BNP-vækst og lav inflation samtidigt med, at handelsbalancen forblev positiv og statsunderskuddet faldt væsentligt. De eneste negative elementer var ledighedsprocenten og de få udenlandske investorers side. Efter et iøjnefaldende økonomisk omsving i 1994, hvor økonomien voksede med 4,8%, fremskyndedes BNP- væksten i faste priser yderligere i 1995 for at nå op på 7,4%. Højere realløn og en vis stigning i beskæftigelsen fremmede det private forbrug, og den økonomiske vækst fik endelig positive virkninger for investeringerne. Trods den fremskyndede økonomiske vækst faldt inflationen til under 10%, hovedsagelig takket være en fortsat stram pengepolitik. Støtte opgjort efter sektor 1995 46 mio. ECU Folkesundhed 2 Andre sektorer 0. 6 Social udvikling og beskæftigelse 2,4 Integrerede regionale^ foranstaltninger 1. 5 Offentlige institutioner og administrative reformer 5 Omstrukturering af landbrug 2. 6 Det civile samfund og demokratisering 0,5 Almen og erhvervsmæssig uddannelse og forskning 5 Miljø og nuklear sikkerhed 1 Privatsektor udvikling og virksomhedsstøtte 14. 2 Finanssektor 3 Infrastruktur (energi, transport, telekommunikation) 8. 2 Den højere vækst førte reducerede overskuddet på handelsbalancens poster og nettoeksportens bidrag til væksten. til større import, hvilket løbende Phare indgik i 1995 forpligtelser for 46 mio. ECU til programmer i Slovakiet, en stigning i forhold til det foregående år, da tallet var 40 mio. ECU. De samlede Phare-forpligtelser var første del af det flerårige vejledende program, der blev aftalt i 1995. Heri fastslås det, at Phare-støtten på mellemlangt sigt vil fokusere på følgende brede strategiske områder: • vedtagelse af "gældende fællesskabsret", herunder modernisering af stats- og samfundsstrukturerne, og tilnærmelse af love, standarder og regler • udvikling og omstrukturering af den private sektor • udvikling af menneskelige ressourcer, herunder en reform af den sociale sektor infrastrukturel udvikling. • Under det flerårige vejledende program for 1995-1999 kan der fremover ske ændringer i de forpligtede midler på grundlag af behov og absorbtions-kapacitet. Sidstnævnte er af særlig interesse i lyset af, at Slovakiets præstationer under de til forbedringer. Den igangværende dialog med de slovakiske myndigheder gør fremskridt med hensyn til, hvordan effektiviteten af Phare kan forbedres. tidligere programmer efterlader plads Phare-bistanden i 1995 var primært koncentreret om at yde know-how og investeringsstøtte for at bistå med udviklingen af den private sektor. Phare støttede mere præcist følgende projekter, der er af afgørende betydning for at kunne støtte Slovakiet i dets forberedelse til medlemskab af Den Europæiske Union • en post-privatiseringsfond, et fra Phare/Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling, slovakiske virksomheder egenkapital og know-how sikrer mellemstore initiativ fælles som • det vellykkede program for små og mellemstore virksomheder, som bringer finansierings-støtte og overførsel af know-how ud til små og mellemstore slovakiske virksomheder. De finansielle instrumenter har under programmet alle haft god tilslutning, navnlig fonden for mindre lån. Denne finansieringsstøtte yder - sammen med erhvervsrådgivningen gennem et netværk af støttecentre - de små og mellemstore virksomheder en værdifuld service • fortsat overførsel af know-how til den slovakiske nationalbank og til finansministeriet som støtte for deres vigtige rolle i de økonomiske reformer og den europæiske integration • på området for udvikling af menneskelige ressourcer, et sundhedsprogram, som blev indledt i 1995 med fokus på primær sundhedspleje og sundheds-finansiering • yderligere støtte til de slovakiske toldmyndigheder, standardiseringskontoret, justitsforvaltningen og pro grammet for det civile samfund 27 Slovakiet har gjort integration i de vestlige politiske, økonomiske og sikkerhedsmæssige strukturer, og især medlemskab af Den Europæiske Union, til et prioriteret mål. Den 27. juni 1995 ansøgte Slovakiet formelt om tiltrædelse af Den Europæiske Union. Landet deltog fuldt ud i den strukturerede dialog med medlemsstaterne hele året og fremmede gennemførelsen af Europa-aftalen på det første møde i Associeringsrådet i maj og i Det Blandede i november. Associeringsudvalg Parlamentariske infrastrukturelt et omfattende initiativ finansieret i 1995, som yder investeringsstøtte til boring af en geotermisk brønd et program for et grænseoverskridende slovakisk østrigsk samarbejde, der indebærer en forpligtelse på 4 mio. ECU til en række miljøprojekter (afvanding og spildevandsrensning) og forundersøgelser på området for transport, socio-økonomisk udvikling og regional planlægning. 28 Slovenien Slovenien har gennem en række hurtige økonomiske tilpasninger opnået en høj grad af makroøkonomisk stabilitet. Landet har en indkomst pr. indbygger, der er på højde med den tilsvarende indkomst i visse af Den Europæiske Unions medlemsstater. I 1995 voksede økonomien med næsten 5%, og inflationen faldt til under 10%; 65% af landets eksport går til Den Europæiske Union. Sloveniens resultater som deltager i Phare-Programmet har våret imponerende. Kontraherings-procenterne har været særligt høje, da næsten 100% af de forpligtede midler i 1992 og 1993 er kontraheret, og da næsten 60% af de forpligtede midler i 1994 nu også er kontraheret. Dette afspejler den effektive måde, hvorpå Slovenien anvender Phare-midlerne. I 1995 fik Slovenien tildelt 16,4 mio. ECU i forlængelse af landets operationelle program. Desuden bragte de forpligtede midler til det grænseoverskridende samarbejde (6 mio. ECU) og til Tempus-programmet (2,6 mio. ECU) den samlede sum af Phare-midler i 1995 op på 25 mio. ECU. I 1995 fik Phare umiddelbar effekt på visse nøgleområder. Der blev fortsat ydet støtte til sektor- og virksomheds- omlægning, herunder uddannelse af erhvervsledere, og til den privatiserings-relaterede voucherordning. Midler blev i vejforbindelsen og også brugt grænseovergangen til Ungarn ved Dolga Vas, en vigtig transportmæssig flaskehals på en af hovedruterne i