title: Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle asiakirjasta - Tietoyhteiskunnan vaikutus Euroopan unionin politiikkoihin - Seuraavien vaiheiden valmistelu

eurovoc_concepts:
action programme
information policy
information technology
single market
telecommunications

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 24. 07. 1996 KOM(96) 395 lopull. KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE asiakirjasta Tietoyhteiskunta Korfusta Dubliniin Uudet nousevat ensisijaiset tavoitteet KQMISMON_TIEDONANTO NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE asiakirjasta Tietoyhteiskunnan vaikutus Euroopan unionin politiikkoihin Seuraavien vaiheiden valmistelu Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle asiakirjasta Tietoyhteiskunta Korfusta Dubliniin Uudet nousevat ensisijaiset tavoitteet 1. neuvoston käsittelevän periaatteesta ja maailmanlaajuinen päätettiin Korfun Tietoyhteiskuntaa huippukokouksessa 24 ja 25 päivänä kesäkuuta 1994 Bangemannin kertomuksen Eurooppa perusteella. Huippukokous katsoi, "että uuden tietoyhteiskunnan esiin nostamien kysymysten tärkeys ja monimutkaisuus antavat aiheen perustaa pysyvä yhteensovittamisväline. muun muassa, jotta huolehdittaisiin yhteensovitetusta lähestymistavasta neuvostossa. " Korfun neuvosto kehotti komissiota laatimaan toimintasuunnitelman yhteisön tasolla tarvittavista toimenpiteistä. tietoyhteiskunta päätelmien Toimintasuunnitelmasta, joka hyväksyttiin 19 päivänä heinäkuuta 1994 ja jonka otsikkona on Euroopan tie tietoyhteiskuntaan, keskusteltiin ensimmäisessä tieto yhteiskuntaa käsittelevässä neuvostossa 28 päivänä syyskuuta 1994. Neuvosto kehotti komissiota ryhtymään useisiin toimenpiteisiin toimintasuunnitelmassa hahmotetuilla aloilla. Neuvoston antamat ohjeet antoivat erityisesti tärkeän sysäyksen televiestinnän vapauttamiselle. Toimintasuunnitelmalla unionin tietoyhteiskuntapolitiikan ensimmäinen kehys. Tältä pohjalta on tapahtunut suurta edistystä kahden viime vuoden aikana: on menestyksellisesti Euroopan luotu lainsäädännön uudistuspaketti johtaa teknologista kehittämistä koskevaa neljättä puiteohjelmaa Komission esittämän televiestinnän täydelliseen vapauttamiseen 1 päivään tammikuuta 1998 mennessä. Tutkimusta toteutetaan ja onnistuneesti, ja se sisältää kolme tieto- ja viestintätekniikkaan liittyvää erityisohjelmaa. Useita on aloitettu. G7-maiden Brysselissä helmikuussa 1995 ja Etelä-Afrikassa toukokuussa 1996 pidetyt konferenssit lisäsivät myös asiaa koskevaa tietoa. tiedotuskampanjoita Useimmat toimintasuunnitelmassa hahmotellut toimenpiteet on joko toteutettu tai niitä käynnistetään. Jotkut toimet, esimerkiksi tietoturva, ovat kuitenkin vireillä, koska niiden valmistelu vie oletettua enemmän aikaa. A&- toteuttamisesta on saatu arvokkaita kokemuksia. Toimintasuunnitelman Komissiolla on nyt laajempi käsitys toimenpiteistä, jotka tarvitaan sen tietoyhteiskuntapolitiikan tavoitteiden saavuttamiseksi. Lisäksi esiin on noussut uusia kysymyksiä tarkastella toimintasuunnitelmaa uudelleen, jotta tietoyhteiskunnalle annettaisiin uusi poliittinen sysäys. Tämä on tietoyhteiskuntaa käsittelevän neuvoston tavoite 8 päivänä lokakuuta 1996. asioita. Tämän vuoksi on aika ja 2. N ep politiikan päälinjaa on yksilöity yhtä tärkeiksi tavoitteiksi: (i) Liiketoimintaympäristön parantaminen Euroopan liikeyritykset ovat alkaneet mukautua lisääntyvään kilpailupaineeseen ja tajuta tietoyhteiskunnan suunnattomat mahdollisuudet. Tätä vaikeata tehtävää varten ne tarvitsevat kuitenkin suotuisan liiketoimintaympäristön. Tämä tarkoittaa erityisesti, tehokkaasti koko että televiestinnän täydellinen vapauttaminen on toteutettava Euroopan unionissa 1 päivään tammikuuta 1998 mennessä. Se tarkoittaa myös, että tietoyhteiskunnan palvelujen kansallisen sääntelyn avoimuutta ja johdonmukaisuutta on tasapuolisen kilpailun ja sisämarkkinoiden toiminnan varmistamiseksi. lisättävä Lopuksi on kiinnitettävä enemmän huomiota siihen, että talouden eri alat, mukaan lukien pk-yritykset, ryhtyvät nopeasti käyttämään tieto- ja viestintätekniikkaa. (ii) Sijoittaminen tulevaisuuteen Tietoyhteiskunta tarkoittaa tietoon perustuvaa yhteiskuntaa. Euroopan tietopohjan laajentamiseksi tietoyhteiskuntaan liittyvällä tutkimustyöllä olisi oltava tärkeä asema Viidennessä puiteohjelmassa, kuten todettiin komission 10 päivänä heinäkuuta 1996 hyväksymissä aiheellisia toimenpiteitä reagoidakseen Firenzen Eurooppa-neuvoston kehotukseen "laatia nopeasti toimintasuunnitelma aloitteesta Oppiminen tietoyhteiskunnassa". suuntaviivoissa. Komissio ensimmäisissä kehittää (iii) Ihmiset keskipisteenä Komission ensisijaisena tavoitteena on asettaa ihmiset tietoyhteiskuntapolitiikan keski pisteeksi. Tämä tarkoittaa heidän odotustensa ja huolenaiheidensa parempaa huomioon ottamista sellaisissa kysymyksissä kuten mahdollisuuksissa käyttää useita erilaisia palveluja ja sisältöjä. Käytännössä komissio aikoo edetä rakennerahastojen ja tietoyh teiskuntapolitiikkojen kysymysten käsittelemiseksi, kuluttajien etujen suojelemiseksi ja julkisen alan palvelujen laadun parantamiseksi. yhdentämiseen läheisempään sosiaalisten 4l (iv) Maailmanlaajuiseen haasteeseen vastaaminen Lisääntynyt globalisoituminen tarkoittaa, että olisi määriteltävä maailmanlaajuiset säännöt. Komissio pitää Maailman kauppajärjestön neuvottelujen loppuunsaattamista tältä osin erittäin tärkeänä. Todella maailmanlaajuinen tietoyhteiskunta merkitsee yhteistyön lisäämistä naapureidemme kanssa ja kehittyvän maailman auttamista tietoyhteiskuntaan yhdentymisessä 2000-luvulla. 