title: Rozhodnutie Rady z 23. júla 1996, ktorým sa určuje referenčný orgán zodpovedný za spoluprácu v zjednocovaní metód testovania a odhadu výsledných hodnôt u čistokrvného plemenného hovädzieho dobytka

formats: pdf print

text: 314 SK Úradný vestník Európskej únie 03/zv. 19 31996D0463 2. 8. 1996 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV L 192/19 ROZHODNUTIE RADY z 23. júla 1996, ktorým sa určuje referenčný orgán zodpovedný za spoluprácu v zjednocovaní metód testovania a odhadu výsledných hodnôt u čistokrvného plemenného hovädzieho dobytka (96/463/EHS) RADA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na návrh Komisie, so zreteľom na smernicu Rady 87/328/EHS z 18. júna 1987 o prijatí čistokrvného plemenného hovä- dzieho dobytka na chovné účely (1), najmä na jej článok 5, keďže s cieľom zjednotiť metódy testovania a odhadu výsledných hodnôt u čistokrvného plemenného hovädzieho dobytka, keď sa prijíma na chovné účely, by sa mal určiť referenčný orgán; keďže by sa mali vymedziť právomoci a povinnosti tohto orgánu; keďže vzhľadom na získanú skúsenosť by sa malo stredisko „Interbull“ určiť za referenčný orgán zodpo- vedný za spoluprácu v zjednocovaní metód testovania a odhadu výsledných hodnôt u čistokrvného plemenného hovädzieho dobytka, PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE: Článok 1 Orgán uvedený v prílohe I sa určuje za referenčný orgán zodpovedný za spoluprácu v zjednocovaní 1. metód testovania a odhadu výsledných hodnôt u čistokrvného plemenného hovädzieho dobytka. 2. Povinnosti orgánu určeného v odseku 1 sa stanovujú v prílohe II. Toto rozhodnutie je adresované členským štátom. Článok 2 V Bruseli 23. júla 1996 Za Radu predseda I. YATES (1) Ú. v. ES L 167, 26. 6. 1987, s. 54. Smernica v znení Aktu o pristúpení z roku 1994. 03/zv. 19 SK Úradný vestník Európskej únie 315 PRÍLOHA I Názov orgánu: INTERBULL Centre Department of Animal Breeding and Genetics Swedish University of Agricultural Sciences Box: 7023 S-750 07 Uppsala, Švédsko PRÍLOHA II Povinnosti orgánu určeného v článku 1 ods. 1 rozhodnutia sú takéto: 1. byť dokumentačným a informačným strediskom pre metódy testovania a odhadu genetickej hodnoty čistokrvného plemenného hovädzieho dobytka pre členské štáty Európskej únie, ako to ustanovuje rozhodnutie 86/130/EHS (1). Táto povinnosť bude plnená: — pravidelným prijímaním výsledkov genetických odhadov a údajov, na ktorých boli založené, — porovnávaním rôznych metód testovania a vykonávaním odhadu genetickej hodnoty čistokrvného plemenného hovädzieho dobytka; 2. na žiadosť členských štátov a Komisie: a) poskytovať pomoc s cieľom prispieť k zosúladeniu rôznych metód testovania a odhadu genetickej hodnoty čistokrvného plemenného hovädzieho dobytka, najmä odporučením metód výpočtu, ktoré sa majú požívať; b) poskytovať pomoc s cieľom umožniť porovnanie výsledkov metód testovania a odhadu genetickej hodnoty zvierat v rôznych členských štátoch, najmä: — vypracovaním kontrolných protokolov, aby bolo možné vykonať odhady v rôznych členských štátoch tak, aby sa zlepšila výpovedná hodnota výsledkov a účinnosť programov selekcie, — vykonávaním medzinárodného odhadu dobytka na základe genetického odhadu vykonaného v rôznych člen- ských štátoch, — rozšírením individuálnych výsledkov medzinárodných hodnotení, — uverejnením vzorca konverzie a všetkých súvisiacich genetických prác; c) pomáhať orgánom uvedeným v bode I prílohy k rozhodnutiu 86/130/EHS, aby sa zúčastnili porovnania výsledkov odhadu genetickej hodnoty na medzinárodnej úrovni; d) zhodnotiť problémy odhadu čistokrvných plemenných zvierat a pokúsiť sa vyriešiť problémy spojené s genetic- kými odhadmi vykonanými v rôznych členských štátoch. (1) Ú. v. ES L 101, 17. 4. 1986, s. 37. Rozhodnutie naposledy zmenené a doplnené rozhodnutím 94/515/EHS (Ú. v. ES L 207, 10. 8. 1994, s. 30)


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1692/96/EÜ, 23. juuli 1996, üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate ühenduse suuniste kohta

eurovoc_concepts:
common transport policy
project of common interest
sustainable mobility
trans-European network
transport network