Centraleuropa, ligesom reformen af de offentlige finanser og banksektoren, herunder oprettelse af et nyt skatte system, blev også støttet. investeringer til Det grænseoverskridende samarbejdsprogram med Østrig omfattede en forbedring af Jezersko-grænseovergangen og genopbygning af spildevandsnettet i Gornja Radgona. Et tilsvarende program med Italien var koncentreret om infrastrukturer, miljø, blandt andet ressourcer og kulturelt udvikling af menneskelige samarbejde. transportmæssige I juni 1995 blev der undertegnet et memorandum mellem den nationale Phare-koordinator og Kommissionen, som redegjorde for strategien for den fremtidige flerårige Phare-støtte til Slovenien. Dette dannede grundlag for det flerårige vejledende program for 1996-1999, der - i overensstemmelse med regeringens vigtigste politiske mål integration i Den Europæiske Union og om dybere endeligt medlemskab - skitserede de tre brede områder, hvor Phare vil støtte Sloveniens for-tiltrædelsesstrategi. • Forberedelse sig medlemskabets forpligtelser ("gældende fællesskabsret") ved gradvis at at påtage til Støtte opgjort efter sektor in 1995 25 mio. ECU Andre sektorer 7. 6 Almen og erhvervsmæssig uddannelse og forskning 2,( Infrastruktur (energi, transport, telekommunikation) 7,4 Social udvikling og beskæftigelse 4. 4 Privatsektorudvikling og virksomhedsstotte 3 tilpasse love, standarder og regler, så disse bliver forenelige med Den Europæiske Unions love, standarder og regler. Det indebærer dels, at der skal træffes foranstaltninger med sigte på at gennemføre og håndhæve disse, dels tilpasninger for at tage hensyn til centrale for landbruget. interne sektor-politikker bl. a. inden og sociale • Udbygning og styrkelse af de økonomiske, handels mæssige og fysiske forbindelser, ikke alene med Unionen, men også med de associerede lande og, hvor det er hensigtsmæssigt, med andre naboregioner. Dette er et vigtigt element i forberedelsen til en fremtidig udvidelse samt for en bæredygtig udvikling i regionen som helhed. • Økonomiske på mellemlang sigt. Dette indebærer, at industriens og tjenesteydelsernes konkurrenceevne skal hæves til internationale standarder, og at man skal fremme sektor, af yderligere investeringer, eksportkapacitet og kapitalmarkeder. Derudover vil den sociale sektor og den offentlige reformer; det samme gælder forvaltning kræve infrastruktur- og miljø videnskab & beskyttelsesområdet, og regioner, som får vanskeligt ved at gennemføre reformerne, skal nødvendigvis støttes. strukturreformer teknologi-, udvikling private den i 1993, understøtter I 1995 blev Sloveniens Europa-aftale paraferet. Aftalen om økonomisk- og handelsmassigt samarbejde, som blev undertegnet stadig handels forbindelserne mellem de to parter. Siden undertegnelsen af Sloveniens Europa-aftale den lO. juni 1996 har landet fuldt ud deltaget i for-tiltrædelsesstrategien, og regeringen har udarbejdet et udkast til en hvidbog om en national for tiltrædelsesstrategi samt oprettet de nødvendige strukturer til dens gennemforelse. 29 Bevilgede midler opgjort efter land, 1990-1995 (i mio. ECU) Albanien Bulgarien Den Tjekkiske Republik Tjekkoslovakiet 1990 0 1991 0 1992 0 1993 1994 1995 1990 1991 1992 1993 0 1994 0 1995 0 34 "$ 99 I 100 1990 0 1991 0 1992 1993 1994 ^ ^ ^ ^ H 2 2 ,5 1995 ^ ^ ^ ^ B 24 1990 1991 0 1992 0 1993 0 1994 0 1995 0 35 Estland DDR Ungarn Letland Litauen Polen 30 225 15,5 1990 1991 1992 1993 1994 1995 -•^. C£ki:,M. ?&j;"te*vï^\tâttâMiJL--C-. ' '4,3 Rumænien Slovakiet Slovenien Det tidligere Jugoslavien Multinationale programmer Andre programmer Bemærkning: (Phare), B7-6020 Phare Årsberetning 1995 indeholder tal fra alle fem budgetkonti (B7-5200 Phares Demokratiprogram, B7-6000 støtte til økonomisk omstrukturering i landene i Central- og Østeuropa grænseoverskridende samarbejde, B7-6310 Fælless Fællesskabets bidrag til foranstaltninger truffet af NGO'er, B7-6330 åbning af fællesskabs-programmer i Centraleuropa), som forvaltes i forlængelse af Phare- Programmet. for de associerede lande 243. 2 Som følge af software-begrænsninger omfattede tallene i Phare Årsberetning 1994 kun to budgetposter. Dette er forklaringen på den lille afvigelse i de historiske tal mellem årsberetningerne for henholdsvis 1994 og 1995. 31 Bevilgede midler opgjort efter sektor, 1990-1995 Omstrukturering af landbrug 78,5 136 (i mio. ECU) Det civile samfund og demokratisering Livsvigtig hjælp 1990 1991 1992 1993 1994 1995 16. 2 0,5 Almen og erhvervsmæssig uddannelse og forskning Miljø og nuklear sikkerhed Infrastruktur (energi, transport, telekom munikation) Privatsektor- udvikling og virksomhedsstøtte Folkesundhed Offentlige institutioner og administrativ reform 32 WÊÊÊÊMÙ* Social udvikling og beskæftigelse Tilnærmelse af lovgivning Forbruger beskyttelse Finanssektor 1990 0 1991 0 1992 0 1993 0 1994 0 1995 |2 1990 0 1991 0 1992 0 0 1993 fe 5 1994 M 4 1995 t integrerede regionale foranstaltninger Andre sektorer Bemærkning: Phare Årsberetning 1995 indeholder tal fra alle fem budgetkonti, i forlængelse af Phare- Programmet. som forvaltes af følge Som omfattede tallene i Phare Årsberetning 1994 kun to budgetposter. i de Dette er forklaringen på den software-begrænsninger lille afvigelse 80,9 historiske tal mellem årsberetningerne for henholdsvis 1994 og 1995. Som følge af den finansielle rapporteringsproces er det nu muligt at vise en mere nøjagtig sektorfordeling. Det er forklaringen på stigningen i antallet af sektorer fra 9 i 1994 til 15 i årsberetningen for 1995. 