3. Komissio esittää seuraavat asiakirjat reaktiona näihin uusiin poliittisiin ensi sijaisiin tavoitteisiin: (i) Tiedonanto Tietoyhteiskunnan vaikutukset Euroopan unionin politiikkoihin - seuraavien vaiheiden suunnittelu, joka on poliittisesti erityisen tärkeä, koska siinä luodaan perusta toimintasuunnitelman mukauttamiseksi, jonka komissio tekee tämän vuoden loppuun mennessä ottaakseen huomioon uudet strategiset ensisijaiset tavoitteet. (ii) Vuireä kirja Eläminen ja työskentely tietoyhteiskunnassa: ihmiset ensin, jonka tarkoituksena on syventää poliittista, yhteiskunnallista ja kansalaiskeskustelua tietoyhteiskunnan tärkeimmistä sosiaalisista ja yhteiskunnallisista näkökohdista. (iii) Tiedonannossa Standardointi tietoyhteiskunnassa tarkastellaan sitä, miten tieto- ja viestmtätekmikkamarkkinoiden ominaisuuksien ja voidaan standardoinnin tietoyhteiskunnan toteuttamiseksi tarvittavien standardien laatimiseksi. tieto- ja viestintätekniikoiden olosuhteet parhaat mahdolliset perusteella luoda (iv) Direktiiviluonnos Sisämarkkinoiden sääntelyn avoimuus tietoyhteiskunnan palveluja varten, jolla luodaan jäsenvaltioiden lainsäädäntöaloitteita koskeva tieto järjestelmä. 4. Komissio kehottaa neuvostoa, Euroopan parlamenttia, talous- ja sosiaalikomiteaa sekä alueiden komiteaa esittämään mielipiteensä näistä tärkeistä politiikan suuntaviivoista valmistellakseen Dublinin Eurooppa-neuvostoa varten. toimintasuunnitelman uudistetun ajoissa A C Tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle asiakirjasta Tietoyhteiskunnan vaikutus Euroopan unionin politiikkoihin Seuraavien vaiheiden valmistelu 1. 2. JOHDANTO TULEVAT POLHTTISET ENSISUAISET TAVOITTEET 2. 1. Liiketoimintaympäristön parantaminen 'a. Vuoden 1998 onnistuminen b. Sisämarkkinoiden toteuttaminen c. Teollisen muutoksen helpottaminen 2. 2. Sijoittaminen tulevaisuuteen a. Tietopohjamme lisääminen b. Koulutuksen parantaminen c. Kestävän kehityksen käsitteleminen Ihmiset keskipisteenä 2. 3. a. Euroopan yhdentymisen lisääminen b. Kuluttajien etujen suojeleminen c. Julkisen alan palvelujen parantaminen d. Kulttuurisen monimuotoisuuden varmistaminen 2. 4. Vastaaminen maailmanlaajuiseen haasteeseen a. Maailmanlaajuisten sääntöjen määritteleminen b. Yhteistyö naapureidemme kanssa c. Kehitysmaiden yhdentymisen parantaminen 3. SEURAAVAT VAIHEET A * 1. JOHDANTO Tietoyhteiskunta on viime vuosina siirtynyt Euroopan unionin poliittisen asialistan kärkeen. Tämä kehitys tarkoittaa sen tärkeän aseman nimenomaista tunnustamista, joka uusilla sovelluksilla ja palveluilla voi olla maailmanlaajuisen kilpailukyvyn ja työllisyyden haasteisiin vastaamisessa. Tieto- ja viestintäteollisuudet kasvavat nopeimmin maailmassa, ja niiden vuotuinen kasvuvauhti on seitsemästä kahdeksaan prosenttia vuodessa. Niiden osuuden maailman bruttokansantuotteesta odotetaan kaksinkertaistuvan vuoteen 2000 mennessä noin kymmeneen prosenttiin. Tilanne on samanlainen Euroopassa, jossa on erittäin suuria mahdollisuuksia yleisradiolähetys-, tietokoneohjelma-, elektroniikka-, joillakin ja puhelinyhtiöille. Vaikka Euroopan asema onkin vahva kustannus- markkinalohkoilla, olemme yhä Yhdysvaltojen ja Japanin jäljessä useilla tärkeillä aloilla. Talouden kaikkien alojen ja yhteisön kansalaisten tulevaisuuden kannalta on ehdottoman välttämätöntä, että Eurooppa menestyy näillä aloilla. Euroopan unionin kattava tietoyhteiskuntastrategia käynnistettiin heinäkuussa 1994, jolloin toimintasuunnitelman Euroopan tie tietoyhteiskuntaan1. Euroopan komissio julkaisi Toimintasuunnitelma sisältää Euroopan unionin yhdennetyn tietoyhteiskuntakehyksen, joka kattaa useita tärkeitä Euroopan unionin politiikan aloja mukaan lukien televiestinnän, tutkimuksen ja kehityksen, innovaatiot, kilpailun, pienet ja keskisuuret yritykset, taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden, audiovisuaalisen alan, kansainväliset suhteet ja kulttuurin. luonne Vaikka toimintasuunnitelmassa hahmotellut tavoitteet yhä pätevätkin, tietoyhteiskunnan ja viimeaikainen kansainvälinen kehitys vaativat jo kaikkialle ulottuva suoritettujen toimenpiteiden ajantasaistamista, lujittamista ja mukauttamista sekä tietoyhteiskuntaulottuvuuden sisällyttämistä poliittisiin aloihin, joita ei ole alunperin käsitelty toimintasuunnitelmassa. Lisäksi tietoyhteiskunnan monisärmäisyys vaatii yh teisön eri politiikkojen, eri välineiden ja rahoitusmenetelmien entistä suurempaa poliittista yhteensovittamista. Edellä kuvatun perusteella tämän tiedonannon tavoitteena on osoittaa tietoyhteiskunnan vaikutus Euroopan unionin politiikkoihin ja näin korostaa tulevia ensisijaisia tavoitteita. KOM (94) 347 2. TULEVAT POLIITTISET ENSISIJAISET TAVOITTEET 2. 