formats: html pdf print

text: 364 ET Euroopa Liidu Teataja 31996D1692 9. 9. 1996 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 07/2. kd L 228/1 EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS nr 1692/96/EÜ, 23. juuli 1996, üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate ühenduse suuniste kohta EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 3. võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 129d esimest lõiku, komisjoni valges transpordipoliitika raamatus ühise arendamise kohta kutsutakse optimaalselt kasutama ole- masolevaid võimsusi ning integreerima kõik eri trans- pordiliikide võrgud üleeuroopaliseks võrguks, mis ühen- dab maantee-, raudtee-, sisevee-, mere- ja õhutranspordi reisijate- ja kaubaveod ning kombineeritud transpordi; võttes arvesse komisjoni ettepanekut, (1) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, (2) võttes arvesse regioonide komitee arvamust, (3) vastavalt asutamislepingu artiklis 189b sätestatud menetlu- sele (4) ning arvestades, et: 1. 2. üleeuroopaliste võrkude rajamine ja arendamine aitab saavutada selliseid ühenduse tähtsaid eesmärke nagu siseturu ladus toimimine ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamine; üleeuroopaliste transpordivõrkude rajamisel ja arendami- sel kogu ühenduse territooriumil seatakse konkreetseteks eesmärkideks isikute ja kaupade püsiva liikumise taga- mine võimalikult heades ja ohutustingimustes ning kõigi transpordiliikide integreeri- mine iga liigi suhtelisi eeliseid arvesse võttes; üleeuroo- palise võrguga võib kaasneda uute töökohtade loomine; sotsiaalsetes, keskkonna- (1) EÜT C 220, 8. 8. 1994, lk 1 ja EÜT C 97, 20. 4. 1995, lk 1. (2) EÜT C 397, 31. 12. 1994, lk 23. (3) EÜT C 210, 14. 8. 1995, lk. 34. (4) Euroopa Parlamendi 18. mai 1995. aasta arvamus (EÜT C 151, 19. 6. 1995, lk 234). Nõukogu 28. septembri 1995. aasta ühine seisu- koht (EÜT C 331, 8. 12. 1995, lk 1) ja Euroopa Parlamendi 13. det- sembri 1995. aasta otsus (EÜT C 17, 22. 1. 1996, lk 58). Nõukogu 15. juuli 1996. aasta otsus ja Euroopa Parlamendi 17. juuli 1996. aasta otsus (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata). 4. 5. 6. 7. 8. lühikesed mereveod võivad muu hulgas vähendada ummikuid sisetranspordiliinidel; võrkude integreerimist Euroopa tasandil saab edendada üksnes eri transpordiliikide järkjärgulise ühendamisega, mille eesmärk on neist igaühe eeliste parem ärakasuta- mine; subsidiaarsuspõhimõtte kohaselt on nende eesmärkide saavutamiseks komisjonil vaja võtta suuniste kehtesta- mise meetmeid; on tarvis kindlaks määrata üleeuroopa- liste transpordivõrkude valdkonnas ette pandud ühen- duse meetmete põhisuunad ja prioriteedid; on tarvis välja selgitada nimetatud eesmärkide saavuta- mist toetavad ühist huvi pakkuvad projektid, mis on kooskõlas arvesse tuleks võtta ainult need projektid, mis eelduste kohaselt on majanduslikult elujõulised; kindlaksmääratud prioriteetidega; liikmesriigid peavad ühist huvi pakkuvate projektide rakendamisel arvestama keskkonnakaitse nõuetega ning tegema keskkonnamõju uuringuid vastavalt nõukogu 27. juuni 1985. aasta direktiivile 85/337/EMÜ teatavate ava- liku ja erasektori projektide keskkonnamõju hindamise kohta (5) ning kohaldama nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodus- liku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta; (6) (5) EÜT L 175, 5. 7. 1985, lk 40. (6) EÜT L 206, 22. 7. 1992, lk 7. 07/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 365 9. 10. 11. 12. 13. teatavate keskkonda oluliselt mõjutavate avaliku ja era- sektori projektide rakendamise luba tuleks anda ainult pärast nende võimaliku keskkonnamõju eelnevat hinda- mist ühenduse olemasolevate eeskirjade kohaselt; vaja on kindlaks teha ühist huvi pakkuvad projektid, mis ei hõlma üksnes kompleksset lähenemist eri transpordi- liikidele, vaid käsitlevad ka liikluskorraldust, kasutaja- teabe süsteeme ning asukoha määramise ja navigatsioo- nisüsteeme; käesoleva otsuse üks eesmärke on kindlaks määrata selli- sed ühist huvi pakkuvad projektid; kõnealused projektid määratakse kindlaks I ja II lisas ning käesoleva otsuse jõustamistingimustes; Essenis toimunud Euroopa Ülem- kogu kohtumisel peeti eriti tähtsateks neljateistkümmet nimetatud projektidest; komisjon peaks iga kahe aasta tagant esitama aruande käesoleva otsuse rakendamise kohta ning iga viie aasta tagant aruande, millest selgub suuniste läbivaatamise vajadus; juurde komisjoni tuleks moodustada komitee, mis muude ülesannete kõrval aitaks komisjonil kontrollida käesolevate suuniste rakendamist ja arendamist, ON TEINUD JÄRGEMISE OTSUSE: 1. JAGU ÜLDPÕHIMÕTTED Artikkel 1 Eesmärk 1. Käesoleva otsuse eesmärk on koostada suunised, mis hõl- mavad üleeuroopalise transpordivõrgu valdkonnas kavandatud ühenduse meetmete eesmärke, prioriteete ja põhisuundi; nende suuniste alusel määratakse kindlaks ühist huvi pakkuvad pro- jektid, mille rakendamine peaks kaasa aitama võrgu väljaaren- damisele ühenduse kõigis osades. Lõikes 1 nimetatud suunised kujutavad endast üldist tugi- 2. raamistikku, millega mõeldakse toetada liikmesriike ning vaja- duse korral ühendust ühist huvi pakkuvate projektide elluviimi- sel, mille eesmärk on tagada nii üleeuroopalise transpordivõrgu sidusus, vastastikune ühendatus ja koostalitlusvõime kui ka juurdepääs kõnealusele võrgule. Kõnealused projektid moodus- tavad ühise eesmärgi, mille elluviimine sõltub nende küpsuse astmest ning rahaliste vahendite kättesaadavusest, ilma et liik- mesriigi või ühenduse rahalisi kohustusi ette kindlaks määra- taks. Kõnealuste suunistega on mõeldud ka hõlbustada erasek- tori osalemist. 3. Olulised nõuded seoses: — üleeuroopalise transpordivõrgu koostalitlusvõimega, — transporditelemaatika ja abiteenustega, määratakse kindlaks kooskõlas asutamislepinguga ning käesole- vast otsusest eraldi. Artikkel 2 Eesmärgid 1. Üleeuroopalise transpordivõrgu loomine toimub ühen- duse kõigi osade maismaa-, mere- ja õhutranspordi infrastruk- tuuride võrgu järkjärgulise ühendamise teel 2010. aastaks I lisa kaartidel näidatud üldkavade ja/või II lisas esitatud spetsifikat- sioonide kohaselt. 2. Võrk peab: a) tagama isikute ja kaupade püsiva liikuvuse sisepiirideta alal parimates samal ajal sotsiaalsetes ja ohutustingimustes, aitama saavutada ühenduse eesmärke eelkõige keskkonna- kaitse ja konkurentsi valdkonnas ning aitama tugevdada majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust; b) andma kasutajate käsutusse kõrge kvaliteediga infrastruk- tuuri majanduslikult vastuvõetavatel tingimustel; c) hõlmama kõik transpordiliigid nende suhtelisi eeliseid arvesse võttes; d) võimaldama olemasolevate veovõimsuste optimaalset kasu- tamist; e) olema võimalikult koostalitlusvõimeline transpordiliikide raames ning soodustama eri transpordiliikide ühitamist; f) olema majanduslikult võimalikult elujõuline; g) hõlmama ühenduse liikmesriikide kogu territooriumi viisil, mis hõlbustab üldist raskesti ligipääsetavad ja äärealad keskpiirkondadega, ühendab kit- saskohti vältides omavahel ühenduse suuremad linnastud ja regioonid; juurdepääsu, seob saared, 366 ET Euroopa Liidu Teataja 07/2. kd h) olema ühendatav Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) riikide, Kesk- ja Ida-Euroopa riikide ja Vahemere- maade võrkudega ning samal ajal soodustama kõnealuste võrkude koostalitlusvõimet ja juurdepääsetavust niivõrd, kuivõrd see on ühenduse huvides. j) püsiva koostöö edendamine huvitatud isikute vahel; k) artiklis 2 nimetatud eesmärkide saavutamisel vajalikeks osutuvate muude meetmete võtmine. Artikkel 3 Võrgu ulatus Artikkel 5 Prioriteedid 1. Üleeuroopaline võrk koosneb transpordi infrastruktuurist, liikluskorraldussüsteemidest ning asukoha määramise ja navi- gatsioonisüsteemidest. Prioriteedid on artiklis 2 ettenähtud eesmärke silmas pidades järgmised: Transpordi infrastruktuur koosneb maantee-, raudtee- ja ja siseveesadamatest ning muudest 2. siseveevõrkudest, mere- ühenduspunktidest. a) selliste ühendusteede, otsustava tähtsusega vahelülide ning sõlmkeskuste loomine ja arendamine, mis võimaldavad kõr- valdada liikluse kitsaskohad, täita puuduvad lõigud ning välja arendada peateed; 3. Liikluskorraldussüsteemid ning asukoha määramise ja navigatsioonisüsteemid sisaldavad kogu tehnilist varustust ning informatsiooni- ja telekommunikatsioonisüsteeme, mis on vaja- likud võrgu tõrgeteta toimimise ja tõhusa liikluskorralduse tagamiseks. Artikkel 4 Meetmete põhisuunad b) võrgule juurdepääsu võimaldava infrastruktuuri loomine ja väljaarendamine, mis seob saared, raskesti ligipääsetavad ja äärealad ühenduse keskpiirkondadega; c) transpordiliikide optimaalne ühitamine ja integreeri- eri mine; d) keskkonnaprobleemide arvessevõtmine võrgu projekteeri- misel ja väljaarendamisel; Ühenduse meetmete põhisuunad on järgmised: e) võrgu osade koostalitlusvõime järkjärguline saavutamine; a) võrgu üldkavade koostamine ja läbivaatamine; f) olemasoleva infrastruktuuri võimsuse ja tõhususe optimee- rimine; b) ühist huvi pakkuvate projektide kindlakstegemine; c) olemasoleva võrgu kohandamine; d) võrgu koostalitlusvõime edendamine; e) f) transpordiliikide optimaalne ühitamine muu hulgas selliste sõlmkeskuste loomise teel, mis kaubavedude puhul peaksid paiknema võimalikult kaugel linnakeskustest, et võimaldada eri transpordiliikide koostalitlusvõime tõhusat toimimist; rahalise abi järjepidevuse ja vastastikune täiendavuse taotle- mine kooskõlas iga rahastamisvahendi suhtes kohaldatavate eeskirjadega; g) uurimis- ja arendustegevus; g) sõlmpunktide ja kombineeritud transpordi ümberlaadimis- kohtade rajamine ja täiustamine; h) võrgu ohutuse ja töökindluse parandamine; i) j) võrguliikluse juhtimis- ja kontrollisüsteemide ning kasutaja- teabe süsteemide edasiarendamine ja loomine infrastruk- tuuri võimalikult tulemusliku kasutamise eesmärgil; uurimused, mis aitavad üleeuroopalist paremini projekteerida ja rakendada. transpordivõrku Artikkel 6 Kolmandate riikide võrgud h) koostöö ja asjakohaste kokkulepete sõlmimine võrgu aren- damisega seotud kolmandate riikidega; i) ergutused liikmesriikidele ja rahvusvahelistele organisat- sioonidele ühenduse seatud eesmärkideni jõudmiseks; Otsus ühist huvi pakkuvate projektide ja võrgusisese ühenda- tuse ja koostalitlusvõime edendamise kohta komisjoni poolt, mille eesmärk on tagada kolmandate riikide võrkude kokkuso- bivus üleeuroopalise võrguga, tehakse iga juhtumi puhul eraldi asutamislepingus sätestatud asjakohases korras. 07/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 367 Artikkel 7 Ühist huvi pakkuvad projektid Kooskõlas asutamislepingus sätestatud, eelkõige konku- 1. rentsiküsimusi käsitlevate eeskirjadega loetakse ühist huvi pak- kuvaks iga projekt, mis — taotleb artiklis 2 sätestatud eesmärke, — on seotud artiklis 3 kirjeldatud võrguga, — vastab ühele või mitmele artiklis 5 sätestatud prioriteeti- dest, ning — on projekti sotsiaal-majanduslike kulude ja kasu analüüsi põhjal eeldatavalt majanduslikult elujõuline. 2. JAGU TEEDEVÕRK Artikkel 9 Iseloomulikud tunnused 1. Üleeuroopaline teedevõrk koosneb nii olemasolevatest, uutest kui ka kohandatud kiirteedest ja kõrgetasemelistest tee- dest, mis: — etendavad tähtsat osa pikamaavedudes, või — võimaldavad võrguga möödasõitu suurtest linnakeskustest, või kindlaksmääratud marsruutidel Projektid peavad olema artiklites 9–17 kirjeldatud võrgu 2. osaga seotud ning eelkõige: — kindlustavad ühendamise teiste transpordiliikidega, või — seostuma I lisa kaartidel esitatud marsruutidega ja/või — vastama II lisas esitatud spetsifikatsioonidele või kriteeriu- midele. Liikmesriigid võtavad kõik meetmed, mida nad peavad 3. vajalikuks artikli 1 lõikes 2 sätestatud põhimõtete kohaselt. Artikkel 8 Keskkonnakaitse Projektide väljatöötamisel ja elluviimisel peavad liikmesrii- 1. gid arvesse võtma keskkonnakaitse nõudeid, korraldades ühist huvi pakkuvate projektide keskkonnamõju hindamisi, mida tuleb rakendada direktiivi 85/337/EMÜ kohaselt, ning kohalda- des direktiivi 92/43/EMÜ. 2. Komisjon töötab välja: a) asjakohased analüüsimeetodid võrgu kui terviku keskkon- namõju strateegiliseks hindamiseks; b) asjakohased analüüsimeetodid kõiki transpordiliike hõlma- vate transpordikoridoride jaoks, ilma et see mõjutaks kori- doride endi määratlemist. Koridori mõiste väljakujundami- sel tuleks arvesse võtta vajadust siduda kõik liikmesriigid ja regioonid üleeuroopalise transpordivõrguga ning eelkõige ligipääsetavad ja äärealad vajadust siduda saared, raskesti Euroopa Liidu keskpiirkondadega. — seovad saared, raskesti ligipääsetavad ja äärealad ühenduse keskpiirkondadega. Võrk kindlustab kasutajatele kõrge, ühtlase ja püsiva tase- 2. mega teenused, mugavuse ja ohutuse. 3. Võrk hõlmab liikluskorralduse ja kasutajateabe infrastruk- tuuri, mis põhineb Euroopa, üleriigilise ja piirkondliku tasandi liikluskorraldussüsteemide aktiivsel omavahelisel koostööl. 3. JAGU RAUDTEEVÕRK Artikkel 10 Iseloomulikud tunnused Raudteevõrk hõlmab kiirraudteede võrgu ja tavapärase 1. raudteevõrgu. 2. Kiirraudteede võrk hõlmab: — spetsiaalselt ehitatud kiirliinid, mis üldiselt 250 km või suu- remate tunnikiiruste puhul kasutavad nüüdis- või uudisteh- noloogiat, Artiklis 2 sätestatud eesmärkide saavutamist silmas pidades võtab komisjon vajaduse korral kõnealuse töö tulemused arvesse artiklis 21 ettenähtud suuniseid käsitlevas aruandes. — spetsiaalselt kiirliinideks ümberehitatud liinid, mis on varustatud umbkaudu 200 km tunnikiiruste tarvis, 368 ET Euroopa Liidu Teataja 07/2. kd — spetsiaalselt kiirliinideks ümberehitatud liinid, millel on topograafiast, reljeefist või linnaplaneeringust tingitud pii- rangute tõttu eritunnused ja kus kiirus tuleb kohandada igal üksikjuhul. Siseveesadamad moodustavad võrgu osa eelkõige kui 3. lõikes 2 nimetatud veeteede ja muude transpordiliikide ühen- duspunktid. Kõnealuse võrgu moodustavad I lisas esitatud kiirliinid või kiir- liinideks kohandatud liinid. Tavapärane raudteevõrk hõlmab tavapärase raudteetrans- 3. pordi liinid, kaasa arvatud artiklis 14 nimetatud kombineeritud transpordi raudteeosad. 