33 Bevilget Phare-støtte opgjort efter land Albanien (i mio. ECU) Bulgarien Støtte opgjort efter sektor 1990-1995 Offentlige institutioner og administrative reformer Omstrukturering af landbrug Det civile samfund og demokratisering Almen og erhvervsmæssig uddannelse og forskning Miljø og nuklear sikkerhed Finanssektor Livsvigtig hjælp Infrastruktur (energi, transport, telekommunikation) Tilnærmelse af lovgivning Forbrugerbeskyttelse Privatsektorudvikling og virksomhedsstøtte Integrerede regionale foranstaltninger Social udvikling og beskæftigelse Folkesundhed Andre sektorer I alt Støtte opgjort efter sektor 1990-1995 Offentlige institutioner og administrative reformer Omstrukturering af landbrug Det civile samfund og demokratisering Almen og erhvervsmæssig uddannelse og forskning Miljø og nuklear sikkerhed Finanssektor Livsvigtig hjælp Infrastruktur (energi, transport, telekommunikation) Tilnærmelse af lovgivning Forbrugerbeskyttelse Privatsektorudvikling og virksomhedsstøtte Integrerede regionale foranstaltninger Social udvikling og beskæftigelse Folkesundhed Andre sektorer l a it Den Tjekkiske Republik Støtte opgjort efter sektor 1990-1995 Offentlige institutioner og administrative reformer Omstrukturering af landbrug Det civile samfund og demokratisering Almen og erhvervsmæssig uddannelse og forskning Miljø og nuklear sikkerhed Finanssektor Livsvigtig hjælp Infrastruktur (energi, transport, telekommunikation) Tilnærmelse af lovgivning Forbrugerbeskyttelse Privatsektorudvikling og virksomhedsstøtte Integrerede regionale foranstaltninger Social udvikling og beskæftigelse Folkesundhed Andre sektorer l a it 34 1990 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 1990 0 16 0 0 3,5 0 5 0 0 0 0 0 0 0 0 "243"' 1990 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 ~J) 0 0 1991 0 0 0 0 0 0 10 0 0 0 0 0 0 0 0 10 1992 Ô~" '"'_1_5_ " O" 12 '"()' 35 50 4,4 0 """o" 0 o '"o""" o 4~4~ 110 1993 1,2 "'" 10 " "" 0 2,5 33 35 To "~0 0 T) 7 0 0 6 o" 75 1994 4,6 '" T O" 2,4 " o" 0 1 """23" 0 o" 0 0 _J) T "o 49 1995_ 0 0 "o " 3. 5 "" " o "" 35 0 "IT" "o" o o """8. 5" """(T Jo_ "' "7 l a it J5. 8_ 30 "" 0 9,6 3,3 105 """"77""" 61,4 0 0 1_ 8. 5 " O" " Ï3 ï 1. 4 332 Bemærkning: Albanien kom med i Phare Programmet i 1991 1991 0 25 0 5 19 10 20 5 0 0 20 0 2,5 0 0 1063 1991^ 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 1992 ""~0 10 0 o "o 2\ o" " "_o 22~5 0 "o" 15 """""" 0 873 1992 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 "Tf 0 0 1993 """To""' _ o ~"o"" 17. 5 15,6 " " " " 5" "o" 13,9 1994 1,2 _0 ~1,2" 12 """5" "o" 0 62,6 ~_ 0'"' "0 0 TT 0 "4""" 10. 5"" 1,5 90 0" 3 0 0" 0 o" 85 1995 0 " 5 b" 21 7""""" _'""o"~ ~~_p~" " 48 2 l a it 17. 2 56 ~T2" _63,5 61,1 15 25" 150,5" " Ô" 0 0 "o ~"b" "o 83 0 5 Ï3 " 0 '""6~5 25J"" " T,5"" 4763 J993 (T o "o" "TJT o " "o"~ 9 "" 0 0 27""" " "o 8 0" 8_ 60 1994 1995 4,5 _ o" 5"5" 0 o 25 "o 0 Jl _ 0 IT Jo "o_ 60 """o " 0 3 110 l a it 16 4,5 0 _21. 5_ 0 "o 0 125 "" "o" 0 Jj28_ _ "0 _ 24 _ '" O 11 2 30 Bemærkning: Forud for 1993 blev midlerne ydet til Tjekkosiovakie Tjekkoslovakiet Støtte opgjort efter sektor 1990-1995 Offentlige institutioner og administrative reformer Omstrukturering af landbrug Det civile samfund og demokratisering Almen og erhvervsmæssig uddannelse og forskning Miljø og nuklear sikkerhed Finanssektor Livsvigtig hjælp Infrastruktur (energi, transport, telekommunikation) Tilnærmelse af lovgivning Forbrugerbeskyttelse Privatsektorudvikling og virksomhedsstøtte Integrerede regionale foranstaltninger Social udvikling og beskæftigelse Folkesundhed Andre sektorer l a it 1990 0 0 0 4 30 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 34 1991 0 0 0 9 5 0 0 11 0 0 39 0 J5 0 20 99 1992 0 0 4 25 0 0 0 10 0 0 31 0 0 0 30 100 1993 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0" 0 0 0 "0 0 0 1994 0 0 0 0 0 0 0 0 0 "()" 0 0 0 lait 1995 0 0 0 0 4 0 38 0 35 0 0 0 0 0 21 0 0 0 (f """ """()" 70 0 0 0 15 0 "" ""()"" "'"_'" 0 0 50 ()" 233 0 ()" 0 Estland Bemærkning: Fra og med 1993 blev Phare-støtten ydet særskilt til Den Tjekkiske Republik og Slovakiet DDR Støtte opgjort efter sektor 1990-1995 Offentlige institutioner og administrative reformer Omstrukturering af landbrug Det civile samfund og demokratisering Almen og erhvervsmæssig uddannelse og forskning Miljø og nuklear sikkerhed Finanssektor Livsvigtig hjælp Infrastruktur (energi, transport, telekommunikation) Tilnærmelse af lovgivning Forbrugerbeskyttelse Privatsektorudvikling og virksomhedsstøtte Integrerede regionale foranstaltninger Social udvikling og beskæftigelse Folkesundhed Andre sektorer l a it Støtte opgjort efter sektor 1990-1995 Offentlige institutioner og administrative reformer Omstrukturering af landbrug Det civile samfund og demokratisering Almen og erhvervsmæssig uddannelse og forskning Miljø og nuklear sikkerhed Finanssektor Livsvigtig hjælp Infrastruktur (energi, transport, telekommunikation) Tilnærmelse af lovgivning Forbrugerbeskyttelse Privatsektorudvikling og virksomhedsstøtte Integrerede regionale foranstaltninger Social udvikling og beskæftigelse Folkesundhed Andre sektorer l a it 1990 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 1990 "~"0~ 0 " Tf 20 "O 0 0 0 0 """()"' " 0 "o ""o" "l"4 35 1991 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 1992 " "Tf o o " o o o" "o o o o o o o 9 10 1993 0~~ o "" b" 1. 5 O" " 0 " 0 "b" o o o o o o 10. 5 12 1994 0 o " Tf 4. 5 " " 2,5"" o b" "6" "o b" 8 o "o o T. 5 223 1995 ""ITT o "o 4,2 b o o """ 5" 0 ""(')"' 9,1 0 2. 9 0 0 24 lait ""2. 8"' 0 "0 11. 2 2,5 0 """"() "Ti o "o 17. 1 0 ""2. 9" o 21 6 83 Bemærkning: Estland kom med i Phare Programmet i 1992 1991 0" b o " o" o """ o o o o o o o '" o o o o 1992 0 "o" o "o ()"" """o o o "(f o o "o o o o o 1993 " o" " o" ~"b" o """" o" "o o o "o o "o o o ""Tf o" o 1994 0 0 " Tf o" o "o" o o o o o" o o "o " o" o 1995 0 o "o" "o o """ b" "o o o o """ o o o o "o "o" l a it 0 o "Tf i 20 o" "o o o o '""'()"" o o o 14 35 Bemærkning: Støtten til DDR ophørte efter Tysklands genforening i 1990 35 Ungarn Letland Litauen 36 Støtte opgjort efter sektor 1990-1995 Offentlige institutioner og administrative reformer Omstrukturering af landbrug Det civile samfund og demokratisering Almen og erhvervsmæssig uddannelse og forskning Miljø og nuklear sikkerhed Finanssektor Livsvigtig hjælp Infrastruktur (energi, transport, telekommunikation) Tilnærmelse af lovgivning Forbrugerbeskyttelse Privatsektorudvikling og virksomhedsstøtte Integrerede regionale foranstaltninger Social udvikling og beskæftigelse Folkesundhed Andre sektorer l a it 1990 0 20 0 7,5 27 5 0 0,8 0 0 26 0 3 0 0 8 93 _1991 8 13 0 17 10 14 0 7,5 0 0 45,5 0 0 0 0 115 1992 14,5 5 0 21 