1. LIIKETOIMINTAYMPÄRISTÖN PARANTAMINEN Tietoyhteiskunta muuttaa nopeasti ja perinpohjaisesti liiketoimintaympäristöä ja asettaa lisää kilpailupaineita Euroopan teollisuudelle. Euroopan on käytettävä hyväkseen mahdolli suus lisätä kilpailukykyään ja siten parantaa työllisyystilannetta. Euroopan liikeyritykset ovat alkaneet mukautua uuteen tilanteeseen, ja niillä on hyvä työvoima-, pääoma- ja teknologia-perusta. Muutoksista selviytyminen on kuitenkin monimutkainen kysymys, johon ei ole olemassa edeltä käsin määriteltyjä ratkaisuja ja johon sen vuoksi sisältyy suuria vaaroja. Tarvittavia mukautuksia varten Euroopan liikeyritykset tarvitsevat selkeän ja ennustettavan kehyksen, jonka ansiosta ne voivat täysimääräisesti hyödyntää uudet markkinamahdollisuudet. a. Vuoden 1998 onnistuminen Täydelliseen vapauttamiseen perustuvan uuden televiestinnän sääntelykehyksen luomisella 1 päivään tammikuuta 1998 mennessä on ratkaiseva asema niiden yksityisten sijoitusten laukaisijana, joita tarvitaan Euroopan tietoyhteiskunnan kehittymiselle välttämättömän viestintäinfrastruktuurin luomiseksi. Kilpailu on välttämätöntä viestintäpalvelujen laadun parantamiseksi, hintojen alentamiseksi ratkaisevasti ja lukemattomien uusien palvelujen syntymiseksi. Firenzen Eurooppa-neuvosto korosti televiestinnän vapauttamisen ja alan sisämarkkinoiden luomisen tärkeyttä. Se pyysi ministerineuvostoa siirtymään vapauttamisessa eteenpäin. Komissio ja jäsenvaltiot ovat jo edistyneet huomattavasti useiden tärkeiden osa-alueiden vapauttamisessa ennen vuotta 1998. Näihin kuuluvat matka- ja satelliittiviestintä, kaapelitelevisioverkkojen käyttö televiestintään samoin kuin vaihtoehtoisen infrastruktuurin käyttö jo vapautettuihin palveluihin 1 päivästä heinäkuuta 1996 lähtien. Tietyt jäsenvaltiot ovat pyytäneet poikkeuksia2 täyden kilpailun toteuttamisaikataulusta. Komissio harkitsee näitä pyyntöjä, ja näitä poikkeuksia koskevat päätökset tehdään julkisen kuulemisen jälkeen3. Kun otetaan huomioon vapautetun televiestintäalan merkitys koko talouselämän kannalta, poikkeuksia pyytäneitä jäsenvaltioita kehotetaan kuitenkin lyhentämään aikaa tai luopumaan niistä, jos pyynnöt eivät ole perusteltuja. Kreikka, Irlanti, Luxemburg ja Portugali ovat pyytäneet poikkeuksia. 3 tamuksellisuusperiaatetta. Kuulemisessa noudatetaan kunnioitetaan yhteisön tavanomaista luot- Vuoden 1998 onnistuminen ei riipu vain lanisäädännön oikea-aikaisesta hyväksymisestä vaan yhä enemmän sen tehokkaasta täytäntöönpanosta. Lainsäädäntöpaketin saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä epätäydellisesi, muista poikkeavalla tavalla tai myöhään sekä sen tehoton soveltaminen jäsenvaltioiden tasolla voisi johtaa sekä kilpailun että sisämarkkinoiden toiminnan vääristymiseen. Kansalliset sääntelyviranomaiset tarvitsevat voimavarat ja riippumattomat valtuudet toteuttaakseen tehtävänsä täysin. Edessä olevat muutokset muistuttavat monin tavoin sisämarkkinoiden toteuttamiseen tarvittuja muutoksia. Toinen toimien arvioiminen kilpailuoikeuden mukaisesti ennen vuoden 1998 määräaikaa. Tämä koskee erityisesti liittoutumia, sopimuksia ja hinnoittelustrategioita. teletoiminnan harjoittajan tekijä on hallitsevan tärkeä i fe k $ fc § • - I vähimmäistoimenpiteiden Televiestintä on jo määritelmän mukaan rajat ylittävä ala, joten yhdenmukaistamista kannalta lisäksi koskevien merkityksellisten sääntelyviranomaisten välistä yhteensovittamista. Erityisesti toimilupien, taajuusalueiden osoittamisen, numeroinnin ja ulkosuhteiden alalla (esimerkiksi suhteessa Kansainväliseen teleliittoon) alkaa jo näkyä tiivistetyn yhteensovittamisen tarve. Euroopan unionin olisi valmistauduttava kantamaan vastuunsa tässä yhteydessä. Komissio tutkii myös sitä, missä : määrin sääntelytoiminnan luominen Euroopan unionin tasolla saattaa olla tarpeellista. tarvitaan lisäksi asian b. Sisämarkkinoiden toteuttaminen tuotteet tietoyhteiskunnan ja palvelut vaativat Uudet laajuutta kehittyäkseen täysin kaikkien mahdollisuuksiensa mukaisesti. Komission on sen vuoksi ja jatkettava työskentelyään sisämarkkinoiden asianmukaisen toiminnan suojaamiseksi parantamiseksi. suoraan perustamissopimuksen periaatteita, erityisesti tavaroiden vapaata liikkuvuutta (30 artikla), palvelujen vapaata tarjontaa (59 artikla) ja sijoittumisvapautta (52 artikla). Komission päämääränä on huolehtia siitä, että mahdolliset uusia palveluja koskevat sääntelytoimet, joilla pyritään suojelemaan yleistä etua4, suoritetaan sisämarkkinoiden kehyksessä. sisämarkkinoiden soveltamalla poistettava Jäljellä olevat esteet olisi Uusia sovelluksia ja palveluja kehittyy hyvin nopeasti, ja on mahdotonta ennustaa, mille niistä aikanaan löytyy markkinat. Liian kiireellistä lainsäädäntöä olisi vältettävä, kunnes on selvää, missä ja millaisia toimia tarvitaan. Lisäksi on tärkeätä poistaa tai torjua entiset tai uudet esteet, jotka saattavat estää liikeyrityksiä tekemästä uusia aloitteita tai sitoutumasta sijoituksiin. Tämän vuoksi komissio analysoi tiettyjen uusien tietoyhteiskunnan tietojen ja palvelujen, esimerkiksi sähköisen kaupankäynnin, mahdollisia esteitä. 4kuten yksityisyyden suojelu, kuluttajansuoja, moraalikysymykset, kansanterveys, teollisoikeuksien suojelu, ammattietiikka, kulttuurin levittäminen, moniarvoi suuden suojelu, jne. alaikäisten suoja, Jäsenvaltiot ajantasaistavat parhaillaan lainsäädäntöään vastatakseen todellisiin, toisinaan poliittisesti korostettaihin paineisiin. Tällaiset toimet voivat johtaa epäjohdonmukaiseen kansalliseen lainsäädäntöön ja haitata rajat ylittävää tavaroiden ja palvelujen tarjontaa. Estääkseen sisämarkkinoiden eheydelle mahdollisesti koituvan uhan komissio ehdottaa tietoyhteiskunnan palvelut kattavaa sääntelyn avoimuutta koskevaa direktiiviä. Sen tarkoituksena on varmistaa kansallisten sääntelytoimien johdonmukaisuus ja joustavuus samalla, kun yhteisön tasolla tapahtuvan ylisääntelyn vaara saadaan mahdollisimman pieneksi. Tietyillä aloilla saattaisi olla tarpeellista luoda yhteisön tason sääntelyä, jolla pyritään huolehtimaan siitä, että tietoyhteiskunnan tuotteet ja palvelut saavat täyden hyödyn niistä eduista, joita sisärajaton alue tarjoaa. Tällainen sääntely myös suojelisi ja lisäisi luovuutta ja