4. Võrgu olemasolu: — etendab tähtsat osa kauba ja reisijate pikamaatranspordis, — etendab tähtsat osa kombineeritud pikamaatranspordis, — võimaldab ühendamise teiste transpordiliikide võrkudega ning juurde pääseda piirkondlikele ja kohalikele raudteevõr- kudele. 5. Pidevuse ja koostalitlusvõime järkjärgulise rakendamise kaudu pakub võrk kasutajatele kõrget kvaliteedi- ja ohutuseta- set, mis põhineb eelkõige tehnilisel ühtlustamisel ning ühtlusta- tud juhtimis- ja kontrollisüsteemil. 4. JAGU SISEVEETEEDE VÕRK JA SISEVEESADAMAD Artikkel 11 Iseloomulikud tunnused 4. Võrk hõlmab liikluskorralduse infrastruktuuri. 5. JAGU MERESADAMAD Artikkel 12 Iseloomulikud tunnused ja toimi- Meresadamad võimaldavad arendada meretransporti vad saartega seotud laevaliikluse ning meretranspordi ja muude transpordiliikide ühenduspunktidena. Sadamad tagavad sead- meid ja teenuseid vedajatele. Sadamate infrastruktuur pakub reisijate- ja kaubaveoga seotud teenuseid, sealhulgas parvlaeva- teenuseid ning lühi- ja pikamaareisidega seotud laevandustee- nuseid, kaasa arvatud rannikulaevandus ühenduse piires ning ühenduse ja kolmandate riikide vahel. 6. JAGU LENNUJAAMAD Artikkel 13 Iseloomulikud tunnused 1. Üleeuroopaline siseveeteede võrk hõlmab jõed ja kanalid ning mitmesugused neid ühendavad harud ja ühendusteed. See võimaldab ühendada omavahel tööstuspiirkonnad ja suuremad linnastud ning siduda need sadamatega. 2. Võrgu veeteede tehnilised miinimumnäitajad peavad vas- tama IV klassi veeteede tarvis sätestatutele, st võimaldama 80– 85 m pikkuse ja 9,5 m laiuse laeva või pukseeritava veokara- vani läbipääsu. Kui võrgu osa moodustavat veeteed ajakohasta- takse või ehitatakse, peaksid tehnilised näitajad olema vähemalt IV klassi tasemel, võimaldades hiljem saavutada Va/Vb klassi läbipääsu kombineeritud tagades näitajad ning rahuldavalt transpordis kasutatavatele võimaldab laevadele. Va klass läbipääsu 110 m pikkusele ja 11,40 m laiusele laevale või puk- seeritavale laevakaravanile ning Vb klass võimaldab läbipääsu 172–185 m pikkusele ja 11,40 m laiusele pukseeritavale laeva- karavanile. 1. Üleeuroopaline lennujaamade võrk hõlmab ühenduse ter- ritooriumil asuvad lennujaamad, mis on avatud kaubandusli- kule lennuliiklusele ning vastavad II lisas sätestatud kriteeriumi- dele. Kõnealused lennujaamad liigitatakse eri klassidesse vasta- valt liikluse mahule ja liigile ning nende funktsioonile võrgus. Lennujaamad võimaldavad arendada lennuühendusi ning ühen- dada õhutranspordi teiste transpordiliikidega. 2. Rahvusvahelised ja ühenduse ümberistumispunktid moo- dustavad üleeuroopalise lennujaamade võrgu tuumiku. Ühen- duse ja muu maailma vahelised ühendusteed kulgevad peami- selt rahvusvaheliste ümberistumispunktide kaudu. Ühenduse ümberistumispunktid tagavad põhiliselt ühendusesisesed ühen- dused, ühendusevälised teenused moodustavad vaid väikese osa nende tegevusest. Piirkondlikud ümberistumispunktid ja juur- depääsupunktid hõlbustavad juurdepääsu võrgu tuumikule või aitavad avada ühendusi ääre- ja isoleeritud aladega. 07/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 369 7. JAGU KOMBINEERITUD TRANSPORDI VÕRK liikluse kavandamise ja juhtimise süsteemid ning lennujuhti- missüsteemid (juhtimiskeskused, jälgimis- ja sidevahendid), mis on vajalikud ohutu ja tõhusa lennuliikluse tagamiseks Euroopa õhuruumis. Artikkel 14 Iseloomulikud tunnused Üleeuroopalisse kombineeritud transpordi võrku kuulu- 1. vad: — kombineeritud transpordiks sobivad raudteed ning sisevee- ja mereteed, mis vajaduse korral kombineerituna maantee- transpordiga veo alguses ja/või lõpus võimaldavad kaupade pikamaavedusid, — seadeldised, mis võimaldavad ümberlaadimist raudteedel, siseveeteedel, mereliinidel ja maanteedel, — ajutine nõuetekohane veerem, kui kohandamata infrastruktuuri tõttu. see on vajalik veel 8. JAGU MEREVEDUDE JUHTIMIS- JA TEABEVÕRK Artikkel 15 Iseloomulikud tunnused Üleeuroopaline merevedude juhtimis- ja teabevõrk hõlmab: — rannalähedase ja sadama laevaliikluse juhtimissüsteemid, 10. JAGU ASUKOHA MÄÄRAMISE JA NAVIGATSIOONISÜSTEEMIDE VÕRK Artikkel 17 Iseloomulikud tunnused Üleeuroopaline asukoha määramise ja navigatsioonisüsteemide võrk hõlmab satelliitsidel põhinevad asukoha määramise ja navigatsioonisüsteemid ning tulevases Euroopa raadionavigat- siooni kavas kindlaks määratavad süsteemid. Kõnealused süsteemid kindlustavad usaldusväärse ja tõhusa asukoha määra- mise ja navigatsiooniteenuse, mida saab kasutada kõikide trans- pordiliikide puhul. 11. JAGU ÜHISSÄTTED Artikkel 18 — laevade asukoha määramise süsteemid, Teabevahetuskomitee ja aruandlus — ohtlikke või saastavaid kaupu vedavatest laevadest teata- mise süsteemid, — meresõidu ohutuse tagamiseks või merehädas kasutatavad sidesüsteemid, mis tagavad ohutu ja tõhusa laevaliikluse ning keskkonnakaitse kõrge taseme ühenduse liikmesriikide meresõidupiirkondades. 9. JAGU LENNULIIKLUSE JUHTIMISVÕRK Artikkel 16 Iseloomulikud tunnused 1. Liikmesriigid teatavad komisjonile korrapäraselt üleeuroo- palise transpordivõrgu arendamiseks koostatud riiklikest kava- ja programmidest, eelkõige käesoleva otsusega kind- dest laksmääratud ühist huvi pakkuvatest projektidest. Käesolevaga asutatakse komisjoni 2. juurde üleeuroopalise transpordivõrgu komitee, edaspidi “komitee”; komitee koosneb liikmesriikide esindajatest ja selle eesistujaks on komisjoni esin- daja. Komitee vahetab liikmesriikide poolt teatatud kavade ja programmidega seotud teavet ning võib arutada kõiki üleeu- roopalise transpordivõrgu väljaarendamisega seotud küsimusi. 3. Komisjon esitab iga kahe aasta järel Euroopa Parlamen- dile, nõukogule, majandus- ja sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele aruande käesolevas otsuses kirjeldatud suuniste rakendamise kohta. Üleeuroopaline lennuliikluse juhtimisvõrk hõlmab üldlennun- lennutrassid, õhuseirevahendid, duseks ettenähtud õhuruumi, Lõikes 2 nimetatud komitee abistab komisjoni aruande etteval- mistamisel. 370 ET Euroopa Liidu Teataja 07/2. kd Artikkel 19 Eriprojektid Vajaduse korral esitab komisjon lõikes 1 nimetatud aru- 2. andest tulenevad kohased ettepanekud. III lisas esitatakse viidetena I ja II lisas ning käesoleva otsuse sätetes kindlaksmääratud projektid, mida Euroopa muudes Ülemkogu pidas Essenis kohtumisel eriti tähtsaks. Artikkel 22 Kehtetuks tunnistamine Artikkel 20 Mitmeliigiline transport ja liikluskorraldus Käesolevaga tunnistatakse kehtetuks nõukogu 20. veebruari 1978. aasta otsus 78/174/EMÜ nõustamiskorra sisseseadmise ja infrastruktuuri vald- komitee moodustamise kohta transpordi konnas. (1) Võrgu lõplikul väljaarendamisel pööratakse I ja II lisas loetletud ühist huvi pakkuvate projektide hulgas erilist tähelepanu pro- jektidele, milles käsitletakse mitmeliigilist transporti ja liiklus- korralduse uusi meetodeid. Artikkel 23 Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas. Artikkel 21 Suuniste läbivaatamine 1. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule iga viie aasta järel pärast käesoleva otsuse jõustumist ning esimest korda enne 1. juulit 1999 aruande, millest selgub, kas suunised vajavad kohandamist transpordi valdkonnas, eelkõige raudtee- transpordis toimunud majanduse ja tehnoloogia arengut silmas pidades. Aruande koostamisel abistab komisjoni artiklis 18 nimetatud komitee. Artikkel 24 Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele. Brüssel, 23. juuli 1996 Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel president K. HÄNSCH eesistuja M. LOWRY (1) EÜT L 54, 25. 2. 1978, lk 16. 07/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 371 I LISA VÕRGUKAVADE KAARDID (*) Hispaania 2. 5. Prantsusmaa 2. 6. Iirimaa 2. 7. Itaalia 2. 8. 2. 9. Madalmaad 2. 10. Austria Portugal 2. 11. 2. 12. Soome 2. 13. Rootsi 2. 14. Ühendkuningriik 3. 4. 3. 5. 3. 6. 3. 7. Kreeka Hispaania Prantsusmaa Iirimaa Itaalia 3. 8. 3. 9. Luksemburg 3. 10. Madalmaad 3. 11. Austria Portugal 3. 12. 3. 13. Soome 3. 14. Rootsi 3. 15. Ühendkuningriik 2. jagu: Teedevõrk 2. 0. 2. 1. 2. 2. 2. 3. 2. 4. Euroopa Belgia/Luksemburg Taani Saksamaa Kreeka 3. jagu: Raudteevõrk 3. 0. 3. 1. 3. 2. 3. 3. Euroopa Belgia Taani Saksamaa 4. jagu: Siseveeteede võrk 4. Euroopa 5. jagu: Meresadamad Käesolevas otsuses tehakse meresadamaid käsitlevad ühist huvi pakkuvad projektid kindlaks II lisa kriteeriumide kohaselt ning need võivad olla seotud ühenduse liikmesriigi mis tahes sadamaga. Et kõiki sadamaid ei ole võimalik ühele kaardile kanda, puudub I lisas meresadamate kaart. 6. 4. 6. 5. 6. 6. 6. 7. Prantsusmaa Iirimaa/Ühendkuningriik Itaalia Soome/Rootsi 6. jagu: Lennujaamad 6. 0. 6. 1. 6. 2. 6. 3. Euroopa Belgia/Taani/Saksamaa/Luksemburg/ Madalmaad/Austria Kreeka Hispaania/Portugal 7. jagu: Kombineeritud transpordi võrk 7. 1. A. Raudteed B. Raudteed, suures mõõtkavas 7. 2. Siseveeteed NB! Kaartide selgituses esinev mõiste “kavandatud” hõlmab ühist huvi pakkuva infrastruktuuriprojekti kõik astmed alates esialgsetest uuringutest kuni ehitamiseni. (*) Kaardid kuuluvad jõustamistingimustes ja/või II lisas osutatud vastavate jagude juurde. 372 ET Euroopa Liidu Teataja 07/2. kd 2. JAGU TEEDEVÕRK 2. 0. 2. 1. 2. 2. 2. 3. 2. 4. 2. 5. 2. 6. 2. 7. 2. 8. 2. 9. 2. 10. 2. 11. 2. 12. 2. 13. 2. 14. 402 ET Euroopa Liidu Teataja 07/2. kd 3. JAGU RAUDTEEVÕRK 3. 0. 3. 1. 3. 2. 3. 3. 3. 4. 3. 5. 3. 6. 3. 7. 3. 8. 3. 9. 3. 10. 3. 11. 3. 12. 3. 13. 3. 14. 3. 15. 434 ET Euroopa Liidu Teataja 07/2. kd 4. JAGU SISEVEETEEDE VÕRK 4 436 ET Euroopa Liidu Teataja 07/2. kd 6. JAGU LENNUJAAMAD 6. 0. 6. 1. 6. 2. 6. 3. 6. 4. 6. 5. 6. 6. 6. 7. 452 ET Euroopa Liidu Teataja 07/2. kd 7. JAGU KOMBINEERITUD TRANSPORDI VÕRK 7. 1. -A. 7. I. -B. 7. 2. 07/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 459 ÜHIST HUVI PAKKUVATE PROJEKTIDE KRITEERIUMID JA SPETSIFIKATSIOONID (*) II LISA 2. jagu: Teedevõrk 3. jagu: Raudteevõrk 4. jagu: Siseveeteede võrk ja siseveesadamad 5. jagu: Meresadamad 6. jagu: Lennujaamad 7. jagu: Kombineeritud transpordi võrk 8. jagu: Merevedude juhtimis- ja teabevõrk 9. jagu: Lennuliikluse juhtimisvõrk 10. jagu: Asukoha määramise ja navigatsioonisüsteemide võrk 2. jagu Teedevõrk Peale I lisas esitatud ühendusteedega seotud projektide arvatakse ühist huvi pakkuvate projektide hulka iga selliste ühen- dusteede infrastruktuuriprojekt, mis on seotud: A. Võrgu väljaarendamisega, eelkõige: — kiirteede laiendamisega või teede ajakohastamisega, — möödasõidu- või ringteede ehitamisega, — riikide transpordivõrkude koostalitlusvõime parandamisega. B. Liikluskorraldus- ja kasutajateabe süsteemide väljatöötamisega, eelkõige: — telemaatikainfrastruktuuride kasutuselevõtmisega liiklusandmete kogumise tarvis, — liiklusteabe- ja liikluse juhtimiskeskuste väljaarendamisega ning teabevahetusega eri riikide liiklusteabekeskuste vahel, — teede teabeteenuste, eelkõige RDS-TMC süsteemi (1) sisseseadmisega, — telemaatikainfrastruktuuride tehnilise koostalitlusvõimega. 3. jagu Raudteevõrk Peale I lisas esitatud ühendusteedega seotud projektide arvatakse ühist huvi pakkuvate projektide hulka iga selliste ühen- dusteede infrastruktuuriprojekt, mis on seotud: — üleeuroopalise raudteetranspordisüsteemide koostalitlusvõimega, — raudteevõrkude ja muude transpordiliikide võrkude ühendamisega. (*) Need kriteeriumid ja spetsifikatsioonid viitavad jõustamistingimustes ja/või I lisas osutatud vastavatele jagudele. (1) Raadiosidel põhinev digitaalne liiklusteadete süsteem, mis võimaldab üldist teabevoolu kohandada iga teekasutaja vajadustega. 460 ET Euroopa Liidu Teataja 07/2. kd 4. jagu Siseveeteede võrk ja siseveesadamad Siseveesadamad Peale I lisas mainitud ühendusteedega seotud projektide arvatakse ühist huvi pakkuvate projektide hulka järgmised inf- rastruktuuriprojektid. A. Projekt, mis on seotud siseveesadamatega artikli 11 lõike 3 tähenduses ja mille puhul on täidetud kõik järgmised tingimused: 1. paiknemine siseveetranspordivõrgus I lisas esitatud kava kohaselt; 2. ühendus muude üleeuroopaliste marsruutidega; 3. ümberlaadimisrajatised, eelkõige — ümberlaadimiskeskused, — konteineriterminalid, — ro-ro-vahendid. B. Projekt kuulub ühte või mitmesse järgmistest liikidest: 1. 2. sadamal on sissepääs siseveeteedelt; sadamainfrastruktuur paikneb sadama territooriumil; 3. muud transpordiinfrastruktuurid paiknevad sadama territooriumil; 4. sadamat ühendavad muude üleeuroopalise transpordivõrgu osadega muud transpordiinfrastruktuurid. Liikluskorraldus Ühist huvi pakkuvateks peetakse projekte, mis hõlmavad eelkõige: — laevade, eelkõige ohtlikke või saastavaid kaupu vedavate laevade signaal- ja lootsimissüsteemi, — hädaolukordadest teatamise ja siseveeteede ohutuse tagamise sidesüsteeme. 5. jagu Meresadamad 1. Ühist huvi pakkuvate sadamaprojektide ja nendega seotud projektide liigid Sadamainfrastruktuuri projektid ja nendega seotud infrastruktuuriprojektid peaksid kuuluma vähemalt ühte järgmis- test liikidest: A. juurdepääs sadamale merelt või siseveeteedelt, kaasa arvatud põhikapitalikulud seoses jäämurdjate tööga talvel; B. sadama territooriumil paiknev sadamainfrastruktuur; C. sisemaatranspordi infrastruktuurid sadama territooriumil; D. sisemaatranspordi infrastruktuur, mis ühendab sadamat muude üleeuroopalise transpordivõrgu osadega. 2. Projektide eesmärgid Ühist huvi pakkuvad sadamainfrastruktuuri projektid ja nendega seotud infrastruktuuriprojektid peaksid taotlema vähemalt ühte järgmistest eesmärkidest: — kaasa aidata ühenduse sise- ja väliskaubanduse kasvule, — toetada püsiva liikuvuse põhimõtet, aidates leevendada maismaakoridoride ülekoormatust ning vähendada Euroopa transpordi väliskulusid, suurendades näiteks merevedude osa koguliikluses ning eelkõige edendades rannikulähedasi merevedusid, 07/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 461 — parandada juurdepääsuvõimalusi ning tugevdada majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust Euroopa Ühendu- ses, edendades ühendusesiseste meretranspordiühenduste arendamist ning pöörates erilist tähelepanu saartele ja ühenduse äärealadele, — võimaldada alaline juurdepääs Läänemere sadamatele, mis asuvad 60o põhjalaiusel või sellest põhja pool ning tavaliselt jäätuvad talvel kinni. 3. Eritingimused Projektid peavad aitama: — integreerida liiklust üleeuroopalisse transpordivõrku või mitmeliigilise transpordi ketti, — või — suuremal määral kasutada keskkonnasõbralikke transpordiliike. 