Ï0 0 0 0 0 0 11 10 26 0 4 1013 1993 1,5 30,5 0 26 " 0 " 0 ""Tf" 0 0 0 31 0 0 10 1994 0 0 0 24 15,5 0 0 29 0 0 16,5 0 0 0 10 1995 "3""" 10 0 16 12 0 0" "36"" 0 0 6 5"" lait 27~ " 7 8 ,5 b 111,5 7475" 19 0" 73,3"" "b" o 136 "IT ""31 " 10 7" 100 85 92 582,8 Støtte opgjort efter sektor 1990-1995 Offentlige institutioner og administrative reformer Omstrukturering af landbrug Det civile samfund og demokratisering Almen og erhvervsmæssig uddannelse og forskning Miljø og nuklear sikkerhed Finanssektor Livsvigtig hjælp Infrastruktur (energi, transport, telekommunikation) Tilnærmelse af lovgivning Forbrugerbeskyttelse Privatsektorudvikling og virksomhedsstøtte Integrerede regionale foranstaltninger Social udvikling og beskæftigelse Folkesundhed Andre sektorer l a it Støtte opgjort efter sektor 1990-1995 Offentlige institutioner og administrative reformer Omstrukturering af landbrug Det civile samfund og demokratisering Almen og erhvervsmæssig uddannelse og forskning Miljø og nuklear sikkerhed Finanssektor Livsvigtig hjælp Infrastruktur (energi, transport, telekommunikation) Tilnærmelse af lovgivning Forbrugerbeskyttelse Privatsektorudvikling og virksomhedsstøtte Integrerede regionale foranstaltninger Social udvikling og beskæftigelse Folkesundhed Andre sektorer l a it 1990 0 0 0 0 0 0 0 () 0 0 0 0 0 0 0 0 " " 1990 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 """ 0 0 1991 0 0 0 0 0 " b" 0 0 0 0 0 0 0 0""""" 0 0 1992 0 0 0 1,5 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 13,5 15 1993 0 0 Ô 2 T> "O 0 00 0 0 0 0 "0" 0 1 6" 18 1994 0 0 Ô 5 "5,5 TT3 0 0 0 0 0 0 0 4,5 2 93 1995 1,3 0 Ô" 2 " T" "2",5""" 0 l a it 1,3 0 0 10,5 5,5 17 "0 9. 2 9,2 0 0 8. 3 0 9. 2" 0 0 3 23 0 0 8. 3 0 9,2 0 34 95 Bemærkning: Letland kom med i Phare Programmet i 1992 1991 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 " 1992 0 0 0 1,5 0 0 0 0 b 0 9,5 0 0 0 9 20 1993 0 0 0 2,5 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 22,5 25 1994 0" 0 0 6" """ 1 14,5 0 "" 16,5 " o" 0 "0 0 "" 0 0 "" 1 39 1995 ""5,5 "0 """ 0 " 3. 5 0" 0 """ 0 19 0 0 9,6 0" ~T,4" """ 0 "" b 42 l a it 5,5 " "0 "o 73,5 i "l 4,5 "O 35. 5 0 0 19,1 0 " 4 , 4" 0" 32,5 ' Ï26 Bemærkning: Litauen kom med i Phare Programmet i 1992 Polen Rumænien Slovakiet Støtte opgjort efter sektor 1990-1995 Offentlige institutioner og administrative reformer Omstrukturering af landbrug Det civile samfund og demokratisering Almen og erhvervsmæssig uddannelse og forskning Miljø og nuklear sikkerhed Finanssektor Livsvigtig hjælp Infrastruktur (energi, transport, telekommunikation) Tilnærmelse af lovgivning Forbrugerbeskyttelse Privatsektorudvikling og virksomhedsstøtte Integrerede regionale foranstaltninger Social udvikling og beskæftigelse Folkesundhed Andre sektorer I alt Støtte opgjort efter sektor 1990-1995 Offentlige institutioner og administrative reformer Omstrukturering af landbrug Det civile samfund og demokratisering Almen og erhvervsmæssig uddannelse og forskning Miljø og nuklear sikkerhed Finanssektor Livsvigtig hjælp Infrastruktur (energi, transport, telekommunikation) Tilnærmelse af lovgivning Forbrugerbeskyttelse Privatsektorudvikling og virksomhedsstøtte Integrerede regionale foranstaltninger Social udvikling og beskæftigelse Folkesundhed Andre sektorer l a it Støtte opgjort efter sektor 1990-1995 Offentlige institutioner og administrative reformer Omstrukturering af landbrug Det civile samfund og demokratisering Almen og erhvervsmæssig uddannelse og forskning Miljø og nuklear sikkerhed Finanssektor Livsvigtig hjælp Infrastruktur (energi, transport, telekommunikation) Tilnærmelse af lovgivning Forbrugerbeskyttelse Privatsektorudvikling og virksomhedsstøtte Integrerede regionale foranstaltninger Social udvikling og beskæftigelse Folkesundhed Andre sektorer lait 1990 10 100 0 2,8 22 2 0 6 0 0 38 0 0 0 0 180,8 1990 0 0 0 0 0 0 15,5 0 0 0 0 0 0 0 0 1 53 1990 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 1991 7,5 17 0 14,5 35 16 0 10 0 0 56 0 18 20 3 197 1991 0 34 0 10 0 0 34,3 9 0 0 0 0 0 25 22 1343 1991 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 1992 9,2 18 0 42 18 4,7 0 26,4 0 0 74,5 0 7,2 0 0 200 1992 0 32 0 13 5 5 22 0 0 0 40 0 15 0 20 152 1992 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 1993 27 30 0 45 0 21 0 63 0 5 7 0 0 0 27 225 1994 21,5 2,5" 0" 39 12 22 0 93,8 0 0 9 0 "9 0 0 208,8 1993 10 5 0 18 0 0 9,9 0 0 0 70 0 0 0 27 139,9 1993 0 3 0 5 0 0 0 5 0 0 19 0 3 0 5 40 1994 9,6 0 5 37 0 0 0 25 0 0 23,4 0 0 0 0 100 1994 4 5 0 9 0 5 0 6,5 0 0 0 0 5,5 0 5 40 1995 "2 13 0 37 ""22 0 174 1995 0 10 0 o o o 38 0 0 0 0 0 0 0 66 1995 5 2. 6 0,5 5 1 3 0 8,2 0 0 14,2 1,5 2,4 2 0,6 46 l a it 77,2" 180,5 0 180,3 109 65,7 0 290,2 0 5 193,5 0 34,2 20 30 1. 185,6 lait 19. 6 81 5 96 5 5 81,7 72 0 0 133. 4 0 15 25 69 607,7 l a it 9 10,6 0,5 19 1 8 0 19,7 0 0 33,2 1,5 10,9 2 10,6 126 Bemærkning: Forud for 1993 blev midlerne ydet til Tjekkoslovakiet 37 Slovenien Støtte opgjort efter sektor 1990-1995 Offentlige institutioner og administrative reformer Omstrukturering af landbrug Det civile samfund og demokratisering Almen og erhvervsmæssig uddannelse og forskning Miljø og nuklear sikkerhed Finanssektor Livsvigtig hjælp Infrastruktur (energi, transport, telekommunikation) Tilnærmelse af lovgivning Forbrugerbeskyttelse Privatsektorudvikling og virksomhedsstøtte Integrerede regionale foranstaltninger Social udvikling og beskæftigelse Folkesundhed Andre sektorer I alt 1990 0 0 0 0 0 0 0 0 () 0 0 0 0 0 0 0 1991 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0" 0 0 1992 0 0 0 2,3 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 6. 7 9 1993 0 0 0 3,5 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 7,5 11 1994 77 """" o" """ o 53 b o "o 6 o o 12,5 O" 0 "o "o 24 1995 "Tf" o"" o " 2. 6" 0 0 """""" 0 "7. 4" "o o 3 0 "4,4 0 7. 6"" 25 I alt "7T " o" 0 13. 9" "" 0 0 0 TT7 o o" 15,5 0 "4,4 0 21. 