innovaatioita. Tällaisen sääntelyn tietyt näkökohdat ovat jo tekeillä5. Tällä hetkellä tutkitaan myös, onko luotava yhdistetty lainsäädäntö tietoyhteiskuntaa ja televiestintää varten. Lisähaasteen yleisradioläjietysten alkava ongelmaa, joka johtuu nykyisten oikeudellisten kehysten epäjohdonmukaisuudesta. televiestinnän, ja lähentyminen. Komissio analysoi parhaillaan sääntelylle muodostaa tekninen tietopalvelujen sähköisten Käyttäjien luottamuksesta on huolehdittava, jotta uusia palveluja käytettäisiin enemmän kaupallisiin liiketoimiin sekä virallisten asiakirjojen lähettämiseen. Samanaikaisesti tämä on myös liikemaailman etujen mukaista, koska käyttäjien suurempi luottamus merkitsee suurempaa kysyntää. Tämän vuoksi on oltava käytettävissä keinoja, joilla varmistetaan yksityisyys, luottamuksellisuus ja elektroninen todennus. Komissio valmistelee aiheellisia ehdotuksia. 5 Asiaan kuuluvat komission vihreät kirjat ovat Tekijänoikeus ja siihen liittyvät oikeudet tietoyhteiskunnassa (KOM (95) 382 lopullinen), Salattujen palvelujen oikeudellinen suoja sisämarkkinoilla sisämarkkinoilla (KOM(96) 192 lopullinen) lopullinen) ja Kaupallinen viestintä (KOM(96) 76 c. Teollisen muutoksen helpottaminen Tieto- ja viestintätekniikat ovat ratkaisevan tärkeitä kaikkien teollisuuden alojen, kaupan ja palvelujen (esimerkiksi tuotteiden suunnittelun ja valmistamisen, itse tuotteiden ja liiketoi mintaprosessin) tulevan kilpailukyvyn kannalta. Siksi Euroopan menestys riippuu siitä, ryhtyvätkö eurooppalaiset yritykset yleensä nopeasti käyttämään tieto- ja viestintätekniik kaa. Tältä osin olisi edistettävä käsitettä hyvien käytäntöjen levittämisestä ja vertailutestien soveltamisesta. Tämä on tärkeää erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten kannalta, jotka työllistävät yli kaksi kolmasosaa Euroopan joilla on uusien työmahdollisuuksien luomisessa keskeinen asema6. työvoimasta ja Pienet ja keskisuuret yritykset ovat ratkaisevan innovaatioiden kannalta. Innovaatioita koskevassa vihreässä kirjassa on osoitettu, että Euroopan tieteen ja teknologian mahdollisuudet ja sen innovaatiosaavutukset eivät vastaa toisiaan. Esteitä on poistettava entistä enemmän ja riskipääoman) saatavuutta on edistettävä. tarvittavien välineiden (esimerkiksi tärkeitä ja; keskisuuret yritykset ovat myös Pienet elintärkeitä uusien multimedian sisältömarkkinoiden kehittymisen ja monipuolistumisen kannalta. Nämä markkinat vaativat joustavuutta ja kulttuurista läheisyyttä räätälöityjen tietopalvelujen tuottamiseksi, ja niitä hallitsevat vastaperustetut pienet ja keskisuuret yritykset. Jäsenvaltioiden ja EU:n olisi luotava asianmukainen ympäristö, jossa pienet ja keskisuuret yritykset voisivat kukoistaa. Niiden olisi lisätäkseen ymmärtämystä pienten ja lujasti keskisuurten yritysten tarpeista ja painopistealueista sekä tällaisten yritysten perustamista, toimintaa sekä tieto- ja viestintäteknologian käyttöä estävistä tekijöistä (esimerkiksi byrokratian aiheuttamista taakoista). työskenneltävä erityisen Tosiasialliset standardit ja marlddnaryhmien laatimat yleisesti saatavissa olevat eritelmät ovat yhä tärkeämpiä markkinoiden johdonmukaisen ja nopean kehityksen kannalta. Seuraukset ovat tärkeitä: näin vältetään määräävä markkina-asema tai monopoli ja varmistetaan yleinen etu sekä standardit julkisissa hankinnoissa. Standardoinnilla on myös tärkeä asema, ja sitä käsitellään erillisessä tiedonannossa. Euroopan sosiaalirahastoa, erityisesti tavoitetta 4 ja (yhteisön) ADAPT-aloitetta voidaan käyttää näiden muutosten helpottamiseksi. 2. 2. SIJOITTAMINEN TULEVAISUUTEEN on etupäässä Tietoyhteiskunta yhteiskunta. Osallistuminen tietoyhteiskuntaan tarkoittaa suurempaa luovuutta, nopeampaa viestintää, uusien ajatusten kehittämistä ja koko elinikäisen oppimisen oppimista. Ihmiset ja osaaminen ovat Euroopan tärkein pääoma. Tästä syystä meidän on lujitettava sijoituksiamme tietopohjamme lisäämiseen ja koulutuksen parantamiseen. tietoon perustuva Sijoittaminen tulevaisuuteen merkitsee myös sitä, että säilytämme mahdollisuuksien mukaan ympäristön tuleville sukupolville. Kestävä kehitys voi hyötyä tietoyhteiskunnasta. Tieto- ja viestintätekniikoiden käyttö tarjoaa suuria mahdollisuuksia elämäntavalle, jossa painotetaan vähemmän niukkoja luonnonvaroja. a. Tietopohjamme lisääminen lisäävät paineita tutkimukseen ja tekniikkaan käytettävissä oleviin Budjettirajoitukset varoihin sekä yksityisellä että julkisella sektorilla. Tämä saattaa aiheuttaa lyhyen aikavälin talousarvioljelpotuksia, mutta sen hintana on Euroopan tulevan innovaatio- ja kilpailukyvyn leikkaaminen ensi vuosisadalla. Tässä panokset eivät voisi olla suuremmat. ja tutkimus- Yhteisön tämän päivän teknologiapolitiikka on osaltaan tietoyhteiskunnan saavutusten perustan Euroopassa. Tällä tehtävällä ei ole lopullista rajaa. Tekniikka päinvastoin työntää rajan odottamattomille uusille alueille. Tämän vuoksi tietoyhteiskuntaan liittyvällä tutkimuksella on oltava keskeinen asema tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen viidennessä puiteohjelmassa. luonut Komissio on äskettäin antanut tiedonannon viidennen puiteohjelman ensimmäisistä suuntaviivoista7. Tiedonannossa käsitellään työskentelyn selkeää keskittämistä kolmelle avainalalle, joista yksi on tietoyhteiskunta. Tämän alan tutkimuksen tavoitteena on infrastruktuurin, palvelujen, sovellusten ja sisällön kehittäminen. Se teknologian, suunnitellaan täyttämään paremmin teollisuuden ja yhteiskunnan lisääntyvät tarpeet. Kun