6. jagu Lennujaamad I. Ühist huvi pakkuvate lennujaamade valikukriteeriumid Ühist huvi pakkuvad lennujaamad peavad vastama kriteeriumidele, mis on seatud ühele järgmistest ümberistumis- punktidest. 1. Rahvusvaheliste ümberistumispunktide koosseisus on: — kõik lennujaamad ja lennujaamade süsteemid, (1) mille: — aastane reisijatehulk on vähemalt 5 000 000; vähendatuna 10 % võrra, või — aastane ärilendude hulk on vähemalt 100 000 või — aastane kaubaveomaht on vähemalt 150 000 tonni, või — aastane ühenduseväliste reisijate hulk on vähemalt 1 000 000, või — kõik uued lennujaamad, mis on ehitatud asendama olemasolevaid rahvusvahelisi ümberistumispunkte, mida ei ole enam võimalik nende asukohas laiendada. 2. Ühenduse ümberistumispunktide koosseisus on: — kõik lennujaamad või lennujaamade süsteemid, mille: — aastane reisijatehulk on 1 000 000, vähendatuna 10 % võrra, ja 4 499 999 vahel, või — aastane kaubaveomaht on 50 000–149 999 tonni, või — aastane reisijatehulk oni 500 000–899 999 ja vähemalt 30 % liiklusest on riigiväline, või — aastane reisijatehulk on 300 000–899 999ja liiklus toimub väljaspool Euroopa mandriosa rohkem kui 500 km kaugusel lähimast rahvusvahelisest ümberistumispunktist, või — kõik uued lennujaamad, mis on ehitatud asendama olemasolevaid ühenduse ümberistumispunkte, mida ei ole enam võimalik nende asukohas laiendada. 3. Piirkondlikud ümberistumis- ja juurdepääsupunktid hõlmavad kõiki lennujaamu, mille — aastane reisijatehulk oni 500 000–899 999 ja vähem kui 30 % liiklusest on riigiväline, või mille (1) Lennujaamade süsteemid: EÜT L 240, 24. 8. 1992, lk 14. 462 ET Euroopa Liidu Teataja 07/2. kd — aastane reisijatehulk oni 250 000, vähendatuna 10 % võrra, ja 499 999 vahel, või — aastane kaubaveomaht oni 10 000–49 999 tonni, või — asukoht on liikmesriigi saarel, või — asukoht on ühenduse geograafiliselt suletud piikonnas ning mis pakuvad kaubanduslikke teenuseid õhusõi- dukitega, mille stardimassi ülemmäär on vähemalt 10 tonni. Geograafiliselt suletud piirkonnas asuvaks loetakse lennujaam, mis asub rohkem kui 100 kilomeetri raadiuses lähimast rahvusvahelisest või ühenduse ümberistumispunktist. Erandina võib kõnealust kaugust vähendada kuni 75 kilomeetrini, võttes arvesse geograafilisest asukohast tingitud juurdepääsuraskusi või sisemaise transpordi infrastruktuuri halba kvaliteeti. II. Lennujaamavõrguga seotud ühist huvi pakkuvate projektide spetsifikatsioonid Ühist huvi pakkuvateks projektideks loetakse kõik projektid, mis vastavad järgmistele spetsifikatsioonidele: Projekti spetsifikatsioon Asjaomase ümberistumispunkti liik (*) I. Lennujaama võimsuse optimeerimine Meede nr 1 — õhusõidukite, reisi- või lastilendude, seal- võimsuse hulgas optimeerimine lennujaama navigatsiooniseadmete Rahvusvaheline ümberistumispunkt Ühenduse ümberistumispunkt Piirkondlik ümberistumispunkt ja juurdepääsupunkt Meede nr 2 — lennujaama turvalisuse ja ohutuse paran- damine Rahvusvaheline ümberistumispunkt Ühenduse ümberistumispunkt Piirkondlik ümberistumispunkt ja juurdepääsupunkt Meede nr 3 — olemasoleva infrastruktuuri kohanda- mine, mis on vajalik seoses siseturu väljakujundamisega ning eelkõige meetmetega, mis reguleerivad isikute vaba liikumist ühenduses Rahvusvaheline ümberistumispunkt Ühenduse ümberistumispunkt Piirkondlik ümberistumispunkt ja juurdepääsupunkt II. Uute lennujaamavõimsuste väljaarendamine Meede nr 4 — õhusõidukite, reisi- või lastilendude, seal- hulgas lennujaama navigatsiooniseadmete võimsuse sei- sukohalt määrava infrastruktuuri ja seadmete arenda- mine Rahvusvaheline ümberistumispunkt Ühenduse ümberistumispunkt Meede nr 5 — uue lennujaama ehitamine olemasoleva lennujaama või lennujaamade süsteemi asemele, mida selle asukohas ei saa enam laiendada Rahvusvaheline ümberistumispunkt Ühenduse ümberistumispunkt III. Lennujaama tegevusega kaasnevate häirete tõrje parandamine Meede nr 6 — müra ja lennujaamaheitmete käitlemise keskkonnanõuetele vastavuse parandamine Rahvusvaheline ümberistumispunkt Ühenduse ümberistumispunkt IV. Lennujaamale juurdepääsu parandamine või väljaarendamine Meede nr 7 — lennujaamasiseste rahvusvaheliste lii- juurdepääsu deste ning ühenduse parandamine või väljaarendamine infrastruktuurile Rahvusvaheline ümberistumispunkt Ühenduse ümberistumispunkt Meede nr 8 — siseühenduste parandamine ja väljaaren- damine muude transpordivõrkudega, eelkõige raudtee- võrguga Rahvusvaheline ümberistumispunkt Ühenduse ümberistumispunkt (*) Käesolevas tabelis esitatud meetmeid võib teatavatel nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel laiendada ka muudele ümberistu- mispunktidele. 07/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 463 7. jagu Kombineeritud transpordi võrk Peale I lisas esitatud ühendusteede projektide arvatakse ühist huvi pakkuvate projektide hulka kõik projektid, mis on seotud: — raudteede või siseveeteede infrastruktuuri ehitamise või ajakohastamisega, et muuta eri transpordiliikides kasutami- seks sobivate veoühikute transportimine tehniliselt võimalikuks ja majanduslikult elujõuliseks, — sisetranspordiliikide vaheliste ümberlaadimiskeskuste ehitamise või arendamisega, sealhulgas püsi- või teisaldatavate ümberlaadimisseadmete kasutuselevõtmisega, — sadama-alade kohandamisega, mis võimaldab arendada või parandada konteinerite ümberlaadimist mere- ja raudtee- transpordi ning sisevee- ja maanteetranspordi vahel, — raudteetranspordi seadmetega, mis on eraldi kohandatud kombineeritud vedudeks, kui see on vajalik infrastruktuuri laadi tõttu, eelkõige arvesse võttes sellise infrastruktuuri võimaliku kohandamisega seotud kulutusi ning eeldades, et nimetatud seadmete kasutamine on seotud kõnealuse infrastruktuuriga ja ettevõtjatele kedagi diskrimineerimata kättesaadav. 8. jagu Merevedude juhtimis- ja teabevõrk Ühist huvi pakkuvate projektide hulka arvatakse kõik projektid, mis on: — seotud ühenduse meretranspordi ohutuspoliitika eesmärkidega, või — kavandatud rakendama rahvusvahelisi konventsioone ja Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) resolutsioone laevaliikluse ohutuse valdkonnas ning käsitlevad: — ühenduse teatamissüsteemi rakendamist, mille kohaselt teatatakse ühenduse sadamatesse suunduvatest või sealt lahkuvatest või ühenduse ranniku lähedalt läbisõitvatest laevadest elektroonilise andmevahetussüsteemi abil, kaasa arvatud andmeedastus laevade ja maismaarajatiste vahel mikrokapslite kaudu, kusjuures eelkõige pööra- takse tähelepanu vastavaid liideseid sisaldavatele elektroonilistele andmevahetussüsteemidele, — maismaal asuvate raadionavigatsioonkanalite (LORAN-C) arendamist ja parandamist, — rannalähedase ja sadamaliikluse korraldus- ja teabesüsteemide ning nende vahel ühenduse arendamist ja paran- damist, mille eesmärk on ohutu laevaliiklus ja tõhusam järelevalve eelkõige ühiselt kasutatavates, tiheda liiklu- sega ja keskkonnatundlikes piirkondades, — liikluse tundmaõppimiseks vajalike vahendite arendamist ja parandamist: liiklusvoogude ja laevaõnnetuste and- mebaasid, EPTO (European Permanent Traffic Observatory) vahendite edasiarendamine liiklusvoogude analüüsi- miseks, — ülemaailmse merehäda ja ohutuse süsteemi (GMDSS) edasiseks rakendamiseks vajaliku infrastruktuuri ja sead- mete arendamist, — telemaatiliste andmevahetussüsteemide parandamist seoses sadamariikide järelevalvega laevade üle. 9. jagu Lennuliikluse juhtimisvõrk Ühist huvi pakkuvate projektide hulka arvatakse kõik süsteemi võimsuse suurendamist ja optimeerimist taotlevad pro- jektid, mis eri rahvusvaheliste ümberistumispunktide vahendite ja menetluste ühtlustamise ja integreerimise osana vasta- vad Rahvusvahelise Tsiviillennundusorganisatsiooni (ICAO) ja Euroopa pädevate asutuste poolt kindlaks määratud asja- omastele rahvusvahelistele standarditele, võttes eelkõige arvesse Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsiooni (Euro- control) seisukohti. 464 ET Euroopa Liidu Teataja 07/2. kd Nimetatud projektid hõlmavad järgmisi valdkondi: — uuringud seoses õhuruumi parema kasutamisega eri kasutajate poolt ning ühtse ja tõhusa lennuliinide süsteemi loo- misega, — lennuliikluse kavandamine ja juhtimine, mis võimaldab sammu pidada nõudlusega ning võimalikult tulemuslikult kasutada olemasolevaid juhtimisvõimsusi, — meetmete ja menetluste ühtlustamiseks vajalikud uuringud ja seisukohad eri teenustepakkujate integreerimiseks, eel- kõige arvesse võttes Euroopa Tsiviillennunduskonverentsi (ECAC) poolt vastuvõetud suuniseid, — süsteemi tootlikkuse parandamine, eelkõige automaatse juhtimisnõustamise ning võimalike ohtude avastamise ja kõrvaldamise süsteemide abil, — toetused lennuliikluse juhtimiseks vajalike side-, navigatsiooni- ja jälgimisvahendite paigaldamiseks, sealhulgas uute tehnoloogiate, eelkõige satelliit- ja digitaalandmevõrkude edendamiseks, kui see võimaldab jõuda Euroopa ühtsete spetsifikaatide tasemele. 10. jagu Asukoha määramise ja navigatsioonisüsteemide võr Ühist huvi pakkuvate projektide hulka arvatakse kõik projektid, mis on seotud tulevase Euroopa raadionavigatsioonikava osade või selliste ülemaailmse satelliitside abil asukoha kindlaksmääramise ja navigatsioonisüsteemide sisseseadmisega, mis kuuluvad järgmiste struktuuride koosseisu: — andmetöötlus- ja juhtimissüsteemiga juhtimiskeskus, — maapealsete navigatsioonikeskuste võrk, — satelliitidest koosnev kosmosesegment, mis võimaldab navigatsioonisignaalide edastamist, — lennuliikluse jälgimiskeskuste võrk. 07/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 465 ESSENIS 9. JA 10. DETSEMBRIL 1994 TOIMUNUD EUROOPA ÜLEMKOGU KOHTUMISEL VASTU VÕETUD NELJATEISTKÜMNE PROJEKTI LOETELU III LISA 1. Kiirrongiliiklus/kombineeritud transport põhja–lõuna suunas: Nürnberg–Erfurt–Halle/Leipzig–Berliin Brenneri telg: Verona–München 2. Kiirrongiliiklus (Pariis–Brüssel–Köln–Amsterdam–London): Belgia: Prantsuse–Belgia piir – Brüssel–Liège–Belgia–Saksa piir; Brüssel–Belgia–Madalmaade piir Ühendkuningriik: London–pääs La Manche'i tunnelisse Madalmaad: Belgia–Madalmaade piir–Rotterdam – Amsterdam Saksamaa: (Aachen) G27 Köln–Rein/Main 3. Kiirrongiliiklus lõuna suunas: Madrid–Barcelona–Perpignan–Montpellier Madrid–Vitoria–Dax 4. Kiirrongiliiklus ida suunas: Pariis–Metz–Strasbourg–Appenweier–(Karlsruhe) koos ümberistumisega liinidele Metz–Saarbrücken–Mannheim ja Metz–Luxembourg 5. Tavapärane raudtee/kombineeritud transport: Betuwe liin Rotterdam–Madalmaade–Saksa piir – (Rein/Ruhr) 6. Kiirrongiliiklus/kombineeritud transport: Prantsusmaa–Itaalia Lyon–Torino Torino–Milano–Veneetsia–Trieste 7. Kreeka kiirteed: Patra: Rio Antirio, Patra–Ateena–Thessaloníki–Promahon (Kreeka–Bulgaaria piir) ja Via Egnatia: Igoumenitsa–Thessaloníki–Alexandroúpoli–Ormenio (Kreeka ja Bulgaaria piir)–Kipi (Kreeka–Türgi piir) 8. Lissaboni–Valladolidi kiirtee 9. Tavapärane raudteeühendus: Cork–Dublin–Larne–Stranraer 10. Malpensa lennujaam (Milano) 11. Raudtee/maantee püsiühendus Taani ja Rootsi vahel (Sundi püsiühendus), kaasa arvatud juurdepääs maanteede, raudteede, õhuliinide kaudu 12. Põhjamaade kolmnurk (raudteed/maanteed) 13. Iirimaa/Ühendkuningriigi/Beneluxi maade maanteeühendus 14. Atlandi ookeani ranniku pealiin (raudtee) 466 ET Euroopa Liidu Teataja 07/2. kd ÜHISAVALDUS Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon peavad eriti oluliseks üleeuroopalise transpordivõrgu rajamist ja kooskõlastatud arendamist. Nad on rahul, et võetakse vastu käesolev otsus, millega rajatakse nimetatud võrk ja milles tuuakse välja eelkõige ühist huvi pakkuvad projektid, mis võimaldavad välja arendada üle- euroopalise transpordivõrgu õigusraamistiku. Nad märgivad, et kõnealused projektid aitavad kaasa artiklis 2 sätestatud eesmärkide saavutamisele, võivad eelkõige oluliselt edendada konkurentsivõimet, uute töökohtade loomist ja liidu ühtekuuluvust ning vasta- vad vajadusele ühendada saared ning geograafiliselt suletud alad ja äärealad ühenduse keskpiirkondadega. Sellega seoses rõhutavad nad, et kõnealuste projektide väljatoomine käesoleva otsuse I ja II lisas ning otsuse jõustumistingimustes võimaldab neil saada ühenduselt rahalist toetust, mis võib hõlbustada ja kii- rendada projektide tulemuslikku rakendamist asjaomastes liikmesriikides. Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon pööravad nendele projektidele erilist tähelepanu ja kutsuvad ka liikmesriike üles pidama kõnealuste projektide rakendamist eriti oluliseks. Komisjon kohustub teavitama liikmesriike regulaarselt projektide rakendamisest, muu hulgas artiklites 18 ja 21 sätestatud aruannete kaudu. Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon võtavad üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist silmas pida- des teadmiseks projektid, mille Euroopa Parlament on vastu võtnud teisel lugemisel. KOMISJONI AVALDUSED — I lisa jao 5 osas: meresadamad: Pärast huvitatud isikute ja asjaomaste liikmesriikidega konsulteerimist esitab komisjon 1997. aastal aru- ande ja vajaduse korral ettepaneku sadamaprojektide kohta, kasutades samasugust lähenemisviisi nagu 6. jaos lennujaamade puhul. — Keskkonnanormatiivide ja torustiku osas: Komisjon a) jätkab iga transpordiliigi keskkonnanormatiivide kontrollimist; b) uurib võimalust rajada torustik toodetele, mida ei käsitleta üleeuroopaliste energiavõrkude suunis- tes, ja võimalust lülitada see üleeuroopalisse võrku ja esitab vajadusel asjakohased ettepanekud. — I lisa osas: Komisjon kontrollib projekte, mille poolt parlament teisel lugemisel hääletas, et otsustada nende vasta- vus I lisa kriteeriumidele. Kontrollimine toimub artiklis 21 sätestatud läbivaatamise osana. — Artiklite 19 ja 20 ning III lisa osas: Komisjon kinnitab, et käesolev otsus ei mõjuta mingil viisil liikmesriikide või ühenduse rahastamisko- hustusi. — Artikli 20 osas: Vastavalt määruse (EÜ) nr 2236/95, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste võrkude valdkonnas, artikli 6 lõikele 1 tõdeb komisjon, et hinnates projekte, millega taotletakse toetust üleeuroopaliste võrkude eelarvest, pöörab ta nõuetekohast tähelepanu ühendvedusid käsitlevatele projektidele, eelkõige nendele, mis on seotud kaugvedudega äärealadele