8 69 Det tidligere Jugoslavien Bemærkning: Slovenien kom med i Phare Programmet i 1992 Støtte opgjort efter sektor 1990-1995 Offentlige institutioner og administrative reformer Omstrukturering af landbrug Det civile samfund og demokratisering Almen og erhvervsmæssig uddannelse og forskning Miljø og nuklear sikkerhed Finanssektor Livsvigtig hjælp Infrastruktur (energi, transport, telekommunikation) Tilnærmelse af lovgivning Forbrugerbeskyttelse Privatsektorudvikling og virksomhedsstøtte Integrerede regionale foranstaltninger Social udvikling og beskæftigelse Folkesundhed Andre sektorer I alt 1990 O" 0 ()'" 0 "o "o "30,2"'"" 0 0 Tf o o "o" o o 30,2 1991 (f 0 0 6 0 0 7, f" 0 0 0 0 o o" """" o o " 1992 " o" o o" o o" o 47,7" o" o "b" o" o "o" o" 1993 b" o ""b o """o o 25""" O" O "o" o" o Tf "b" 13,1 47,7 25 Multinationale programmer Støtte opgjort efter sektor 1990-1995 Offentlige institutioner og administrative reformer Omstrukturering af landbrug Det civile samfund og demokratisering Almen og erhvervsmæssig uddannelse og forskning Miljø og nuklear sikkerhed Finanssektor Livsvigtig hjælp Infrastruktur (energi, transport, telekommunikation) Tilnærmelse af lovgivning Forbrugerbeskyttelse Privatsektorudvikling og virksomhedsstøtte Integrerede regionale foranstaltninger Social udvikling og beskæftigelse Folkesundhed Andre sektorer lait 1990 " " 0" "o "o" 21,3 0 0 51 0 0 0 0" "0 0 0 "O 723 1991 " li "o "" b 28,1 23,5 "" 0 0 0 o o 20 4. 3 " 0 0 "Ï. 5 88,4 1992 "73"" "o "o" 24" "46" 0 """'()"" 35 """ 0 0 """"3" "6,5 "" 0 "0 " o" 116 1993 10" 0 0 20. 8" - 20 "0 """ 0 24 '"'" 0 0 '273"' 10 " "O "0 "O 1123 1994 " ~ 2" 0 0 0 "O 0 23" 0 0 " 77 0" o o o" o 25" 1994 "25" 7) "0 13 '"" 13 0 0 86 38 1995 "Tf o o o "o o 25 " 0 0 o" o o o" o" o " 25 l a it 0 0 6 O" ""() 158 "0 ""() O 0" 0 0 0 166 1995 "0" "Tf """"o"" ""8. 5 " " 20 "O """""' 0 70. 5 """" 0 0 " ""5" """ 0 "0 "o" ""o" 104 lait 473""" b " "o f i Tj 122,5 (")" " 71 160,5 0 0 553" "24,8 "O "()""' 13" """579 Andre programmer Støtte opgjort efter sektor 1990-1995 Offentlige institutioner og administrative reformer Omstrukturering af landbrug Det civile samfund og demokratisering Almen og erhvervsmæssig uddannelse og forskning Miljø og nuklear sikkerhed Finanssektor Livsvigtig hjælp Infrastruktur (energi, transport, telekommunikation) Tilnærmelse af lovgivning Forbrugerbeskyttelse Privatsektorudvikling og virksomhedsstøtte Integrerede regionale foranstaltninger Social udvikling og beskæftigelse Folkesundhed Andre sektorer lait 1990 0 0 0 0 0 0 """ 0 0 0 0 0 0 0 " 0 "l3,4 13,4 1991 0 0 0 0,4 0 0 0 0 0 0 0 0 """ 0 0 10 10,4 1992 0 0 5 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 ""()"' 38. 6 43,6 1993 0 0 10 9. 9 0 0 0 0 0 0 0 0 0 "" 0 54. 9 74,8 1994 3 0 10 7 23 0 0 " 2 0 4 21 0 0 6 " 43. 5 1193 1995 0 0 10 17. 8 20 0 0 0 (I 2 74 32 20 0 67. 4 243,2 I alt 3 0 35 35. 1 43 0 0 2 0 6 95 32 20 6 227. 8 504,9 39 Bevilget Phare-støtte opgjort efter sektor Almen og erhvervsmæssig uddannelse og forskning Det civile samfund og demokratisering 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Total 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Total Albanien Bulgarien DDR Den Tjekkiske Republik Estland Letland Litauen Polen Rumænien Slovakiet Slovenien Tjekkoslovakiet Ungarn Det tidligere Jugoslavien 0 0 1 0 o o o 2. 8 0 0 0 4 7. 5 0 0 5 0 0 0 o o 14,5 10 0 0 9 17 6 Multinationale programmer 21,3 28,1 Andre områder lait 0 36,6 0,4 90 (i mio. ECU) 1,2 8 0 0 1 1,5 1,5 42 13 0 2,3 25 21 0 24 0 1403 23 173 0 8 1,5 2 2,5 45 18 5 33 0 26 0 20,8 2. 4 12 0 5,5 4,5 5 6 39 37 9 33 9,6 21 633 0 8 4,2 2 3. 5 37 18 5 1 213 11,2 10,5 13,5 180,3 96 19 5. 5 2,6 13,9 0 24 0 13 0 16 0 8,5 38 1113 6 115,7 9. 9 35,1 162,2 169,9 147,1 7463 17,8 7 Albanien Bulgarien DDR Den Tjekkiske Republik Estland Letland Litauen Polen Rumænien Slovakiet Slovenien Tjekkoslovakiet Ungarn Det tidligere Jugoslavien Multinationale programmer Andre områder I alt 0 12 0 0 0 0 0 0 5 0 0 0 o o o 10 16,2 10 o 0 0 0 o o o o o o 1,2 0 o o o o o 5 03 0 0 o o o 10 103 03 0 4 0 0 0 35 45,7 Den private sektor, udvikling og virksomhedsstotte Finanssektoren 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Total 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Total 0 20 0 223 0 0 0 0 0 0 0 0 o 93 56 743 0 0 0 39 45,5 0 20 40 0 0 31 11 0 3 7 6 0 27 0 0 0 7 70 19 0 0 0 3 0 0 8 0 0 9 23,4 0 0 0 1 9,1 8,3 9,6 7 51,5 0 28 17,1 8,3 19,1 9 0 1933 133,4 0 14,2 12,5 0 31 165 0 27,5 0 0 33,2 153 70 136 0 55,5 3 0 6 0 5 Albanien Bulgarien DDR Den Tjekkiske Republik Estland Letland Litauen Polen Rumænien Slovakiet Slovenien Tjekkoslovakiet Ungarn Det tidligere Jugoslavien Multinationale programmer 0 0 64 1803 1913 1943 0 21 74 95 93,4 139,2 863,1 Andre områder I alt 40 35 35 0 0 0 o o o 4,7 5 0 0 o o o o o 44,7 5 0 0 0 o o 21 0 0 0 0 0 0 o o 61 0 o o o o 145 143 22 0 5 0 0 0 o o o 56 35 0 0 0 0 105 15 0 0 0 2,5 17 0 0 0 3 0 0 0 0 0 143 65,7 5 8 0 0 19 0 0 0 0 403 249,2 Albanien Bulgarien DDR Den Tjekkiske Republik Estland Letland Litauen Polen Rumænien Slovakiet Slovenien Tjekkoslovakiet Ungarn Det tidligere Jugoslavien Multinationale programmer Andre områder lait 40 Folkesundhed Infrastruktur 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Total 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Total Albanien Bulgarien DDR Den Tjekkiske Republik Estland Letland Litauen Polen Rumænien Slovakiet Slovenien Tjekkoslovakiet Ungarn Det tidligere Jugoslavien Multinationale programmer Andre områder Talt 0 45 15 6 103 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 10 0 0 0 263 7 0 0 0 0 13 25,5 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 2 0 0 Albanien Bulgarien DDR Den Tjekkiske Republik Estland Letland Litauen Polen Rumænien Slovakiet Slovenien Tjekkoslovakiet 0 0 0 o o o o 6 0 0 0 0 0 o o o 2 1013 13 Ungarn 0. 8 Det tidligere Jugoslavien Multinationale programmer Andre områder lait 0 0 0 6,8 0 5 0 0 0 o o 10 9 0 0 11 75 0 " "o 0 4. 4 21 0 23 13. 9 62. 6 0 0 0 0 0 0 9 0 0 0 26. 4 63 0 0 o 10 o o 35 0 0 5 0 0 0 o 24 0 0 25 6 0 16. 5 93. 8 25 6. 5 6 0 29 0 31 34 48 0 91 5 9,2 61. 4 150,5 0 125 11 9. 2 19 355 91 38 8. 2 7,4 0 290. 2 72 19. 7 13,4 21 36 73. 3 0 0 70. 5 160. 5 0 423 96,8 114,9 326,4 4573 1. 