otetaan huomioon teknisten muutosten nopeus, on välttämätöntä mukauttaa ohjelmien aikataulut uuteen todellisuuteen. On myös välttämätöntä keskittää tieto-ja viestintätekniikan tutkimus ja teknologinen kehittäminen yleisesti kiinnostaviin aiheisiin, joiden avulla käsitellään erityisiä käyttäjien täyttämiseksi tarvittavaa tekniikkaa. Tämä tarkoittaa sitä, että luodaan poikkitieteellisiä toimia ja sovitetaan yhteen ohjelmia, mikä heijastaa eri ja tekniikoiden lähentymistä. tietoyhteiskunnassa teollisuudenalojen ja niiden tarpeita 7 Tutkimuksen suuntaviivat KOM/96/332/7 ja teknologisen kehittämisen viidennen puiteohjelman- alustavat Tietoyhteiskunta tukee käsitystä "maailmanlaajuisesta tutkimuskyIästä". Eurooppa tarvitsee täysimääräisesti kansainväliseen nopeita tapahtuvaa yhteistyötä tutkimusmaailmaan, jäsenvaltioiden kansallisten ja eurooppalaisten tutkimuskeskusten välillä. ja sen on parannettava rajojen ylitse jotka on yhdennetty tutkimusverkkoja, b. Koulutuksen parantaminen Muutosnopeus lisääntyy nopeasti, ja taitoja on jatkuvasti mukautettava, jotta ne vastaisivat sekä työpaikan että kodin muuttuvia tarpeita. Uudet tieto- ja viestintätekniikat ja uudet oppimistavat on jo sisällytetty komission koulutusta käsitteleviin ohjelmiin8. Komissio on tehnyt erityisaloitteita9, julkaissut valkoisen kirjan Opettaminen ja oppiminen - kohti oppimisyhteiskuntaa, ja se herättää laajempaa keskustelua haasteista, joita aikuistyövoiman taitojen vanhentuneisuuden vastustaminen herättää, mukauttamista ja muutosta kannustavan lähestymistavan avulla vihreässä kirjassa Eläminen ja työskentely tietoyhteiskunnassa: ihmiset ensin. Tietoyhteiskuntafoorumi10 uskoo, että koulutusta on nopeasti uudistettava niin, että koulutuslaitokset ottavat paremmin huomioon nousevien teollisuudenalojen tarpeet. Foorumi korostaa myös sitä, että tietoyhteiskunnan käyttöönottaminen kouluissa muuttaa niiden työskentelytapoja. Tämä ei ole helppoa rahoitusvaikutusten ja perinteisen hitauden vuoksi. Tietoyhteiskunnassa yksinomaan opettajakeskeisestä järjestelmästä ja keskityttävä enemmän oppijoihin. Se on rakennettava oppimisen pikemminkin kuin opettamisen perustalle. koulutuksen siirryttävä pois on Ottaen huomioon koulutuksen tärkeän merkityksen Firenzen Eurooppa-neuvosto pyysi komissiota laatimaan nopeasti toimintasuunnitelman Oppiminen tietoyhteiskunnassa. Siihen sisältyy kouluverkkojen yhdistäminen Euroopan tasolla, multimedian oppisisällön edistäminen, opettajien ja kouluttajien tiedon lisääminen ja uusien tietoyhteiskunnan välineiden käyttökoulutus. Tässä yhteydessä odotetaan yksityissektorin kumppanuuksien huomattavaa panosta. julkisten ja yksityisten välisten 8 SOCRATES ja LEONARDO DA VINCI sekä telemaattisten sovellusten ohjelma Koulutusohjelmistojen 9 ja -multimedian erityisryhmä. Vuosi 1996 on julistettu Euroopan elinikäisen oppimisen vuodeksi, jotta lisättäisiin yleistä tietoisuutta oppimisen merkityksestä sekä koulutusjärjestelmässä että kotona ja työssä. 10 Komissio on asettanut tietoyhteiskuntafoorumin antamaan neuvoja tietoyhteiskuntaa koskevissa kysymyksissä, ja se yhdistää kaikki aiheelliset alat ja eturyhmät. Sen ensimmäisen kertomuksen otsikkona on Verkot ihmisiä ja heidän yhteisöjään varten. c. Kestävän kehityksen käsitteleminen Kestävän kehityksen käsitys heijastaa tietoisuutta siitä, että nykyisten sukupolvien olisi täytettävä tarpeensa vaarantamatta tulevien sukupolvien elämänlaatua, aiheuttamatta voimavarojen katoa ja ympäristötuhoa. lisääntyvää avulla sovellusten telematiikan Esimerkiksi liikenteen infrastruktuurisijoitusten tarvetta, kaupunkialueiden ruuhkautumista ja saastumista. Tähän voidaan päästä suoraan liikenteen hallintajärjestelmien ja välillisesti sellaisten ammatillisten sovellusten kuin telekokousten ja teletyön avulla, jotka Vähentävät fyysisen liikkumisen tarvetta. Liikenteen hallintajärjestelmiin yhdistettyä ilman saastetasojen seurantaa voitaisiin käyttää liikenteen ohjaamiseksi uusille reiteille tai sen pysäyttämiseksi, kun ilmanlaatu saavuttaa tietyn kynnysrajan. vähentää voidaan Tieto- ja viestintätekniikka voi olla kestävän kehityksen tärkeä väline, vaikkakaan se ei automaattisesti takaa ympäristöystävällistä kehitystä. Paljon riippuu siitä, miten uutta tekniikkaa käytetään. Kuten tietoyhteiskuntafoorumi toteaa, vaarana on "vastavaikutus", jolloin yhteiset saavutukset voivat - kuten menneisyydessä tapahtui - luoda aineellisen kulutuksen lisäkysyntää, jolloin kestävä kehitys menetetään. Vaikuttaminen sekä kansalaisten että liikeyritysten käyttäytymiseen niin, että voimavaroja käytettäisiin entistä lisäämistä sekä aiheellisten järkevämmin vaatii taloudellisten kannustimien (esimerkiksi verokannustimien) tarjontaa. tietoisuuden 2. 