title: Regulamento (CE) nº 1488/96 do Conselho de 23 de Julho de 1996 relativo às medidas financeiras e técnicas de apoio à reforma das estruturas económicas e sociais no âmbito da parceria euro-mediterrânica (MEDA)

eurovoc_concepts:
Mediterranean third countries
economic reform
financial cooperation
financing of aid
social change
technical cooperation

formats: html pdfa1b print


title: Ehdotus neuvoston päätökseksi Ruotsin viranomaisten suorittamille lohenpoikasten istuttamisille annettavan yhteisön taloudellisen avun määrän vahvistamisesta vuodelle 1996

eurovoc_concepts:
EU financing
Sweden
animal breeding
authorised catch
sea fish

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 23. 07. 1996 KOM(96)385 lopull. Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI RUOTSIN VIRANOMAISTEN SUORITTAMILLE LOHENPOIKASTEN ISTUTTAMISILLE ANNETTAVAN YHTEISÖN TALOUDELLISEN AVUN MÄÄRÄN VAHVISTAMISESTA VUODELLE 1996 (komission esittämä) PERUSTELUT Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymisasiakirjan 125 artiklassa määrätään, että kolmen vuoden ajan liittymispäivästä Ruotsille annetaan yhteisön taloudellista apua lohenpoikasten istuttamiseen Itämerellä. Neuvoston on tehtävä päätös tästä taloudellisesta avusta määräenemmistöllä komission ehdotuksesta välittömästi ennen Ruotsin liittymistä olemassa olleen tasapainon perusteella. Tämä väliaikainen apu vastaa aikaisempaa Ruotsin saamaa yhteisön osallistumista osana kahdenvälistä tiettyjä lohen lisääntymistä Itämeressä edistäviä toimenpiteitä koskevaa sopimusta. Euroopan talousyhteisön ja Ruotsin hallituksen välisen tiettyjä lohen lisääntymistä Itämeressä edistäviä toimenpiteitä koskevan sopimuksen tekemisestä 27 päivänä kesäkuuta 1980 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 2210/801 säädetään, että tämän tuen määrä perustuu Ruotsin viranomaisille kasvatuksesta, tunnistamisesta ja veteen laskemisesta aiheutuneisiin todellisiin kustannuksiin sellaisen nuorten lohien määrän osalta, joka tarvitaan tuottamaan yhteisölle Ruotsin kalastusalueella sille vuodelle, jonka kuluessa taloudellinen apu on annettava, myönnettyä yksipuolista kiintiötä vastaava määrä lohia. Koska vuonna 1996 lohikannan suurin sallittu saalis (TAC) on pienentynyt, taloudellisen avun määrä on laskettu soveltaen suhteellisesti tätä korjauskerrointa välittömästi ennen Ruotsin liittymistä vallinneen tilanteen tietoihin. 1 EYVL N:o L 226, 29. 4. 1980, s. 7 Ehdotus Neuvoston päätös Ruotsin viranomaisten suorittamille lohenpoikasten istuttamisille annettavan yhteisön taloudellisen avun määrän vahvistamisesta vuodelle 1996 EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymisasiakirjan ja erityisesti sen 125 artiklan, sekä katsoo, että liittymisasiakirjan 125 artiklassa määrätään, että neuvosto vahvistaa vuosittain määräenemmistöllä komission ehdotuksesta yhteisön taloudellisen avun määrän Ruotsin toimivaltaisten viranomaisten suorittamille lohenpoikasten istuttamisille, tämä taloudellinen apu on hyväksyttävä välittömästi ennen Ruotsin liittymistä olemassa olleen tasapainon perusteella, Euroopan talousyhteisön ja Ruotsin hallituksen välisen tiettyjä lohen lisääntymistä Itämeressä edistäviä toimenpiteitä koskevan sopimuksen tekemisestä 27 päivänä kesäkuuta 1980 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 2210/801 säädetään, että yhteisön apu on yhtä suuri kuin Ruotsin viranomaisille kasvatuksesta, tunnistamisesta ja veteen laskemisesta aiheutuneet todelliset kustannukset sellaisen nuorten lohien määrän osalta, joka tarvitaan tuottamaan yhteisölle Ruotsin kalastusalueella sille vuodelle, jonka kuluessa taloudellinen apu on annettava, myönnettyä yksipuolista kiintiötä vastaava määrä lohia, komissio on saanut Ruotsin esittämän yhteisön taloudellista apua koskevan hakemuksen vuodelle 1996; hakemus on samanlainen kuin vuodelle 1994 jätetty hakemus, 'EYVL N:o L 226, 29. 4. 1980. s. 7 Kansainvälinen Itämeren kalastuskomissio on tehnyt vuodelle 1996 suosituksen suurimmaksi sallituksi saaliiksi (TAC) Itämeren lohikannan ja siitä yhteisölle myönnettävän kalastusosuuden osalta, tätä vuodelle 1996 vahvistettua TAC-määrää on vähennetty; tämän vuoksi Ruotsin hakemusta on vastaavasti tarkasteltu uudelleen, ja yhteisön taloudellisen avun määrä on laskettu soveltamalla suhteellisesti kyseistä vähennystä siihen yksipuoliseen kiintiöön, jonka Ruotsi olisi myöntänyt yhteisölle, jos kahdenvälistä sopimusta sovellettaisiin edelleen, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Yhteisön taloudellisen avun määrä vuodelle 1996 Itämeren lohen lisääntymisen edistämisestä aiheutuvien kustannusten rahoittamiseksi rajoitetaan 662 508 ecuun. 2 artikla Tämä päätös on osoitettu Ruotsin kuningaskunnan hallitukselle. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta H Lainsäädännöllinen rahoitusselvitys 1. Toimenpiteen nimi Taloudellinen apu lohen lisääntymiseen Itämeressä tarkoitettuihin toimenpiteisiin 2. Budjettikohta B7 - 800 3. Oikeudellinen perusta Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymisasiakirjan 125 artikla 4. Toimenpiteen kuvaus 4. 1. Toimenpiteen yleistavoite ' Tässä komission ehdotuksessa vahvistetaan vuodeksi 1996 unionin taloudellinen istuttamisille suorittamille apu Ruotsin liittymisasiakirjan 125 artiklan mukaisesti. lohenpoikasten viranomaisten 4. 2. Toimenpiteen säädetty. kestoaika ja S£n uudistamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt Toimi koskee vuotta 1996. Vuodeksi 1997 tehdään uusi ehdotus. 5. Menojen ja tulojen luokitus 5. 1. Pakolliset menot 5. 2. Jaksotetut määrärahat 5. 3. Ei tuloja 6. Meno-/tulolaji Tuki 100 prosenttiin asti. 7. Taloudelliset vaikutukset 7. 1. Toimenpiteen kokonaiskustannusten laskentatapa Ruotsin viranomaisten suorittamille lohenpoikasten istuttamisille annettavan yhteisön taloudellisen avun määrä lasketaan välittömästi ennen Ruotsin liittymistä olemassa olleen tasapainon perusteella. Euroopan talousyhteisön ja Ruotsin hallituksen välisen tiettyjä lohen lisääntymistä Itämeressä edistäviä toimenpiteitä koskevan sopimuksen tekemisestä 27 päivänä kesäkuuta 1980 annetussa neuvoston tr siten, että asetuksessa (ETY) N:o 2210/801 säädetään, että yhteisön taloudellisen avun määrä sen kattaa Ruotsin viranomaisille kasvatuksesta, lasketaan tunnistamisesta ja veteen laskemisesta aiheutuneet todelliset kustannukset sellaisen nuorten lohien määrän osalta, joka tarvitaan tuottamaan yhteisölle Ruotsin kalastusalueella myönnettyä yksipuolista kiintiötä vastaava määrä lohia. Vuonna 1994 Ruotsi antoi yhteisölle 220 tonnin suuruisen lohikiintiön. Lohen yleistä TACia Itämerellä pienennettiin vuodeksi 1996 25 prosenttia ja jokaisen osallistujan kiintiötä pienennettiin vastaavasti. Olemassa olevan tasapainon noudattamiseksi on otettava huomioon, että Ruotsi antaa teoriassa samat määrät, joista on vähennetty Ruotsin kiintiön vuoden 1996 vähennysosuus, eli 220 t - 220 x 25 = 165 t 100 Ruotsi on ilmoittanut komissiolle, että yhden lohenpoikasen tosiasiallinen arvo on 17 Ruotsin kruunua ja yksi lohitonni vastaa 2000 lohenpoikasta. Taloudellisen avun määrä vuonna 1996 on siis 165 x 2000 x 17 SEK = 5 610 000 SEK "5 610 000 SEK : 8,467820 = 662 508 ecua. 7. 2. Kustannusten jakautuminen toimenpiteen osatekijöiden mukaan Toimenpiteen osatekijä Ruotsin viranomaisten suorittamaan lohenpoikasten istuttamiseen liittyvät kulut ecua (vuoden 1996 arvo) Kokonaisbudjetti yhdelle vuodelle 662 508 (osuus 5/96) YHTEENSÄ 662 508 EY VL N:o L 226, 29. 4. 1980, s. 7 e 7. 3. B osaan kuuluvat toiminnalliset tutkimuksiin, asiantuntijakokouksiin vm. liittyvät kvlut Ei ole 7. 4. Noudatettava aikataulu usean vuoden kestäville toimille, jotka on sovitettu yhteen (perussäädöksiin kirjatuissa^ tarpeellisiksi katsotuissa menoissa Ei ole 8. Petostenvastaiset säännökset ja niiden täytäntöönpanon tulokset Sovelletaan erityisesti Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 209 artiklan c kohdassa, 209 A artiklassa ja 213 artiklassa olevia petostenvastaisuutta koskevia määräyksiä. 9. Kustannusvaikuttavuusanalyysi 9. 1. Erityistavoitteet Lohen lisääntymisen edistäminen Itämerellä 9. 2. Toimenpiteiden perustelut - Yhteisön taloudellisen avun tarve Unionin taloudellinen apu kuuluu Ruotsin kuningaskunnan liittymisasiakirjaan ja on pakollista 9. 3 Toimenpiteiden seuranta ja arviointi Toimen vaikutus otetaan huomioon yleisiä Itämeren lohen TACeja vahvistettaessa 10. Hallintomenot (talousarvion kohta a) 10. 1 Edellyttääkö ehdotettu toimenpide komission henkilöstön lisäämistä? Jos edellyttää, mitä henkilökuntaa? Ei. 10. 2 Ilmoittakaa toimenpide-ehdotuksen edellyttämien toimintakulujen ja tarvittavan henkilöstön määrä. Selostakaa laskentatapa. Ei tarvita. ¥- ISSN 1024-4492 KOM(96) 385 lopullinen ASIAKIRJAT FI 01 03 Luettelonumero : CB-CO-96-383-FT-C ISBN 92-78-07385-7 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg ^


title: 377 D 0271 : Beschluß des Rates vom 29. März 1977 zur Durchführung des Beschlusses 77/270/Euratom zur Ermächtigung der Kommission, im Hinblick auf einen Beitrag für die Finanzierung von Kernkraftanlagen Euratom-Anleihen aufzunehmen (77/271/Euratom)(ABl. Nr. L 88 vom 6.4.1977, S. 11).,377 D 0271 : Besluit van de Raad van 29 maart 1977 houdende toepassing van Besluit 77/270/Euratom waarbij de Commissie wordt gemachtigd tot het aangaan van Euratom-leningen ten einde een bijdrage te leveren tot de financiering van kerncentrales (77/271/Euratom)(PB nr. L 88 van 6.4.1977, blz. 11).,377 D 0271 : Council Decision of 29 March 1977 on the implementation of Decision 77/270/Euratom empowering the Commission to issue Euratom loans for the purpose of contributing to the financing of nuclear power stations (77/271/Euratom)(OJ No L 88, 6.4.1977, p. 11).,377 D 0271 : Decisione del Consiglio del 29 marzo 1977 per l'applicazione della decisione 77/270/Euratom che abilita la Commissione a contrarre prestiti Euratom per contribuire al finanziamento delle centrali elettronucleari (77/271/Euratom)(GU n. L 88 del 6.4.1977, pag. 11).,377 D 0271 : Decisión del Consejo de 29 de marzo de 1977 relativa a la aplicación de la Decisión 77/270/Euratom por la que se faculta a la Comisión para contratar empréstitos Euratom con vistas a contribuir a la financiación de las centrales nucleoeléctricas (77/271/Euratom)(DO n̊ L 88 de 6.4.1977, p. 11)(EE 12 Vol. 03, p. 26).,377 D 0271 : Decisão do Conselho de 29 de Março de 1977 relativa à aplicação da Decisão 77/270/Euratom que habilita a Comissão a contrair empréstimos Euratom tendo em vista uma contribuição para o financiamento das centrais nucleares de potência (77/271/Euratom)(JO n̊ L 88 de 6.4.1977, p. 11)(EE 12/Fasc. 03 p. 26).,377 D 0271 : Décision du Conseil du 29 mars 1977 portant application de la décision 77/270/Euratom habilitant la Commission à contracter des emprunts Euratom en vue d'une contribution au financement des centrales nucléaires de puissance (77/271/Euratom)(JO n̊ L 88 du 6.4.1977, p. 11).,377 D 0271 : Rådets afgørelse af 29. marts 1977 om gennemførelse af afgørelse 77/270/Euratom om bemyndigelse for Kommissionen til at optage Euratom-lån med henblik på et bidrag til finansieringen af atomkraftværker (77/271/Euratom)(EFT nr. L 88 af 6.4.1977, s. 11).,377 D 0271 : Απόφαση του Συμβουλίου της 29ης Μαρτίου 1977 περί εφαρμογής της αποφάσεως 77/270/Ευρατόμ περί εξουσιοδοτήσεως της Επιτροπής να ουνάπτει δάνεια Ευρατόμ με σκοπό τη συμμετοχή στη χρηματοδότηση των πυρηνικών σταθμών παραγωγής ηλεκτρικής ενεργείας (77/271/Εθρατόμ)(ΕΕ αριθ. L 88 της 6.4.1977, σ. 11).

eurovoc_concepts:
Euratom loan
consolidation of EU law
nuclear power station


title: Rozhodnutí Rady ze dne 23. července 1996, kterým se určuje referenční institut pověřený spoluprací na sjednocování testovacích metod a vyhodnocování výsledků čistokrevného plemenného skotu

eurovoc_concepts:
breeding animal
cattle
documentation centre
genetics
statistics

text: 314 CS Úřední věstník Evropské unie 03/sv. 19 31996D0463 2. 8. 1996 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ L 192/19 ROZHODNUTÍ RADY ze dne 23. července 1996, kterým se určuje referenční institut pověřený spoluprací na sjednocování testovacích metod a vyhodnocování výsledků čistokrevného plemenného skotu (96/463/ES) RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na návrh Komise, s ohledem na směrnici Rady 87/328/EHS ze dne 18. června 1987 o přijetí čistokrevného plemenného skotu do plemenitby (1), a zejména na článek 5 uvedené směrnice, vzhledem k tomu, že pro sjednocení testovacích metod a vyhodnocování výsledků při přijímání čistokrev- ného plemenného skotu do plemenitby je třeba označit referenční institut; vzhledem k tomu, že musí být stanoveny pravomoci a úkoly tohoto institutu; vzhledem k tomu, že na základě nabyté zkušenosti je žádoucí určit jako referenční institut pověřený spolu- prací na sjednocování testovacích metod a vyhodnocování výsledků čistokrevného plemenného skotu stře- disko „INTERBULL“, PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ: Článek 1 Institut uvedený v příloze I se určuje jako referenční institut pověřený spoluprací na sjednocování 1. testovacích metod a vyhodnocování výsledků čistokrevného plemenného skotu. 2. Povinnosti institutu určeného v odstavci 1 se stanoví v příloze II. Toto rozhodnutí je určeno členským státům. Článek 2 V Bruselu dne 23. července 1996. Za Radu předseda I. YATES (1) Úř. věst. L 167, 26. 6. 1987, s. 54. Směrnice ve znění aktu o přistoupení z roku 1994 (Úř. věst. L 207, 10. 8. 1994, s. 30). 03/sv. 19 CS Úřední věstník Evropské unie 315 PŘÍLOHA I Název referenčního institutu: INTERBULL Centre Department of Animal Breeding and Genetics Swedish University of Agricultural Sciences Box: 7023 S-750 07 Uppsala, Sweden PŘÍLOHA II Úkoly institutu určeného v čl. 1 odst. 1 rozhodnutí jsou tyto: 1. být dokumentačním a informačním střediskem pro testovací metody a vyhodnocování genetické hodnoty čistokrev- ného plemenného skotu pro členské státy Evropské unie ve smyslu rozhodnutí 86/130/EHS (1). V této souvislosti je institut příslužný pro: — pravidelné zachycování výsledků genetického hodnocení a odpovídajících položek pro výpočet, — srovnávání různých testovacích metod a vyhodnocování genetické hodnoty čistokrevného plemenného skotu; 2. na požádání členského státu nebo Komise: a) poskytnout podporu, aby se přispělo k harmonizaci různých testovacích metod a vyhodnocování genetické hodnoty čistokrevného plemenného skotu, zvláště doporučením metod výpočtu, které se mají používat; b) poskytnout pomoc, aby bylo možné provádět srovnání výsledků metod testování a odhadu genetické hodnoty zvířat v různých členských státech, zvláště: — vypracováním kontrolních protokolů, aby bylo možné provádět hodnocení v různých členských státech, aby se zlepšila spolehlivost výsledků a efektivita selekčních programů, — provedením mezinárodního hodnocení skotu na základě genetického hodnocení provedeného v různých člen- ských státech. — rozšířením jednotlivých výsledků mezinárodních hodnocení, — zveřejňováním přepočítacích vzorců a veškeré související genetické práce; c) pomáhat institutům uvedeným v bodu I přílohy rozhodnutí 86/130/EHS, aby se zúčastňovaly srovnání výsledků vyhodnocování genetické hodnoty na mezinárodní úrovni; d) vyhodnocovat problémy hodnocení čistokrevných plemenných zvířat a pokoušet se řešit problémy související s genetickými hodnoceními prováděnými v různých členských státech. (1) Úř. věst. L 101, 17. 4. 1986, s. 37. Rozhodnutí naposledy pozměněné rozhodnutím 94/515/ES (Úř. věst. L 207, 10. 8. 1994, s. 30)