044,7 Forbrugerbeskyttelse Livsvigtig hjælp 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Total 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Total Albanien Bulgarien DDR Den Tjekkiske Republik Estland Letland Litauen Polen Rumænien Slovakiet Slovenien Tjekkoslovakiet Ungarn Det tidligere Jugoslavien Multinationale programmer Andre områder Talt Albanien Bulgarien DDR Den Tjekkiske Republik Estland Letland Litauen Polen 0 5 0 0 0 o o o 10 20 0 0 0 0 0 0 50 0 0 0 0 0 0 0 Rumænien 15,5 34,3 22 Slovakiet Slovenien Tjekkoslovakiet Ungarn 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 o Det tidligere Jugoslavien 30,2 73 47,7 Multinationale programmer 51 0 0 Andre områder 0 lait 101,7 0 0 71,4 119,7 44,9 7 0 0 0 o o o o o o o o o 23 0 o 30 77 25 0 0 0 o o o 81. 7 0 0 0 0 158 51 0 25 392,7 41 Miljø og nuklear sikkerhed Omstrukturering af landburg 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Total 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Total Albanien Bulgarien DDR Den Tjekkiske Republik Estland Letland Litauen 0 3. 5 20 0 0 0 0 0 19 0 0 0 0 0 Polen 22 35 Rumænien Slovakiet Slovenien Tjekkoslovakiet Ungarn Det tidligere Jugoslavien Multinationale programmer Andre områder 0 0 0 30 27 0 0 0 0 0 0 5 10 o 23. 5 0 I alt 1023 9 23 3. 3 15. 6 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 20 0 38,9 0 5 0 0 23 5. 5 1 12 0 0 0 0 155 0 13 23 3. 3 61. 1 20 0 2. 5 55 1 109 5 1 0 35 743 0 122. 5 43 Albanien Bulgarien DDR Den Tjekkiske Republik Estland Letland Litauen 0 16 0 0 0 0 0 Polen 100 Rumænien Slovakiet Slovenien Tjekkoslovakiet 0 0 0 0 0 25 0 0 0 0 0 17 34 0 0 0 Ungarn 20 13 Det tidligere Jugoslavien Multinationale programmer Andre områder 0 0 0 0 0 0 15 10 0 0 0 0 0 18 32 0 0 0 5 0 0 0 10 0 0 0 0 0 0 5 0 0 4. 5 0 0 0 0 5 0 0 0 0 0 30 56 0 4. 5 0 0 0 30 2. 5 13 1803 5 3 0 0 30. 5 0 0 0 0 5 0 0 0 0 0 0 10 81 2. 6 10. 6 0 0 0 0 10 78. 5 0 0 0 0 0 0 7 73 82 483,4 l a it 136 89 80 7 83 17 40,6 441,1 Offentlige institutioner og administrative reformer Social udvikling og beskæftigelse 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Total 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Total Albanien Bulgarien DDR Den Tjekkiske Republik Estland Letland Litauen Polen Rumænien Slovakiet Slovenien Tjekkoslovakiet Ungarn Det tidligere Jugoslavien Multinationale programmer Andre områder 0 0 o o o o o 1. 2 16 0 0 0 0 0 4. 6 1. 2 0 11 0 0 o 0 0 0 5 2. 8 1. 3 5. 5 7. 5 9. 2 ""27 21. 5 0 0 0 o 8 0 11 0 0 0 0 0 145 0 1. 5 0 10 9. 6 0 0 o 1. 5 0 10 0 4 0 0 0 2 25 3 5. 8 17. 2 0 16 2. 8 1. 3 5. 5 77. 2 19. 6 9 0 0 27 2 47. 5 3 l a it 2 63 25,2 6 5J Til ,9 24,6 233,9 Albanien Bulgarien DDR Den Tjekkiske Republik Estland Letland Litauen Polen Rumænien 0 0 0 0 0 0 0 0 0 Slovakiet (1 Slovenien Tjekkoslovakiet Ungarn Det tidligere Jugoslavien Multinationale programmer Andre områder l a it 0 0 3 0 0 0 3 0 2. 5 0 0 0 0 0 18 0 0 0 15 0 0 0 0 0 0 0 o o o o 7. 2 15 0 0 0 26 0 0 0 0 0 0 14 0 0 0 9 0 5. 5 0 0 0 o o o 3 53 4 82 2 83 0 0 0 2 2. 9 9. 2 4. 4 0 0 2. 4 4. 4 0 2 0 0 20 4 73 o 65 0 24 9. 2 4. 4 34. 2 15 10. 9 4. 4 15 31 0 0 20 1773 42 Tilnærmelse af lovgivning Andre sektorer 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Total 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Total Albanien Bulgarien DDR Det tidligere Jugoslavien Estland Letland Litauen Polen Rumænien Slovakiet Slovenien Tjekkoslovakiet Ungarn Den Tjekkiske Republik Multinationale programmer Andre områder lait 0 0 Albanien Bulgarien DDR 0 0 14 Den Tjekkiske Republik Estland Letland Litauen Polen Rumænien Slovakiet Slovenien Tjekkoslovakiet Ungarn Det tidligere Jugoslavien Multinationale programmer 0 0 0 0 0 0 0 0 o o o o 0 0 0 0 0 0 0 3 22 0 0 20 0 0 4. 4 0 0 0 9 135 9 0 20 0 6. 7 30 4 0 15 " 0 0 13 0 8 103 16 22. 5 27 27 5 75 0 1 0 0 0 0 0 o 1. 5 4. 5 1 0 0 5 0 0 0 o o Andre områder lait 13. 4 27,4 10 38. 6 54. 9 563 1352 180,9 43. 5 553 7 0 0 3 0 0 0 0 0 0. 6 7. 6 0 2 0 11,4 15 14 11 21 34 325 30 69 10. 6 21,8 50 7 0 0 15 67. 4 227. 8 543 87,6 Integrerede regionale foranstaltninger 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Total Albanien Bulgarien DDR Den Tjekkiske Republik Estland Letland Litauen Polen Rumænien Slovakiet Slovenien Tjekkoslovakiet Ungarn Det tidligere Jugoslavien Multinationale programmer Andre områder lait 0 0 0 o o o o o o o o o o o 4,3 0 43 0 0 o o o o o o o o o o 10 o 6. 5 0 163 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 83 8. 5 0 0 0 0 0 o o o 1. 5 0 0 5 0 0 32 47 0 0 0 0 0 0 0 0 1. 5 0 0 15 0 24. 8 32 81,8 43 Phares finansielle resultater Fig. 1 - Forpligtede, kontraherede og udbetalte midler, 1990-1995 (5. 416,9 mio. ECU) 1990 1991 1992 1993 1994 1995 • forpligtelser M kontrakter betalinger Fig. 2 - Samlede forpligtede, kontraherede og udbetalte midler, 1990-1995 (mio. ECU) 1995 var det år, hvor Phare fortsat forbedrede sine resultater, og hvor højdepunktet var en væsentlig stigning i kontrahenngsprocenten. Det betyder, at Phare nu for første gang har nået en situation, hvor kontraheringen i et givet år er på samme niveau som forpligtelserne i det samme år. I betragtning af, at resultaterne i 1994 i sig selv var en forbedring i forhold til 1993, er dette udtryk for en positiv tendens og betyder, at det ophobende efterslæb af ikke-kontraherede forpligtelser ikke længere er stigende. Man håber, at den yderligere indsats i 1996 for at strømline procedurerne og decentralisere Phare effektivt vil gøre det muligt at understøtte disse kontraherings- procenter og hæve dem yderligere. Phare Programmets finansielle resultater fremgår af procenterne for forpligtede, kontraherede og udbetalte midler og af forbindelsen mellem disse tre over tid. Den samlede sum af forpligtede, kontraherede og udbetalte midler for hvert af årene i perioden 1990-1995 er vist i fig. 1. De kumulative forpligtede, kontraherede og udbetalte midler i samme periode er vist i fig. 2. Forpligtede midler Phare Programmet fastholdt i 1995 den høje procentandel af indgåede forpligtelser over Phares budget. Som i de tidligere år lå denne med 99,4% af 1995-budgettet tæt på 100%. 