3. IHMISET KESKIPISTEENÄ Tietoyhteiskunta tarjoaa mahdollisuuksia yksittäisten elämäntapojen ja yleensä yleisen edun lisäämiseksi. Euroopan kansalaiset nauttivat suuremmasta määrästä uusia palveluja, jotka osaltaan parantavat heidän elämänlaatuaan sekä kotona että työssä. Lisäksi uusi tekniikka voi mahdollisesti osaltaan auttaa voittamaan sosiaalisen syrjäytymisen ja alueellisen eriarvoisuuden. Tietoyhteiskunnan tuomat muutokset merkitsevät yhteiskunnalle kuitenkin myös uusia haasteita, ja on huolehdittava siitä, että edut jakautuvat tasaisesti unionin eri osien ja kansalaisten kesken. Yleisestä edusta huolehtiminen merkitsee sitä, että kuluttajansuoja on mukautettava uusiin olosuhteisiin, jotka tieto- ja viestintätekniikkaan pohjautuvien tuotteiden ja palvelujen nopea syntyminen saa aikaan. a. Euroopan yhdentymisen lisääminen Aktiivinen osallistuminen yhteiskuntaan liittyy yhä enemmän tietopalvelujen saatavuuteen, kun sitä vastoin fyysinen läheisyys on vähemmän tärkeätä. Syrjäseutujen tähän liittyviä haittoja voidaan näin vähentää suorilla yhteyksillä. Tämä tarjoaa uusia mahdollisuuksia osallistua markkinoihin ja koulutukseen sekä kulttuurin saavutettavuutta sähköisten online- kirjastojen, museoiden ja gallerioiden kautta. Kaikkien Euroopan alueiden osallistuminen tietoyhteiskuntaan ei kuitenkaan tapahdu automaattisesti, vaan se vaatii aktiivisia poliittisia toimenpiteitä. Yksi tietoyhteiskunnan saavutettavuuden avaintekijöitä on televistinnän infrastruktuurin käytettävissä oleminen. Useissa analyyseissä11 viitataan kuitenkin siihen, että vaikka infra struktuurit lähentyvät monin tavoin, infrastruktuurin kehitystasoissa vallitsee merkittäviä eroja jäsenvaltioiden ja alueiden välillä ja jopa uusia eroja voi syntyä. lisää palvelujen Vapauttaminen laatua ja alentaa niiden hintoja. Samanaikaisesti yleispalveluvelvoitteen1 avulla huolehditaan siitä, että peruspuhelinpalvelut, joihin jo sisältyy online-palvelujen saatavuus, ovat kaikkien saatavissa kohtuullisilla hinnoilla. Koska yksityiset infrastniktaurisijoitiikset ovat kuitenkin kysynnän ohjaamia, on odotettavissa, että uusien ja edistyneiden palvelujen saatavuus otetaan käyttöön yhteisössä eri tahdissa ja erilaisin ehdoin. ja myös infrastruktuurisijoituksia tarvitaan paikallisia, alueellisia ja kansallisia aloitteita Riskien vähentämiseksi tietopalvelujen houkuttelemaan kysyntää. Edistyneiden alueiden jo kehittämien kokemusten ja parhaiden käytäntöjen siirto voisi auttaa tässä suhteessa (esimerkiksi strategian kehittämisessä, "teletupien" käytössä ja teleavusteisessa työskentelyssä). Edelleen vallitsee kuitenkin suurta haluttomuutta ja tiedon puutetta. Maaseutualueiden ja muita heikommassa asemassa olevien alueiden on kehitettävä erityisaloitteita kannustaakseen yksityisen ja julkisen sektorin tai alueiden välisiä kumppanuuksia, laatiakseen alueellisia strategioita ja käynnistääkseen kokeilusovelluksia. lisäämään uusien Katso erityisesti tutkimusta Arviointi eurooppalaisen tietoyhteiskunnan kehittymiseen 11 liittyvistä sosiaalisen ja komissiota varten pohjanaan asiakirjan KOM(94)347 lopullinen, kolmannen luvun b kohta. taloudellisen yhteenkuuluvuuden näkökohdista, joka laadittiin 12 Yleispalvelu on kehittyvä ja dynaaminen käsite. Tiedonannossaan KOM(96)73 komissio on sitoutunut antamaan 1 päivään tammikuuta 1998 mennessä kertomuksen yleispalvelun laajuudesta, tasosta, määrästä ja kannattavuudesta sekä harkitsemaan sen< mukauttamistarvetta. 10 Eräät paikalliset ja alueelliset aloitteet saavat jo tukea Euroopan unionin tasolla (mutta myös merkityksellisistä välineistä, erityisesti Euroopan aluekehitysrahastolta sosiaalirahastolta, Euroopan teknologisesta ja kehittämisestä). Olemassa olevista aloitteista saatujen kokemusten perusteella komissio käsittelee edelleen näitä asioita lähitulevaisuudessa edistääkseen tietoyhteiskuntaa koskevien näkökohtien tiiviimpää sisällyttämistä rakermerahastopolitiikkoihin. laajuisista verkoista, tutkimuksesta Euroopan tietoyhteiskunnan on myös heijastettava yhteisiä arvoja, jotka muodostavat Euroopan yhteiskuntamallin perustan: kansanvaltaa ja yksilön oikeuksia, tasapuolisia mahdollisuuksia solidaarisuutta. Nopeasti muuttuvassa maailmassamme on tärkeätä huolehtia siitä, että tietoyhteiskunta lujittaa eikä romuta näitä arvoja. On myös korostettava naisten, vanhusten ja vammaisten ihmisten, muita vähemmän koulutettujen työntekijöiden sekä vähemmistöjen erityistarpeita. sekä yhteiskunnallista hyvinvointia ja Tätä taustaa vasten komissio on käynnistänyt joukon toimenpiteitä, joiden yleisenä tavoitteena on eurooppalaisten miesten ja naisten asettaminen Euroopan yhteisön tietotyhteiskuntastrategian keskustaksi. On perustettu tietoyhteiskuntafoorumi ja tietoyh teiskunnan sosiaalisia ja yhteiskunnallisia näkökohtia käsittelevä johtavien asiantuntijoiden ryhmä. Näitä kysymyksiä käsittelevän poliittisen, yhteiskunnallisen ja kansalaisten välisen keskustelun syventämisestä käsitellään vihreässä kirjassa Eläminen ja työskentely tietoyhteiskunnassa: ihmiset ensin. Asianmukaisen kuulemisen päätyttyä komissio esittää toimintaehdotukset. b. Kuluttajien etujen suojeleminen Kuluttajien etuja on suojeltava ottamalla ne järjestelmällisesti huomioon kehitettäessä Euroopan unionin tietoyhteiskuntaan sovellettavia politiikkoja. Osana tätä yleistä lähestymistapaa komissio aloittaa tutkimustoimet, joiden tavoitteena on kehittää käyttäjäystävällisempiä tieto- ja viestintätekniikoita, ja se pyrkii testaamaan kokeilusovelluksia yhteistyössä kuluttajajärjestöjen kanssa. Komissio edistää myös kuluttajien edustajien järjestelmällistä osallistumista sekä standardointiin että kuulemiseen, joka on olennainen osa tietoyhteiskuntaa koskeviin asioihin sovellettavan lainsäädännön kehittämistä. Samanaikaisesti erityistä huolta aiheuttavia kysymyksiä ovat ei-toivotun tai loukkaavan tietosisällön välittäminen online-palveluissa ja Internetissä sekä alaikäisten suojelu. Komissio tutkii parhaillaan tätä kysymystä muun muassa vihreän kirjan Uudet audiovisuaaliset palvelut yhteydessä. On selvää, että on löydettävä myös kansainvälisiä ratkaisuja. 