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 1423/96 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 23ης Ιουλίου 1996 για καθορισμό των κατ' αποκοπή τιμών κατά την εισαγωγή για τον καθορισμό της τιμής εισόδου ορισμένων οπωροκηπευτικών

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
grape
import price
stone fruit


title: Verordening (EG) nr. 1434/96 van de Commissie van 23 juli 1996 tot vaststelling van het bedrag van het voorschot op de kosten voor de afzet van bepaalde door distillatie verkregen produkten voor 1997

eurovoc_concepts:
advance payment
alcohol
distillation
distribution cost
intervention agency
wine


title: Proposta di REGOLAMENTO (CE) DEL CONSIGLIO recante apertura e modalità di gestione di contingenti tariffari comunitari autonomi per taluni prodotti della pesca (seconda serie 1996)

eurovoc_concepts:
fishery product
free circulation
sea fish
supply
tariff quota

text: COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ' EUROPEE Bruxelles, 23. 07. 1996 COM(96) 379 def. Proposta di REGOLAMENTO fCEÌ DEL CONSIGLIO recante apertura e modalità di gestione di contingenti tariffari comunitari autonomi per taluni prodotti della pesca (seconda serie 1996) (presentata dalla Commissione) RELAZIONE Nel quadro dell'esame globale annuale deciso a livello del Consiglio per quanto riguarda la concessione di regimi preferenziali autonomi per i prodotti della pesca, i servizi della Commissione hanno effettuato uno studio dei mercati e del fabbisogno di approvvigionamento delle industrie di trasformazione nel corso del 1996. In seguito, il Consiglio a adottato il regolamento (CE) n° 789/96 recante apertura e modalità di contingenti tariffari comunitari autonomi per taluni prodotti della pesca (1996). In seguito alla richiesta di uno Stato membro, i servizi della Commissione a esaminato l'oppotunità di aprire, per il periodo a decorrere fino alla fine dell'anno 1996, un contingente tariffario comunitario autonomo per l'aringa. Per far fronte alla crisi biologica dell'aringa nel mare del Nord, un accordo e stato stabilito tra la Comunità e la Norvegia per l'anno 1996. Quest'accordo prevede la ridduzione delle catture di questo pesce di 50%, che ristringe la sorgente normale d'approvigionamento di aringa, in provenienza di questa regione marittima, per la trasformazione e la consumazione Tenuto conto delle esigenze delle politiche interna ed esterna della Comunità, la Commissione propone l'apertura di un contingente tariffario autonomo riguardando 40. 000 tonnellate di aringa interi, freschi o refrigerati durante il periodo a decorrere fino alla fine dell'anno, suscettibile di assicurare, nel rispetto degli obblighi e delle regole dell'organizzazione comune dei mercati, assicurando inoltre un approvigionamento delle industrie utilizzatrici in condizioni che tengano conto della situazione del mercato internazionale e della sua prevedibile evoluzione. Questo è l'oggetto della proposta di regolamento allegata. I REGOLAMENTO (CE) n. Proposta di DEL CONSIGLIO recante apertura e modalità di gestione di contingenti tariffari comunitari autonomi per taluni prodotti della pesca (seconda serie 1996) IL CONSIGLIO DELL'UNIONE EUROPEA, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, in particolare l'articolo 28, vista la proposta della Commissione, considerando che l'approvvigionamento della Comunità di pesci di talune specie o di filetti di pesci dipende attualmente da importazioni da paesi terzi; che è nell'interesse della Comunità sospendere parzialmente o totalmente i dazi doganali applicabili a detti prodotti, nel limite di contingenti tariffari comunitari di volumi adeguati; che, al fine di non compromettere le prospettive di sviluppo di tale produzione nella Comunità e per assicurare un adeguato approvvigionamento delle industrie utilizzatrici, è opportuno aprire tali contingenti tariffari per il periodo a decorrere fino alla fine dell'anno 1996. Considerando che, per suo regolamento (CE) n° 789/961 il Consiglio a aperto dei contingenti tariffari autonomi recante certi prodotti della pesca per l'anno 1996; considerando che occorre garantire, in particolare, l'uguaglianza e la continuità di accesso di tutti gli importatori della Comunità a detti contingenti nonché l'applicazione senza interruzione delle aliquote di dazi previste per detti contingenti a tutte le importazioni dei prodotti in questione in ciascuno degli Stati membri fino ad esaurimento dei contingenti stessi; considerando che è compito della Comunità decidere l'apertura, a titolo autonomo, di contingenti tariffari; che nulla osta tuttavia a che, al fine di assicurare l'efficacia della gestione comune di detti contingenti, gli Stati membri siano autorizzati a prelevare sui volumi contingentali i quantitativi corrispondenti alle importazioni effettive; che, tuttavia, tale modalità di gestione richiede una stretta collaborazione tra gli Stati membri e la Commissione, che deve in particolare poter seguire lo stato di esaurimento dei volumi contingentali e informarne gli Stati membri, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 1. 2. A decorrere della data d'entrata in vigore del presente regolamentoe fino al 31 dicembre 1996, i dazi doganali applicabili all'importazione dei prodotti elencati in allegato vengono sospesi ai livelli e nei limiti dei contingenti tariffari comunitari indicati in corrispondenza di ciascuno di essi. Le importazioni dei prodotti in questione non beneficiano dei contingenti previsti al paragrafo 1, se non a condizione che il prezzo franco frontiera, stabilito dagli Stati membri conformemente all'articolo 22 del regolamento (CEE) n. 3759/92 del Consiglio, del 17 dicembre 1992, recante organizzazione comune dei mercati nel settore dei prodotti della pesca e dell'acquacoltura2, modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 3318/943 del Consiglio, sia almeno pari al prezzo di riferimento fissato o da fissare dalla Comunità per i prodotti o le categorie di prodotti considerati. 1 2 3 GUn°L 108 del 1. 5. 1996, p. 8 GU n°L 388 del 31. 12. 1992, p. 1 GUn° L 350 del 31. 12. 94, p. 14 I contingenti tariffari di cui all'articolo 1 sono gestiti dalla Commissione che può prendere qualsiasi misura amministrativa necessaria per garantire una gestione efficace. Articolo 2 Articolo 3 lo Stato membro Se un importatore presenta in uno Stato membro una dichiarazione di immissione in libera pratica, che richiede una domanda di beneficio del regime preferenziale per un prodotto contemplato dal presente regolamento e se questa domanda è accettata dalle autorità doganali, interessato procede, mediante notifica alla Commissione, al prelievo sul volume contingentale di un quantitativo corrispondente al fabbisogno. Le domande di prelievo, con l'indicazione della data delle suddette dichiarazioni, devono essere trasmesse senza indugio alla Commissione. I prelievi sono accordati dalla Commissione in funzione della data di accettazione delle dichiarazioni di immissione in libera pratica, da parte delle autorità doganali dello Stato membro interessato, nella misura in cui il saldo disponibile del suddetto importo lo permetta. Se uno Stato membro non utilizza i quantitativi prelevati, esso li versa non appena possibile nel volume contingentale corrispondente. L'assegnazione è fatta proporzionalmente alle domande se i quantitativi richiesti sono superiori al saldo disponibile del volume contingentale. Gli Stati membri ne sono informati dalla Commissione. Articolo 4 Gli Stati membri garantiscono agli importatori dei prodotti in questione l'uguaglianza e la continuità di accesso ai contingenti fino a quando lo consente il saldo dei volumi contingentali. Articolo 5 Gli Stati membri e la Commissione collaborano strettamente per assicurare il rispetto del presente regolamento. Articolo 6 Il presente regolamento entra in vigore il sttimo giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunità europee. Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il Per il Consiglio Il Presidente Numero d'ordine Codice NC Suddivi sione TARIC 09. 2788 ex 0302 40. 98 ex 0303 50 98 10 10 ALLEGATO Designazione delle merci Harengs (Clupea harengus, Clupea pallasii), à l'exclusion des foies, oeufs et laitances, présentés à l'état frais, réfrigéré ou congelé et destinés à la transformation (aXb) Volume contingentai c (ini) Aliquota di dazio applicabi le (in %) 40 000 0 (a) (b) Il controllo dell'utilizzazione per questa destinazione particolare avviene mediante applicazione delle disposizioni comunitarie emanate in materia. Il beneficio del contingente è ammesso per i prodotti destinati a subire qualsiasi operazione, salvo se sono destinati a subire soltanto una o più delle seguenti operazioni: pulitura, eviscerazione, asportazione della coda, decapitazione, taglio, esclusa la filettatura e il taglio di blocchi congelati, campionatura, stampa etichettatura trattamento, refrigerazione, congelamento, surgelamento, scongelamento, separazione. Il beneficio del contingente non è ammesso per i prodotti destinati a subire trattamenti (o operazioni) che danno diritto al beneficio del contingente, se detti trattamenti (od operazioni) vengono effettuati a livello della vendita al dettaglio o della ristorazione. La riduzione dei dazi doganali è applicabile esclusivamente ai pesci destinati al consumo umano. SCHEDA FINANZIARIA Linea di bilancio: Capitolo 12, articolo 120 Base giuridica: articolo 28 del trattato Denominazione della misura tariffaria: Proposta di regolamento (CE) del Consiglio recante apertura e modalità di gestione di contingenti tariffari comunitari autonomi per taluni prodotti della pesca. Obiettivo: Assicurare l'approvvigionamento, a condizioni favorevoli, delle industrie comunitarie utilizzatrici. 1. 2. 3. 4. 5. Metodo di calcolo: Numero d'ordine 09. 2788 Dazio di NC (%) 15 Dazio contingentale (%) 0 Prezzo stimato ECU/T 275 Volume contingentale (T) 40 000 Previsione delle ricette (ECU) 0 Perdite di entrate (ECU) 1. 650 000 Totale previsto delle ricette: 0 Perdita totale: 1 650. 000 ECU Sulla base delle statistiche comunitarie disponibili per il 1995, il costo dell'azione è stimato a 1. 650. 000 ecus. 6. Lotta antifrode: Alcune disposizioni riguardanti la gestione dei contingenti tariffari prevedono le necessarie misure di prevenzione e di protezione contro le frodi e le irregolarità. ISSN 0254-1505 COM(96) 379 def. DOCUMENTI IT 02 03 N. di catalogo : CB-CO-96-379-IT-C ISBN 92-78-07338-5 Ufficio delle pubblicazioni ufficiali delle Comunità europee L-2985 Lussemburgo i-


title: Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan perusteella tehty Pöytäkirja, joka koskee Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen ennakkoratkaisuin tapahtuvaa tulkintaa Euroopan poliisiviraston perustamista koskevasta yleissopimuksesta

eurovoc_concepts:
Court of Justice of the European Union
Europol
Treaty on European Union
agreement (EU)
interpretation of the law
protocol to an agreement

formats: html print


title: Directive 96/52/CE du Conseil du 23 juillet 1996 modifiant la directive 85/350/CEE concernant la liste communautaire des zones agricoles défavorisées au sens de la directive 75/268/CEE (Irlande)

eurovoc_concepts:
Ireland
directory
less-favoured agricultural area


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1451/96 του Συμβουλίου της 23ης Ιουλίου 1996 για την τροποποποίηση του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 2990/95 για τον καθορισμό των αντισταθμιστικών καταβολών που αφορούν αισθητές πτώσεις των γεωργικών ισοτιμιών μεταβολής πριν από την 1η Ιουλίου 1996

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
aid to agriculture
representative rate
terms for aid


title: Regulamento (CE) n 1432/96 da Comissão de 23 de Julho de 1996 que altera o Regulamento (CE) nº 3223/93, relativo a determinados dados estatísticos referentes às restituições pagas pela exportação de certos produtos agrícolas sob a forma de mercadorias abrangidas pelo Regulamento (CEE) nº 3035/80 do Conselho

eurovoc_concepts:
agricultural product
export refund
primary product
processed foodstuff
statistics


title: Id-Direttiva Tal-Kunsill 96/50/KE tat-23 Lulju 1996 dwar l-armonizzazzjoni tal-kondizzjonijiet għall-akkwist taċ-ċertifikati nazzjonali tas-sidien tad-dgħajjes għat-trasport ta' merkanzija u passiġġieri permezz ta' passaġġi ta' l-ilma interni fil-Komunità

eurovoc_concepts:
approximation of laws
carriage of goods
carriage of passengers
inland waterway transport
intra-EU transport
ship's passport