44 forpligtelser • kontrakter betalinger 1994 Kontraherede midler i summen af kontraherede Phare-midler Stigningen fortsatte i 1995 med det største kontraherede beløb (1. 142,9 mio. ECU) noget år siden Programmets start. Dette skal sammenlignes med 665 mio. ECU i 1994. Budgetåret, hvorunder de indgåede kontrakter i hvert kalenderår henhører, fremgår af fig. 3. Fig. 3 - Indgåede kontrakter pr. kalenderår (i mio. ECU) Forbedringen i kontraheringen kan tilskrives følgende tre faktorer 1. 012,3 1. 007. 9 • decentralisering - der er nu indført gennemførelses- strukturer i hvert af samarbejdslandene, og bestræ belserne i 1994 på at standardisere procedurerne, især via distribution af det decentrale gennemførelses- systems procedurehåndbøger, begyndte i 1995 at bære frugt. 1995 var følgelig det første år, hvor kontra- program var heringsprocenten forvaltningsenhederne (PMU) end i Bruxelles. blandt højere • forbedret programkvalitet - forbedringerne i program udformningen, især i 1994, førte til en hurtigere gennemførelse af programmerne og til mere effektiv kontrahering • gennemførelseskontrol - i løbet af første halvår af 1995 blev der gennemført en systematisk og detaljeret opfølgning af alle programmer. Programmerne blev gennem denne proces kontrolleret, gennemførelses- vanskeligheder blev identificeret, og foranstaltninger til fremskyndelse af gennemførelsen blev udarbejdet. Dette resulterede i højere kontraheringsprocenter. Finansieringsprocedure Som led i Phare Programmet er der tre trin, som bringer det af budgetmyndigheden godkendte årsbudget frem til det punkt, hvor projekterne er gennemført og midlerne udbetalt. Phare har en økonomisk forvaltningsprocedure, som er tilpasset denne proces. Forpligtelse - Hvert år vedtages der et Phare-budget, som viser, hvilke midler Kommissionen er rede til at bevilge via Phare Programmet til hvert land. Dernæst udformes det landsspecifikke operationelle program, og finansieringsforslagene disse finansieringsforslag har fået en positiv udtalelse fra Phares Forvaltningsudvalg og er vedtaget af Kommissionen, siger man, at midlerne til forslagene er blevet forpligtet. Phare skal indgå forpligtelser for hele sit årsbudget i det år, budgettet dækker. udarbejdes. Når 1990 budgetted 98. 4% 1991 budgetted 99. 0% 1992 budgetted 81,1% 1993 budgetted 59. 6% 1994 budgetted 46. 6% 1995 budgetted 21. 1% % kontraheret 31. 12. 95 kontraheret i 1990 kontraheret i 1991 • kontraheret i 1992 • kontraheret i 1993 • kontraheret i 1994 • kontraheret i 1995 • endnu ikke kontraheret Kontrahering - Når midlerne først er forpligtet, indledes der udbud, så de aktiviteter, der er skitseret i de operationelle programmer, kan omsættes i praksis. Så snart en udbudsprocedure er vel gennemført, og der er underskrevet en kontrakt, siger man, at midlerne er kontraheret. Kontraheringen vigtigste foranstaltning i forbindelse med gennemførelsen af Programmet, da det er via kontrakterne, at Phare - midlerne frigives og den faktiske gennemførelse på stedet kan påbegynde. den er trin Betaling i - Udbetalingen er det sidste finansieringsprocessen. Den finder sted fordelt på hele kontraktens løbetid og afspejler fuldførelsen af hver af projektets komponenter. Da projekterne kan strække sig over flere år, er betalingerne ofte spredt over samme tidsrum. Det er af denne årsag, at betalingerne altid er bagud i forhold til de forpligtede og kontraherede beløb. 45 Udbetalte midler Fig. 4 - Udbetalinger i hvert budgetår (i mio. ECU) Udbetalingerne i 1995 udgjorde 85,3% af det budgetterede beløb. Det var lavere end beløbet i 1994. som lå på 99%, hovedsageligt på grund af to specifikke faktorer • suspenderingen af 20 mio. ECU i makroøkonomisk bistand til Albanien og • vanskeligheder med at gennemføre det grænse overskridende samarbejde. Ikke desto mindre voksede betalingerne i 1995 med 5,5% i forhold til 1994. 1. 154. 7 1012. 3 1. 007. 9 I betragtning af den høje kontraheringsprocent i 1995 og at 1994, tidligere betalingsprocenterne vil stige, efterhånden som disse kontrakter gennemføres. forventes også det, i Budgetåret, hvorunder betalingerne i hvert år henhører, fremgår af fig. 4. budgetted 98. 3% budgetted 92. 3% budgetted 77. 9% budgetted 54. 5% budgetted 30. 4% budgetted 5. 5% % udbetalt pr. 31. 12. 95 udbetalt i 1990 udbetalt i 1991 • udbetalt i 1992 • udbetalt i 1993 • udbetalt i 1994 • udbetalt i 1995 LZJ endnu ikke betalt De samlede kontraherede midler og betalinger i procent af de samlede forpligtelser Fig. 5 - Kumulative kontrakter og betalinger, 1990-1995 (%) Disse tal er vigtige indikatorer. For det første viser de, i hvilket omfang Phare har nedbragt den tid, det tager fra forpligtelsen af midlerne til indgåelsen af de fornødne kontrakter. Derfor er dette et mål for Phare-procedurernes effektivitet. For det andet viser de den tid, det tager fra indgåelsen af kontrakterne til udbetalingen af midlerne. De er begge et mål for Phares effektivitet og et parameter for projektledelsens effektivitet på stedet. 1990 1991 1992 1993 1994:. _1??5_ Kumulative kontrakter i °A af kumulative 31. 0 36. 0 44. 0 48,0 52. 0 62. 0 forpligtelser Kumulative betalinger i % af kumulative forpligtelser 35. 0 36,0 39. 0 43,0 50. 0 53. 0 fortsat forbedredes Det er derfor opmuntrende, at begge disse procentvise forhold i 1995. De kumulative kontrakter i procent af de samlede forpligtelser voksede med 10% i forhold til 1994 til 62%, og de kumulative betalinger viste også en ganske pæn stigning på 3% til 53%. De procentvise forhold over tid er vist i fig. 5. 46 Større programmer indledt i 1995 Landbrug Udviklingsprogram for landbrug og landdistrikter Polen Udviklingsprogram for landbrug og landdistrikter Ungarn Udviklingsprogram for landbrug og landdistrikter Rumænien Landbrugsprogram Bulgarien Program for landbrug og registrering af fast ejendom Slovakiet Grænseoverskridende samarbejde Program for grænseoverskridende samarbejde i Østersøregionen Program for grænseoverskridende samarbejde med Østrig Den Tjekkiske Republik Program for grænseoverskridende samarbejde med Østrig Ungarn Program for grænseoverskridende samarbejde med Østrig Slovenien Program for grænseoverskridende samarbejde med Østrig Slovakiet Program for grænseoverskridende samarbejde med Tyskland Polen Program for grænseoverskridende samarbejde med Tyskland Den Tjekkiske Republik Program for grænseoverskridende samarbejde med Grækenland Albanien Program for grænseoverskridende samarbejde med Grækenland Bulgarien Program for grænseoverskridende samarbejde med Italien Albanien Program for grænseoverskridende samarbejde med Italien Slovenien Uddannelse og sundhed Reformprogram for de højere uddannelser Rumænien Program for social sikkerhed og sundhed Estland Strategiske foranstaltninger for at nå reformmålene (SMART) Polen Erhvervsuddannelse, uddannelsesreform, videnskab og teknologi Bulgarien Energi Program for konventionel energi Bulgarien Program for konventionel energi Rumænien Udviklingsprogram for energimæssige infrastrukturer Slovenien Energiprogram Ungarn Miljø Miljøprogram Ungarn Miljøprogram Polen 9 mio. ECU 3 mio. ECU 8 mio. ECU 2,9 mio. ECU 7 mio. ECU 9 mio. ECU 5 mio. ECU 21 mio. ECU 4,4 mio. ECU 4 mio. ECU 7 mio. ECU 18 mio. ECU 13 mio. ECU lOmio. ECU lOmio. ECU 5 mio. ECU 2,6 mio. ECU 14 mio. ECU 6 mio. ECU 7 mio. ECU 3 mio. ECU 4 mio. ECU 49 mio. ECU 25 mio. ECU Program for forvaltning af vandressourcer Ungarn 5 mio. ECU 9 mio. ECU Infrastruktur 23 mio. ECU Udviklingsprogram for infrastrukturer Estland 5 mio. ECU 47 Program for fremme af udenlandske investeringer Den Tjekkiske Republik Program for privatsektorudvikling Slovakiet Privatiseringsprogram Ungarn Program for regional udvikling og omstilling af stålindustrien Ungarn Regionalt udviklingsprogram (STRUDER II) Polen Program for små og mellemstore virksomheder Polen Program for turisme Ungarn Program for turisme (TOURIN III) Polen 1 mio. ECU 18,7 mio. ECU 5 mio. ECU 5 mio. ECU 20 mio. ECU 3 mio. ECU 1 mio. ECU 6 mio. ECU Reformer af offentlige institutioner og administrative reformer Europæisk integrationsprogram Estland Europæisk integrationsprogram Letland Europæisk integrationsprogram Litauen Europæisk integrationsprogram Slovakiet Rammeprogram for tilnærmelse af national ret til EU-ret Bulgarien Udviklingsprogram for menneskelige ressourcer Den Tjekkiske Republik Udviklingsprogram for menneskelige ressourcer Litauen 2,8 mio. ECU 1,3 mio. ECU 5,5 mio. ECU 5,55 mio. ECU 2 mio. ECU 2 mio. ECU 4,4 mio. ECU Udviklingsprogram for infrastrukturer Letland 6,2 mio. ECU Udviklingsprogram for infrastrukturer Litauen 9,5 mio. ECU Udviklingsprogram for infrastrukturer Slovakiet 5,2 mio. ECU Investeringsprogram for infrastrukturer Den Tjekkiske Republik 60 mio. ECU Fagligt bistandsprogram for telekommunikations- og postsektoren Rumænien Program for finansiering af offentlige investeringer Litauen Program for lettelse af transittrafik Ungarn 12 mio. ECU 5,5 mio. ECU 8 mio. ECU Transport- og kommunikationsprogram Ungarn 17 mio. ECU 22 mio. ECU 16 mio. ECU 20 mio. ECU 5 mio. ECU 2,5 mio. ECU 9,6 mio. ECU 6,1 mio. ECU 8,3 mio. ECU 7,6 mio. ECU Program for transportmæssige infrastrukturer Polen Tran sportprogram Albanien Transportprogram Bulgarien Transportprogram Rumænien Privatsektorudvikling og virksomhedsomlægning Program for banksektoren Letland Økonomisk udviklingsprogram Litauen Økonomisk reformprogram Estland Økonomisk reformprogram Letland Økonomisk reformprogram Slovenien 48 Udviklingsprogram for institutioner og menneskelige ressourcer Slovenien Udviklingsprogram for institutioner og menneskelige ressourcer Letland Udviklingsprogram for menneskelige ressourcer Estland Reformprogram for den offentlige forvaltning Ungarn Program for institutionel integration med EU Den Tjekkiske Republik Program for et sikkert samfund Polen Social udvikling Program for social bistand Ungarn Program for social beskyttelse, arbejdsmarkeder og sundhed Slovakiet Multinationale programmer Fællesskabsaktion for samarbejde på det økonomiske område (ACE) Program for know-how til forberedelse 4,4 mio. ECU af integration i det indre marked 9,2 mio. ECU Intereuropæisk Link-NGO- program (LIEN) Multilateralt grænseoverskridende program 2,7 mio. ECU Partnerskabsprogram Program for energisektoren 3 mio. ECU Miljøprogram 18,5 mio. ECU 10 mio. ECU 12,95 mio. ECU 10 mio. ECU 9 mio. ECU 20 mio. ECU Program for telekommunikation og postvæsen 7 mio. ECU Program for lettelse af transittrafik 30 mio. ECU 5 mio. ECU 2 mio. ECU 2 mio. ECU 4,4 mio. ECU Program for fremme af etablering og udvikling af joint ventures (forlængelse af JOP) Program for kvalitetssikring Program for regional industriel ejendomsret Program for reformer af social beskyttelse for lande med Europaaftaler Program for udvikling af handel Tværeuropæisk samarbejdsordning for de højere uddannelser (Tempus II) 10 mio. ECU Transportprogram Samarbejde om fjernundervisning 10 mio. ECU Samarbejde om de højere uddannelser 3,5 mio. ECU Demokratiprogram 10 mio. ECU Facilitet til forberedelse af miljøprojekt 15 mio. ECU Facilitet til støtte for tilnærmelse af miljølovgivning 10 mio. ECU Program for intellektuel ejendomsret 2 mio. ECU Program for tværregionalt samarbejde 2 mio. ECU Andre projekter Facilitet for generel faglig bistand Albanien Udviklingsprogram for lokalsamfund Albanien Faglig bistandsfond Den Tjekkiske Republik 50 mio. ECU 30 mio. ECU 4 mio. ECU lOmio. ECU 5 mio. ECU 98,1 mio. ECU 11,5 mio. ECU 7 mio. ECU 8,5 mio. ECU 3 mio. ECU 49 ISSN 0254-1459 • Kom (96) 360 endelig udg. • DOKUMENTER • DA • Katalognummer: CB-C0-96-363-DA-C ISBN 92-78-07157-9 • Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg Europa-Kommissionen • Generaldirektorat for Eksterne Forbindelser: Europa og De Nye Uafhængige Stater. Den Fælles Udenrigs- og Sikkerhedspolitik, Kommissionens Delegationer (GD IA) Informationsenhed - Phare Kontoradresse Montoyerstraat 34 Rue Montoyer B-1000 Bruxelles Postadresse MO 34 3/80 Wetstraat 200 Rue de la Loi B-1049 Bruxelles World Wide Web Adresse http://europa. eu. int/en/comm/dgla/phare. html Tlf. (+32-2) 299 16 00 / 299 14 44 / 299 15 55 Fax (+32-2) 299 17 77 E-mail phare. info@dgla. cec. be Danish P/DA/08. 96/02/02/1 l/B