11 Kuluttajien tietoja ja ymmärrystä tietoyhteiskunnan vaikutuksesta ja merkityksestä heidän päivittäiseen elämäänsä olisi parannettava edelleen, jotta he voisivat ottaa huomioon avautuvien televiestintämarkkinoiden etujen lisäksi myös tieto- ja viestintätekniikan kehityksen aiheuttamat vaarat. Tässä yhteydessä olisi edistettävä asiakirjan Lähtölaskenta vuoteen 1998 aihetta. On myös tärkeätä auttaa kuluttajia käyttämään vaihtoehtoisia tiedotusvälinesisältöjä (esimerkiksi tiedotusvälineiden pätevyyden osalta). Tämä merkitsee suuresti lisääntyvää työskentelyä kuluttajien kouluttamiseksi kouluissa ja lisäksi aikuisten parissa. tietoisia valintoja niiden välillä tekemään ja c. Julkisen alan palvelujen parantaminen Julkisen alan on käytettävä yhä enemmän uusia tekniikoita parantaakseen julkisten palvelujen laatua, avoimuutta ja käyttäjäystävällisyyttä. Tieto- ja viestintätekniikan käyttöä vaaditaan myös julkishallintojen tehokkuuden lisäämiseksi, mistä on tulossa tärkeä vaatimus talouden yleismaailmallistumisen ja budjettirajoitusten yhteydessä. laajuinen esimerkki Komission olisi oltava tieto- ja viestintätekniikan välineiden käytön eturivissä ja annettava julkishallinnoille. Tämä koskee virkamiesten näin Euroopan päivittäisessä ja välineitä, yhteyksiä komission hajautettujen laitosten välillä sekä suhteita jäsenvaltioiden hallintoihin ja suureen yleisöön. Tältä osin komissio on alkanut käyttää ehdotusten elektronista toimittamista ACTS- ja ESPRIT-tutkimus- ja tekniikkaohjelmissa. työssä käyttämiä menettelytapoja Lisäksi jäsenvaltioiden julkisten palveluverkkojen välistä johdonmukaisuutta on lisättävä, jotta varmistettaisiin kitkaton viestintä julkishallinnon kaikkien tasojen välillä koko Euroopan unionissa. julkishallinnon Kaikkien tasojen sekä paikallisten, alueellisten, kansallisten että eurooppalaisten tasojen on helpotettava julkisen tiedon yleistä saatavuutta käyttämällä uusia sovelluksia (esimerkiksi julkisia tietokioskeja tai online-järjestelmiä). d. Kulttuurisen monimuotoisuuden varmistaminen Sisältö on tietoyhteiskunnan olennainen osa sekä suurena ja kasvavana liiketoiminnan tulonlähteenä että niiden ajatusten ja arvojen välineenä, jotka osaltaan säilyttävät ja Euroopan edistävät Euroopan sisältöteollisuuden yhdentämiseen maailmanlaajuiseen talouteen on saatava vauhtia, mutta samalla Euroopan kulttuurisen monimuotoisuuden säilyttäminen on keskeinen kysymys. kielellistä monimuotoisuutta. kulttuurista ja Euroopan laaja kulttuuriperintö voisi tarjota suuren mahdollisen edun taloudellisessa merkityksessä. Sen mahdollisimman hyvä hyväksikäyttö suurelta osin johdonmukaisen sääntelyn kehittämisestä uusille tuotteille, palveluille ja sisällölle. Tämä liittyvien oikeuksien puolestaan riippuu suurelta osin suojelemasta sisällöstä. tekijänoikeuksien ja niihin riippuu 12 Euroopan unioni tunnustaa audiovisuaalisen ohjelmateollisuuden lisääntyvän merkityksen ja on pannut alulle joukon aloitteita13. Viestintäalalla vallitsee syvä rakennemuutos. Toisaalta suuret viestintäyhtymät laajentavat toimintaansa julkaisutoiminnasta ja perinteisestä yleisradiolähetystoiminnasta sähköiseen julkaisutoimintaan että uusille viestintämarkkinoille osallistumiseen tarvittavat suuret pääomasijoitukset ovat mahdollisia vain toimijoille. Siitä huolimatta moniarvoisuus ja kulttuurinen monimuotoisuus ovat Euroopan demokratioiden keskeisiä arvoja. televisiopalveluihin. On tietyn kokoisille ja digitaalisiin selvää, Toisaalta tietoyhteiskunta antaa mahdollisuudet yksilöllisempään sisällön tuottamiseen ja jakeluun ja laajentaa tietopalvelujen kirjoa. Hyvä esimerkki tästä on Internet. Tuleville vuorovaikutukseen perustuville digitaalipalveluille on luonteenomaista nimenomaan tietojen rajaton saatavuus eli tietojen suuri määrä. Näin ollen uusien palvelujen ja erikoistuneiden kanavien kehittyminen vaikuttaa merkittävästi moniarvoisuuteen ja kulttuuriseen monimuotoisuuteen. Joukkotiedotusvälineillä on suuri vaikutus yleiseen mielipiteeseen. Tämän vuoksi kaikissa jäsenvaltioissa on olemassa sääntelyä tiedotusvälineiden keskittymisestä. Euroopan unionin tason aloite on kuitenkin tullut tarpeelliseksi, jotta yhteensovitettaisiin sääntelyä, lujitettaisiin jäsenvaltioissa epäjohdonmukaisesti täytäntöönpannun sääntelyn aiheuttama uudelleen pirstoutuminen. Komissio tutkii, tarvitaanko myös lisätoimenpiteitä, jotta lupamenettely voi edistää avointa pääsyä. sisämarkkinoita sen myötä vältettäisiin eri ja 2. 4. VASTAAMINEN MAAILMANLAAJUISEEN HAASTEESEEN Viestintäverkkojen edistyksen aiheuttamat lisääntyvät kilpailupaineet johtavat yhtiöiden perinpohjaiseen rakenneuudistukseen ja aiheuttavat useita suuria maailmanlaajuisia yhtiöiden yhteenliittymiä. Talouden rakenneuudistusta vahvistaa edelleen tietoon liittyvien teollisuudenalojen eli televiestinnän, tietokoneiden, elektroniikan ja sisällön tekninen lähentyminen. 13 Tämä heijastuu MEDIA II- ja INFO 2000 -ohjelmassa, monikielisyyttä koskevassa ehdotuksessa, vihreän kirjan Uudet audiovisuaaliset palvelut valmistelussa ja rajatonta tele visiota koskevan direktiivin tarkistamisessa. 