text: 06/Vol. 2 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 297 31996L0050 L 235/31 IL-ĠURNAL UFFIĊJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ 17. 9. 1996 ID-DIRETTIVA TAL-KUNSILL 96/50/KE tat-23 ta’ Lulju 1996 dwar l-armonizzazzjoni tal-kondizzjonijiet għall-akkwist taċ-ċertifikati nazzjonali tas-sidien tad-dgħajjes għat-trasport ta’ merkanzija u passiġġieri permezz ta’ passaġġi ta’ l-ilma interni fil-Komunità IL-KUNSILL TA’ L-UNJONI EWROPEA, Wara li kkunsidra t-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 75 tiegħu, Wara li kkunsidra il-proposta mill-Kummissjoni (1), Wara li kkunsidra l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali (2), Jaġixxi bi qbil mal-proċedura li hemm referenza għaliha fl-Arti- kolu 189ċ tat-Trattat (3), Billi d-dispożizzjonijiet komuni dwar it-tbaħħir ta’ bastimenti għall-passaġġi ta’ l-ilma interni fuq il-passaġġi ta’ l-ilma interni tal- Komunità għandhom ikunu ntrodotti; billi l-ewwel pass għal dan il-għan sar bl-adozzjoni tad-Direttiva tal-Kunsill 91/672/KEE tad-19 ta’ Diċembru 1991 dwar ir-rikonoxximent reċiproku ta’ ċertifikati nazzjonali tal- tas-sidien tad-dgħajjesgħat-trasport merkanzija u tal-passiġġieri bil-passaġġi ta’ l-ilma interni (4); fil-leġislazzjoni nazzjonali li Billi, minħabba d-differenzi taċ- għandhom x’jaqsmu mal-kondizzjonijiet għall-akkwist ċertifikati interna u tas-sidien tad-dgħajjesgħan-navigazzjoni l-bżonn li ħtiġiet tas-sigurtà fl-industrija tan-navigazzjoni interna jsiru gradwalment iktar stretti, regoli Komunitarji għall-ħruġ ta’ dawn iċ-ċertifikati għandhom jiġu adottati sabiex jipprevjenu kull tgħawwiġ tal-kompetizzjoni; Billi, sabiex tiġi ggarantita l-uniformità u t-trasparenza meħtieġa, l-Komunità għandha tiddefenixxi mudell għal ċertifikat nazzjonali reċiprokament mill-Istati tas-sidien tad-dgħajjes, rikonoxxut Membri b’ebda obbligazzjoni ta’ skambju, li r-responsabbiltà għall-għoti tiegħu tkun, skond il-prinċipju ta’ sussidjarjetà, huwa ta’ l-Istati Membri; Billi passaġġi nazzjonali navigabbli li mhumiex konnessi mal- qafasnavigabbli ta’ Stat Membru ieħor mhumiex suġġetti għall- kompetizzjoni internazzjonali u għalhekk mhuwiex meħtieġ li (1) ĠU C 280, tas-6. 10. 1994, p. 5. (2) L-Opinjoni kkunsinnata fil-25 ta’ Jannar 1995 (ĠU C 102, ta’ l-24. 4. 1995, p. 5). (3) L-Opinjoni tal-Parlament Ewropew tat-2 ta’ Marzu 1995 (ĠU C 68, ta’ l-20. 3. 1995, p. 41), il-pożizzjoni komuni tal-Kunsill tat-8 ta’ Diċembru 1995 (ĠU C 356, tat-30. 12. 1995, p. 66) u d-Deċiżjoni tal- Parlament Ewropew tad-9 ta’ Mejju 1996 (ĠU C 152, tas-27. 5. 1996, p. 46). (4) ĠU L 373, tal-31. 12. 1991, p. 29. jsiru obbligatorji, fuq dawk il-passaġġi d-dispożizzjonijiet komuni għall-għoti ta’ ċertifikati tas-sidien tad-dgħajjesstabbiliti f’din id-Direttiva; l-objettiv ewlieni Billi ta’ dawn id-dispożizzjonijiet komuni għandu jkun li titjieb is-sigurtà tan-navigazzjoni u l-protezzjoni li dawn tal-ħajja umana; billi għalhekk jidher essenzjali l-applikant id-dispożizzjonijiet jistabbilixxu l-ħtiġiet minimi għandu jilħaq sabiex jakkwista iċ-ċertifikat tas-sidien tad- dgħajjesgħan-navigazzjoni interna; li Billi l-ħtiġiet f’dan il-każ għandhom jikkonċernaw mill-inqas l-età meħtieġa biex jinnaviga bastiment, is-saħħa fiżika u mentali ta’ l-applikanti, l-esperjenza professjonali u l-għarfien tagħhom dwar ċerti suġġetti li għandhom x’jaqsmu mat-tbaħħir ta’ dgħajsa; billi, fl-interessi tas-sigurtà tal-bastiment u tal-persuni abbord, l-Istati li għandhom Membri x’jaqsmu b’mod partikolari l-għarfien ta’ ċerti sitwazzjonijiet; billi għarfien professjonali addizzjonali hu meħtieġ biex wieħed jinnaviga bl-għajnuna ta’ radar jew biex jinnaviga bastiment li jit- trasporta l-passiġġieri; jistgħu jimponu ħtiġiet addizzjonali Billi hu meħtieġ li jsir provvediment għal proċeduri xierqa biex jiġu adattati l-Annessi ta’ din id-Direttiva; billi hu għalhekk xieraq li l-Kumitat stabbilit bl-Artikolu 7 tad-Direttiva 91/672/KEE għandu jassisti lill-Kummissjoni fl-adattament ta’ l-Annessi. ADOTTA DIN ID-DIRETTIVA: L-Artikolu 1 1. L-Istati Membri li joħorġu ċertifikat tas-sidien tad-dgħajjesgħat- trasport l-ilma tal-merkanzija u l-passiġġieri bil-passaġġi interni, minn hawn’ il quddiem magħruf bħala “iċ-ċertifikat” għandu jagħmel hekk skond il-mudell Komunitarju deskritt fl-Anness I, li jkun konformi ma’ din id-Direttiva. ta’ 2. L-Istati Membri għandhom jieħdu l-miżuri xierqa biex jipprek- ludu r-riskju li jiġu ffalsifikati ċ-ċertifikati. 3. Iċ-ċertifikat għandu jinħareġ mill-awtorità kompetenti ta’ l-Istati Membri skond din id-Direttiva. Għandu jieħu akkont tal- tal-passaġġi u taċ-ċertifikati msemmija karatteristiċi speċjali fl-Artikolu 1 tad-Direttiva 91/672/KEE, jiġifieri: 298 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 06/Vol. 2 — iċ-ċertifikat tas-sidien tad-dgħajjesvalidu għall-passaġġi kollha fl-Istati Membri, bl-eċċezzjoni tal-passaġġi li għalihom jap- plika r-Regolament dwar il-ħruġ tal-liċenzi għan-navigazzjoni fuq ir-Rhine (Grupp A). — iċ-ċertifikat tas-sidien tad-dgħajjesvalidu għall-passaġġi kollha fl-Istati Membri, bl-eċċezzjoni tal-passaġġi ta’ karattru marittimu msemmija fl-Anness II tad-Direttiva 91/672/KEE, u bl-eċċezzjoni tal-passaġġi li għalihom japplika r-Regolament dwar il-ħruġ ta’ liċenzji għan-navigazzjoni fuq ir-Rhine (Grupp B). 4. Iċ-ċertifikat tal-grupp A jew tal-Grupp B maħruġ mill-Istati Membri b’konformità ma’ din id-Direttiva għandu jkun validu għall-passaġġi kollha tal-Grupp A jew tal-Grupp B fil-Komunità. 5. Suġġett għall-Artikolu 8(2), il-liċenzja tan-navigazzjoni fuq ir-Rhine, maħruġ għan- Navigazzjoni fuq ir-Rhine, għandha tkun valida għall-passaġġi kollha fil-Komunità. il-Konvenzjoni rriveduta skond 6. Iċ-ċertifikati nazzjonali tas-sidien tad-dgħajjesreċiprokament rikonoxxuti mid-Direttiva 91/672/KEE, li jidhru fl-Anness I ta’ din id-Direttiva, li huma maħruġa sa mhux aktar tard minn 18-il xahar wara d-data tad-dħul fis-seħħ ta’ din id-Direttiva għandhom jibqgħu validi bl-ebda obbligazzjoni ta’ skambju. L-Artikolu 2 Għall-iskopijiet ta’ din id-Direttiva: (a) “awtorità kompetenti” għandha tfisser l-awtorità maħtura minn Stat Membru biex toħroġ ċertifikati wara li tivverifika li l-applikanti jissodisfaw il-ħtiġiet; (b) “sid tad-dgħajsa” għandu jfisser il-persuna li għandha d-dispożizzjoni u l-kwalifiki meħtieġa biex tbaħħar bastiment (dgħajsa) fil-passaġġi ta’ l-Istati Membri u li għandha respon- sabbiltà nawtika abbord; (ċ) “membru ta’ l-ekwipaġġ” għandu jfisser persuna li pparteċipat regolarment fit-tbaħħir ta’ bastiment f’navigazzjoni interna, inkluż fil-kontroll tat-tmun. L-Artikolu 3 għandha id-Direttiva 1. Din tad- dgħajjeskollha ta’ bastimenti tal-passaġġi ta’ l-ilma interni: braken awtomatiċi, laneċ, bastimenti li jimbuttaw, convoys immexxija jew f’formazzjonijiet biswit xulxin, maħsuba għat-trasport ta’ merkan- zija jew ta’ passiġġieri, ħlief għal: għas-sidien tapplika — sidien tad-dgħajjes ta’ bastimenti maħsuba għat-trasport tal- merkanzija li huma inqas minn 20 metru fit-tul, — sidien tad-dgħajjes ta’ bastimenti maħsuba għat-trasport tal- li ma jittrasportawx iktar minn 12-il persuna passiġġieri, b’żieda ta’ l-ekwipaġġ. 2. Kull Stat Membru jista’, wara li jikkonsulta lill-Kummissjoni, ta’ din id-Direttiva s-sidien tad- jeżenta mill-applikazzzjoni dgħajjesli joperaw esklussivament fuq passaġġi ta’ l-ilma interni nazzjonali mhux konnessi man-network navigabbli ta’ Stat Membru ieħor u jtihom ċertifikati li l-kondizzjonijiet għall-akkwist tagħhom jistgħu ivarjaw minn dawk definiti f’din id-Direttiva. Il-validità ta’ dawk iċ-ċertifikati nazzjonali għandha f’dak il-każ tkun illimitata għal dawk il-passaġġi. tad-dgħajjes, tas-sidien L-Artikolu 4 1. Sabiex jakkwista ċertifikat, applikant għandu jissodisfa l-ħtiġiet minimi stabbiliti fl-Artikoli 5 sa 8. Iċ-ċertifikat għandu jsemmi jekk is-sid tad-dgħajsa għandux awtorizzazzjoni tal-Grupp A jew tal-Grupp B. 2. Iċ-ċertifikati maħruġa mill-Istati Membri jilħqu l-ħtiġiet minimi msemmija fil-paragrafu 1 għandhom ikunu reċiproka- ment rikonoxxuti. li L-Artikolu 5 Applikant għandu jkollu mill-inqas 21 sena biex jakkwista ċertifikat. Madanakollu, l-Istati Membri jistgħu xorta joħorġu ċertifikati lil persuni ta’ 18-il sena jew iktar. L-għarfien minn Stat Membru ta’ ċertifikat tal-Grupp A jew B maħruġ minn Stat Membru ieħor jista’ jkun suġġett għall-istess kondizzjonijiet ta’ l-età minima li huma meħtieġa f’dak l-Istat Membru għall-ħruġ ta’ ċertifikat għall-istess Grupp. L-Artikolu 6 1. L-applikant għandu jipprovdi xiehda ta’ saħħa fiżika u mentali billi jgħaddi eżami mediku mwettaq minn tabib magħruf mill- awtorità kompetenti. Dak l-eżami għandu jkopri b’mod partiko- lari akutezza viżwali u awditorja, viżjoni ta’ kulur, motriċità tad- dirgħajn u tar-riġlejn u l-istat newropsikjatriku u kardjovaskulari ta’ l-applikant. 2. Malli jilħaq il-65 sena, it-titolari taċ-ċertifikat għandu, fit-tliet xhur ta’ wara u sussegwentement kull sena, jgħaddi mill-eżami msemmi fil-paragrafu; l-awtorità kompetenti għandha tattesta fuq iċ-ċertifikat li s-sid tad-dgħajsa ikun issodisfa din l-obbligazzjoni. L-Artikolu 7 1. Applikant għandu jforni prova ta’ mill-inqas erba’ snin esperjenza professjonali bħala membru ta’ l-ekwipaġġ fuq basti- ment tal-passaġġi ta’ l-ilma interni. 2. Biex jittieħed kont tagħha, l-esperjenza professjonali għandha tkun ivvalidata mill-awtorità kompetenti ta’ l-Istat Membru billi tiddaħħal f’rekord ta’ servizz personali. Tista’ tkun ġiet akkwistata l-Istati Membri. Fil-każ ta’ ta’ fuq kwalunkwe mill-passaġġi tagħhom huma fi ħdan passaġġi li parti mill-mogħdijiet it-territorju Komunitarju, bħad-Danubju, l-Elbe u l-Oder, l-esperjenza professjonali akkwistata fit-taqsimiet kollha ta’ dawk il-passaġġi ta’ l-ilma interni jittieħdu inkonsiderazzjoni. 06/Vol. 2 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 299 3. It-tul minima ta’ paragrafu 1 tista’ tkun imnaqqsa b’massimu ta’ tliet snin: l-esperjenza professjonali msemmija fil- L-Artikolu 10 (a) meta l-applikant ikollu diploma magħrufa mill-awtorità kompetenti li tikkonferma taħriġ speċjaliżżat f’navigazzjoni interna li tinkludi xogħol prattiku ta’ navigazzjoni, it-tnaqqis ma jistax ikun akbar mit-tul tat-taħriġ speċjalizzat; jew (b) meta l-applikant jista’ jipprovdi xiehda ta’ esperjenza professjonali akkwistata fuq bastiment bħala membru ta’ l-ekwipaġġ; sabiex jakkwista t-tnaqqis massimu ta’ tliet snin, l-applikant għandu jipprovdi xiehda ta’ mill-inqas erba’ snin esperjenza fin-navigazzjoni marittima. 4. It-tul minima ta’ l-esperjenza professjonali prevista fil- paragrafu 1 tista’ tkun imnaqqsa b’massimu ta’ tliet snin meta l-applikant ikun għadda minn eżami prattiku f’bastiment tat- tbaħħir; iċ-ċertifikat għandu f’dak il-każ ikopri biss bastimenti b’karatteristiċi nawtiċi simili għal dawk tal-bastiment li fuqu jkun għadda l-eżami prattiku. L-Artikolu 8 għandu jkun għadda għarfien 1. Applikant professjonali; dak l-eżami għandu jinkludi mill-inqas is-suġġetti ġenerali mniżżla fil-Kapitolu A ta’ l-Anness II. eżami ta’ 2. Suġġett għall-konsultazzjoni mal-Kummissjoni, Stat Membru jista’ jeħtieġ li s-sid tad-dgħajsa jissodisfa ħtiġiet addizzjonali li jik- konċernaw l-għarfien ta’ sitwazzjoni lokali ta’ ċerti passaġġi, bl-eċċezzjoni ta’ karattru marittimu msemmija fl-Aness II tad-Diettiva 91/672/KEE. tal-passaġġi ikollu Suġġett għall-istess riżerva, Stat Membru jista’ jeħtieġ li s-sid tad- dgħajsa ta’ bastiment tal-passiġġieri, f’ċerti żoni ta’ trasport limi- tat, tad- dispożizzjonijiet speċjali li għandhom x’jaqsmu mas-sigurtà tal- passiġġieri, b’mod partikolari inċidenti, nar jew nawfraġju. għarfien professjonali fil-każ ta’ iddettaljat aktar L-Artikolu 9 1. Sabiex ikun awtorizzat jinnaviga bl-għajnuna ta’ radar, is-sid tad-dgħajsa għandu jkollu attestazzjoni speċjali ikkunsinnjata mill-awtorità kompetenti bħala xiehda li għadda l-eżami li jkopri għarfien professjonali tas-suġġetti msemmija fil-Kapitolu B ta’ l-Anness II. L-Istati Membri għandhom jirrikonoxxu l-kwalifika maħruġa permezz tar-regolament tal-ħruġ tal-kwalifiki biex ibaħħru basti- ment bl-għajnuna ta’ radar fuq ir-Rhine. 2. Applikant li jissodisfa l-kondizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafu 1 għandu jkollu s-saħħa tiegħu jew tagħha biex j/tinnaviga b’radar attestat mill-awtorità kompetenti fil-forma ta’ endorsement fuq iċ-ċertifikat. Sabiex jitħallew ibaħħru dgħajsa li tittrasporta l-passiġġieri fuq il-passaġġi ta’ l-Istati Membri, jew is-sid tad-dgħajsa jew membru l-ekwipaġġ għandu jkollhom fil-pussess tagħhom ieħor ta’ ċertifikat speċjali maħruġ mill-awtorità kompetenti bħala xiehda ta’ li hu/hi għaddew eżami ta’ l-għarfien professjonali fis-suġġetti msemmija fil-Kapitolu Ċ ta’ l-Anness II. L-Artikolu 11 skond f’azzjoni Il-Kummissjoni, stabbilita fl-Artikolu 12, tista’ tieħu l-passi neċessarja bil-għan li taddatta l-forma taċ-ċertifikat tas-sidien tad-dgħajjesfl-Anness I u fid-dawl ta’ l-għarfien professjonali neċessarju meħtieġ għall-ħruġ taċ-ċertifikat u speċifikat fl-Anness II. l-iżvilupp ta’ il-proċedura L-Artikolu 12 1. Il-Kummissjoni għandha tkun megħjuna fl-applikazzjoni ta’ l-Artikolu 11 mill-Kumitat stabbilit bl-Artkolu 7 tad-Direttiva 91/672/KEE. tal-Kumissjoni għandu jissottometti lill- 2. Ir-rappreżentant li għandhom jittieħdu. Il-Kumitat Kumitat abbozz tal-miżuri għandu jagħti l-opinjoni tiegħu dwar l-abbozz fil-limitu ta’ żmien li l-President jista’ jistabbilixxi skond l-urġenza tal-każ. L-opinjoni għandha tingħata mill-maġġoranza stabbilita fl-Artikolu 148(2) tat-Trattat fil-każ ta’ deċiżjonijiet li l-Kunsill hu meħtieġ li jadotta Il-voti tar-rappreżentanti ta’ fuq proposta mill-Kummissjoni. l-Istati Membri fi ħdan il-Kumitat għandhom ikunu peżati skond kif stabbilit f’dak l-Artikolu. Il-President m’għandux jivvota. 3. a) Il-Kummissjoni għandha taddotta l-miżuri immedjatament; li japplikaw (b) Madankollu, jekk dawn il-miżuri mhumiex skond l-opinjoni tal-Kumitat, għandhom jiġu kkomunikati mill- Kummissjoni il-każ lill-Kunsill minnufih. il-Kummissjoni tista’ tiddeferixxi l-applikazzjoni tal-miżuri li tkun iddeċidiet għal perjodu ta’ mhux iktar minn xahar mid-data ta’ din il-komunikazzjoni. Il-Kunsill, billi jaġixxi b’maġġoranza kkwalifikata, jista jieħu deċiżjoni differenti fi ħdan l-istess limitu ta’ żmien. F’dak L-Artikolu 13 1. L-Istati Membri għandhom idaħħlu fis-seħħ il-liġijiet, ir-regolamenti u d-dispożizzjonijiet amministrattivi neċessarja 300 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 06/Vol. 2 biex ikunu konformi ma’ din id-Direttiva sa mhux iktar tard minn 18-il xahar wara d-data tad-dħul fis-seħħ ta’ din id-Direttiva. Għandhom immedjatament jinformaw lill-Kummissjoni bihom. l-Istati Membri Meta jadottaw dawn id-dispożizzjonijiet, għandhom ikun fihom referenza għal din id-Direttiva jew għandhom ikunu ir-referenza akkumpanjati minn fl-okkażjoni tal-pubblikazzjoni uffiċjali tagħhom. Il-metodi biex issir din ir-referenza għandhom jiġu stabbiliti mill-Istati Membri. din 2. L-Istati Membri għandhom jikkomunikaw lill-Kummissjoni t-testi tad-dispożizzjonijiet li jadottaw fis-settur kopert minn din id-Direttiva. 3. Meta neċessarju, l-Istati Membri għandhom jassistu lil xulxin fl-implimentazzjoni ta’ din id-Direttiva. L-Artikolu 14 Din id-Direttiva għandha tidħol fis-seħħ fl-20 ġurnata wara il-pubblikazzjoni tal-Komunitajiet Ewropej. fil-Ġurnal Uffiċjali tagħha L-Artikolu 15 Din id-Direttiva hija indirizzata lill-Istati Membri. Magħmula fi Brussel, fit-23 ta’ Lulju 1996. Għall-Kunsill Il-President I. YATES 06/Vol. 2 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 301 L-ANNESS I MUDELL TAĊ-ĊERTIFIKAT TAS-SIDIEN TAD-DGĦAJJESGĦAN-NAVIGAZZJONI INTERNA (85 mm × 54 mm — sfond ikħal ċar) Il-karatteristiċi fiżiċi tal-karta għandhom ikunu konformi ma’ l-istandard s ISO 78. 10. 302 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 06/Vol. 2 L-ANNESS II GĦARFIEN PROFESSJONALI MEĦTIEĠ BIEX JIĠI AKKWISTAT IĊ-ĊERTIFIKAT TAS-SIDIEN TAD- DGĦAJJESGĦAN-NAVIGAZZJONI INTERNA Suġġetti Ġenerali li għandhom x’jaqsmu mat-trasport tal-merkanzija u l-passiġġieri KAPITOLU A PARTI 1: ĊERTIFIKAT TAL-GRUPP A 1. In-Navigazzjoni (a) L-għarfien eżatt dwar ir-regolamenti tat-traffiku tal-passaġġi ta’ l-ilma interni u marittimi, b’mod partikolari tal-KEKI (Kodiċi Ewropej għall-Passaġġi ta’ l-ilma interni) u tar-Regolamenti Internazzjonali għall-Prevenzjoni tal-Kolliżjonijiet fuq il-Baħar, inkluż l-iffirmar nawtiku (deskrizzjoni u l-għawwiema tal-passaġġi); (b) L-għarfien tal-karatteristiċi ġenerali ġeografiċi, idroloġiċi, metereoloġiċi u morfoloġiċi tal-passaġġi ta’ l-ilma interni u marittimi ewlenija; (ċ) Navigazzjoni terrestrijali b’: Determinazzjoni tar-rotta, l-linji ta’ pożizzjoni u l-pożizzjoni tal-vapur, affarijiet u pubblikazzjonijiet nawtiċi stampati, xogħol fiċ-chart tal-baħar, marki nawtiċi u sistemi ta’ għawwiema, l-eżami tal-kumpass u l-bażi tal- frugħ u l-mili tal-baħar. 2. L-immanuvrar u l-immaniġġar tal-Bastiment (a) L-immaniġġar tal-bastiment tenut kont ta’ l-effett tar-riħ, tal-kurrent, tat-tnaqqis u l-kurrent tal-ġibda għall- evalwazzjoni ta’ buoyancy u stabbilità suffiċjenti; (b) Ir-rwol u l-funzjonament tat-tmun u ta’ l-iskrun; (ċ) L-ankoraġġ u r-rimiġġ fil-kondizzjonijiet kollha; (d) Il-manuvri fil-locks u fil-portijiet, il-manuvri meta jiltaqgħu ma’ u jgħaddu bastimenti oħrajn. 3. Il-kostruzzjoni u l-istabbilità tal-bastiment (a) L-għarfien tal-prinċipji bażiċi tal-kostruzzjoni tal-bastiment l-aktar fejn jirrigwarda s-sigurtà tal-persuni, ta’ l-ekwipaġġ u tal-bastiment; (b) L-għarfien bażiku tad-Direttiva tal-Kunsill 82/714/KEE ta’ l-4 ta’ Ottubru 1982 dwar il-provvedimenti tekniċi għall-bastimenti tal-passaġġi ta’ l-ilma interni (1); (ċ) L-għarfien bażiku tal-parti ewlenija ta’ komponenti tal-bastiment; (d) L-għarfien teoretiku dwar ir-regoli tal-buoyancy u l-istaBbilità u l-applikazzjoni prattika tagħhom, speċjal- ment kemm huma tajbin fuq il-baħar; (e) Il-ħtiġiet addizzjonali u b’mod partikolari tagħmir addizzjonali, fuq passaġġi marittimi. 4. Inġenji (a) L-għarfien bażiku dwar id-disinn u l-operazzjoni ta’ l-inġenji sabiex ikun assigurat il-funzjonament kif sup- post tagħhom; (b) L-operazzjoni u l-ispezzjoni ta’ l-inġenji ewlenija u awżiljari u l-azzjoni li għandha tittieħed fil-każ ta’ diżordni. 5. It-Tagħbija u l-Ħatt (a) L-użu ta’ indikaturi tal-kurrent; (b) Id-determinazzjoni tal-piż tat-tagħbija bl-użu taċ-ċertifikat ta’ miżura; (ċ) It-tagħbija u l-ħatt, l-irfigħ tal-merkanzija (il-pjan ta’ l-irfigħ). (1) ĠU L 301, tat-28. 10. 1982, p. 1. 06/Vol. 2 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 303 6. L-Azzjoni f’ċirkostanzi speċjali (a) Il-prinċipji dwar il-prevenzjoni ta’ l-inċidenti; (b) Miżuri li għandhom jittieħdu fil-każ ta’ ħsara, kolliżjoni u l-inkaljar inkluż is-siġillar ta’ l-ixquq; (ċ) L-użu ta’ apparat u tagħmir ta’ salvataġġ; (d) L-ewwel għajnuna fil-każ ta’ inċidenti; (e) Il-prevenzjoni ta’ nirien u l-użu ta’ tagħmir għat-tifi tan-nar; (f) Il-prevenzjoni tat-tniġġiż tal-passaġġi; (g) Miżuri speċifiċi li għandhom x’jaqsmu mas-salvataġġ ta’ persuni, bastimenti u merkanzija fuq rotot ta’ bastimenti marittimi, l-għixien fil-perikolu. PARTI 2: ĊERTIFIKAT TAL-GRUPP B 1. In-Navigazzjoni (a) L-għarfien eżatt dwar ir-regolamenti tat-traffiku tal-passaġġi ta’ l-ilma interni u marittimi, b’mod partikolari inkluż l-iffirmar nawtiku (id-deskrizzjoni u l-ilma interni), tal-KEKI (Kodiċi Ewropej għall-Passaġġi ta’ l-għawwiema fil-passaġġi); (b) L-għarfien tal-karatteristiċi ġenerali ġeografiċi, idroloġiċi, metereoloġiċi u morfoloġiċi tal-passaġġi ta’ l-ilma interni ewlenija; (ċ) Id-determinazzjoni tar-rotta, materji nawtiċi u pubblikazzjonijiet stampati, sistemi ta’ l-għawwiema. 2. L-immanuvrar u l-immaniġġar tal-bastimenti (a) L-immaniġġar tal-bastiment b’akkont meħud ta’ l-effett tar-riħ, tal-kurrent, tat-tnaqqis u l-kurrent tal-ġibda għall-evalwazzjoni ta’ buoyancy u stabilità suffiċjenti; (b) Ir-rwol u l-funzjonament tat-tmun u ta’ l-iskrun; (ċ) L-ankoraġġ u l-rimiġġ fil-kondizzjonijiet kollha; (d) Il-manuvri fil-locks u fil-portijiet, il-manuvri meta jiltaqgħu ma’ u jgħaddu bastimenti oħrajn. 3. Il-kostruzzjoni u l-istabbilità tal-bastiment (a) L-għarfien tal-prinċipji bażiċi tal-kostruzzjoni tal-bastiment l-aktar fejn jirrigwarda s-sigurtà tal-persuni, għall- ekwipaġġ u għall-bastiment; (b) L-għarfien bażiku tad-Direttiva tal-Kunsill 82/714/KEE ta’ l-4 ta’ Ottubru 1982 dwar id-dispożizzjonijiet tekniċi għal bastimenti tal-passaġġi ta’ l-ilma interni; (ċ) L-għarfien bażiku tal-partijiet ewlenija ta’ komponenti tal-bastiment; (d) L-għarfien teoretiku dwar ir-regoli tal-buoyancy u l-istabbilità u l-applikazzjoni prattika tagħhom. 4. L-Inġenji (a) L-għarfien bażiku dwar id-disinn u l-operazzjoni ta’ l-inġenji sabiex ikun assigurat il-funzjonament kif sup- post tagħhom; (b) L-operazzjoni u l-ispezzjoni ta’ l-inġenji ewlenija u awżiljari u l-azzjoni li għandha tittieħed fil-każ ta’ diżordni. 5. It-Tagħbija u l-Ħatt (a) L-użu ta’ indikaturi tal-kurrent; (b) Id-determinazzjoni tal-piż tat-tagħbija bl-użu taċ-ċertifikat ta’ miżura; (ċ) It-tagħbija u l-ħatt, l-irfigħ tal-merkanzija (il-pjan ta’ l-irfigħ). 304 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 06/Vol. 2 6. L-Azzjoni f’ċirkostanzi speċjali (a) Il-prinċipji tal-prevenzjoni ta’ l-inċidenti; (b) Miżuri li għandhom jittieħdu fil-każ ta’ ħsara, kolliżjoni u l-inkaljar inkluż is-siġillar tax-xquq; (ċ) L-użu ta’ apparat u tagħmir ta’ salvataġġ; (d) L-ewwel għajnuna fil-każ ta’ inċidenti; (e) Il-prevenzjoni ta’ nirien u l-użu ta’ tagħmir għat-tifi tan-nar; (f) Il-prevenzjoni tat-tniġġiż tal-passaġġi; IL-KAPITOLU B Suġġetti addizzjonali obbligatorji għan-navigazzjoni bir-radar (a) L-għarfien tat-teorija tar-radar: l-għarfien ġenerali dwar mewġ radjuelettriku u l-prinċipji ta’ l-operazzjoni tar- radar; (b) L-abilità li jintuża tagħmir tar-radar, l-interpretazzjoni tad-display tar-radar, l-analiżi ta’ l-informazzjoni fornita mit- tagħmir u l-għarfien tal-limiti ta’ l-informazzjoni fornita mir-radar; (ċ) L-użu ta’ l-indikatur tad-dawrien; (d) L-għarfien tar-regoli KEKI dwar in-navigazzjoni bir-radar. IL-KAPITOLU Ċ L-għarfien addizzjonali obbligatorju għat-trasport tal-passiġġieri 1. L-għarfien bażiku tar-regolamenti tekniċi dwar: l-istabbilità tal-bastimenti tal-passiġġieri fil-każ ta’ ħsara, id-diviżjoni f’kompartimenti ssiġillati kontra l-ilma, l-pjan tal-fond massimu. 2. L-ewwel għajnuna fil-każ ta’ inċidenti. 3. Il-prevenzjoni tan-nar u t-tagħmir għat-tifi tan-nar. 4. Il-metodi u tagħmir għas-salvataġġ. 5. Kif ikunu protetti l-passiġġieri inġenerali, speċjalment fil-każ ta’ evakwazzjoni, ħsara, kolliżjoni, l-inkaljar, nar, splużjoni u sitwazzjonijiet oħrajn li jistgħu jikkawżaw paniku. 6. L-għarfien ta’ l-istruzzjonijiet tas-sigurtà (ħruġ ta’ emerġenza, passarella, l-użu tat-tmun ta’ l-emerġenza)