13 aiheuttaa myös Yleismaailmallistuminen ja institutionaalisen rakenteen muuttumisen joustavammaksi ja tehokkaammaksi jo ennestään vaikeassa korkean työttömyyden tilanteessa. Samanaikaisesti yleismaailmallistuminen avaa uusia markkinamahdollisuuksia, jotka voivat lisätä taloudellista kasvua ja työllisyyttä teollisuusmaiden osallistuakseen maailmanlaajuiseen tietoyhteiskuntaan. lisäksi myös niissä kehitysmaissa, sosiaalis-taloudellisen jotka ryhtyvät jäsenvaltioiden toimenpiteisiin a. Maailmanlaajuisten sääntöjen määritteleminen Televiestinnän maailmanlaajuinen vapauttaminen tarjoaa monia tilaisuuksia yhteisön tietoteollisuudelle. On tärkeää saattaa 15 päivään helmikuuta 1997 mennessä päätökseen Maailman kauppajärjestön neuvottelut televiestinnän peruspalvelujen vapauttamisesta. Yleistuloksen on heijastettava vertailtavaa ja tehokasta pääsyä tärkeimpien kilpailijoidemme markkinoille ja erityisesti vastateollistuneiden maiden riittävää sitoutumista. Tähän sopi mukseen on myös kuuluttava tasapuolisia ja avoimia järjestelyjä maailmanlaajuisen satelliittiviestintäjärjestelmän osalta. Menestyksellinen osallistuminen neuvotteluihin riippuu tehokkaiden yhteensovittamismenetelmien luomisesta, jotta huolehdittaisiin siitä, että unioni puhuu yhdellä suulla. f Lisäksi tietotekniikkasopimusta koskevat keskustelut voisivat auttaa alentamaan multi- poistamalla mediakäyttöön tietotekniikka- tuotteiden kaupan esteitä ja edistämällä vastavuoroista tunnustamista. Tässä yhteydessä tulee myös välttämättömäksi se, että komissio tarkistaa ja määrittelee uudelleen uuden politiikan multimedian sisällön luokittelua varten. tietotekniikkatuotteiden tarkoitettujen kustannuksia Samantasoisen toimintakentän luomiseksi on luotava maailmanlaajuiset perussäännöt, esimerkiksi varmistettava verkkojen yhteenliittäminen ja mahdollisuus palvelujen tulkintaan, suojattava teollisoikeudet, tietoturva, yksityisyys ja henkilökohtaiset tiedot, edistettävä maailmanlaajuisia standardeja, poistettava kaupan esteet, turvattava tiedon vapaa kulku, vältettävä kilpailun vääristyminen ja käsiteltävä kulttuurista ja kielellistä ulottuvuutta. Monia näistä kysymyksistä käsitellään jo sopivilla monenvälisillä foorumeilla, kuten G7-ryhmässä, Maailman kauppajärjestössä (WTO), Kansainvälisessä teleliitossa (ITU), teollisoi- Taloudellisen yhteistyön keusjärjestössä (WIPO) ja Maailmanpankissa. (OECD), Maailman ja kehityksen järjestössä Silloin, kun monenväliset neuvottelut teollistuneiden maiden ja nousevien talousmahtien välillä eivät johda ulkomaan markkinoiden tehokkaaseen avoimuuteen, on käytävä kahdenvälisiä neuvotteluja erityisesti telelaitteiden hankintasääntöjen ja vastavuoroista tunnustamista koskevien sopimusten osalta. 14 unionin kilpailupolitiikan kaksiosaiseen Euroopan jotta lähestymistapaan. Toisaalta varmistettaisiin Euroopan ja kilpailukyky edellyttävät. Toisaalta sen avulla olisi estettävä markkinoiden sulkeutuminen ja vähennettävä määrääviä markkina-asemia. liikeyritysten koko, jota maailmanlaajuinen edelleen tunnustetaan, että perustuttava liittoutumia tarvitaan, läsnäolo siinä on b. Yhteistyö naapureidemme kanssa Euroopan unionilla on myös erityinen poliittinen vastuu sen Keski- ja Itä-Euroopasssa, Itsenäisten valtioiden yhteisössä ja Välimeren ympäristössä olevien naapureiden yhdentämisestä. Nämä maat hyötyvät jo yhteisön kehitys- ja yhteistyövälineistä, erityisesti PHARE- ja MEDA-ohjelmista. Alueellinen vuoropuhelu tietoyhteiskunnasta on myös jo aloitettu, kun kesäkuussa 1995 perustettiin EU:n ja Keski- ja Itä-Euroopan maiden foorumi ja toukokuussa 1996 järjestettiin Euro-Välimeri-konferenssi. Euroopan unionin jäseniksi pyrkivien maiden osalta vaaditaan erityisponnisteluja niiden liittämiseksi tiiviimmin yhteisön tietoyhteiskuntaa koskeviin toimenpiteisiin. Erityisesti Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneiden maiden osalta tällaista vuoropuhelua käydään assosiointisopimusten ja järjestäytyneen vuoropuhelun yhteydessä. Sääntelyä kyseisissä maissa on myös asteittain lähennettävä ja niiden on yhdennyttävä Euroopan verkkoihin ja tutkimusr ja tekniikkaohjelmiin. Erityinen toimintaohjelma esitetään EU:n ja Keski- ja Itä-Euroopan maiden foorumin seuraavassa yleiskokouksessa, joka on määrä pitää Prahassa syyskuussa 1996. Sääntelyuudistusten, sovellusten ja tutkimus- ja kehityshankkeiden aktiivisen tukemisen on myös oltava ensisijainen tavoite Euro-Välimeri- konferenssin seurannan yhteydessä. On erittäin tärkeää, autetaan Euroopan unionin Välimeren naapureita vastaamaan tietoyhteiskunnan haasteisiin ja tuetaan tällä tavoin niiden yhdentymistä maailmanlaajuiseen talouteen. infrastruktuurin kehittämisen sekä c. Kehitysmaiden yhdentymisen parantaminen Tietoyhteiskunnan ja kehityksen konferenssi (ISAD), jonka isäntänä toimi Etelä-Afrikka toukokuussa 1996, oli maailmanlaajuisesti tärkeä vaihe kehitysmaiden yhdentämisen parantamiseksi maailmanlaajuiseen tulosten perusteella esitetään tiedonanto Tietoyhteiskunta ja kehitys vuoden 1996 loppuun mennessä. Olemassa olevat yhteistyö- ja kehitysvälineet on määriteltävä ja suunnattava uudelleen, jotta annetaan ja kehityspolitiikoissa entistä tärkeämpi asema. Tämä on edellytys menestykselliselle osallistumiselle kansainväliseen kauppaan, ja lisäksi se tarjoaa myös uusia mahdollisuuksia niiden sisäiselle kehitykselle. tietoyhteiskuntaan. Tämän konferenssin infrastruktuurien kehittämiselle televiestinnän sovellusten 15 3. SEURAAVAT VAIHEET Ministerineuvostoa ja Euroopan parlamenttia, talous- ja sosiaalikomiteaa sekä alueiden komiteaa kehotetaan esittämään näkökantansa tämän tiedonannon tärkeimmistä osista. Näiden neuvottelujen perusteella komissio esittää mukautetun ja ajan tasalla olevan toimin tasuunnitelman ennen vuoden loppua sekä esittää uudet ehdotukset useista toimenpiteistä, jotka on jo yksilöity tässä tekstissä. 16 ISSN 1024-4492 KOM(96) 395 lopullinen ASIAKIRJAT FI 16 15 Luettelonumero : CB-CO-96-417-FI-C ISBN 92-78-07892-1 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg