title: A Tanács 96/48/EK irányelve (1996. július 23.) a nagy sebességű transzeurópai vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságáról

eurovoc_concepts:
harmonisation of standards
high-speed transport
rail transport
technical regulations
trans-European network
transport safety

text: 152 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/17. kötet 31996L0048 L 235/6 AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA 1996. 9. 17. A TANÁCS 96/48/EK IRÁNYELVE (1996. július 23. ) a nagy sebességű transzeurópai vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságáról AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, biztosítása érdekében szükségesnek tekintett intézkedést, külö- nösen a műszaki szabványosítás terén; tekintettel az Európai Közösséget különösen annak 129d. cikke harmadik bekezdésére, létrehozó szerződésre és tekintettel a Bizottság javaslatára (1), tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2), tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (3), a Szerződés 189c. cikkében megállapított eljárásnak megfelelő- en (4), mivel különösen indokolt a nemzetek nagy sebességű vasúthá- lózatai összekapcsolódásának, kölcsönös átjárhatóságának, to- vábbá hozzáférhetőségének a javítása annak érdekében, hogy az uniós polgárok, a gazdasági szereplők és helyi hatóságok teljes mértékben élvezhessék egy belső határok nélküli térség létre- hozásának előnyeit; mivel a nagy sebességű szerelvények kereskedelmi célú üzemel- tetése magas fokú összeegyeztethetőséget kíván az infrastruktú- ra és a járművek műszaki jellemzői között; mivel a teljesít- ményszint, a biztonság, a szolgáltatás minősége és a költség ettől az összeegyeztethetőségtől függ, ahogy különösen az európai nagy sebességű vasúti rendszer kölcsönös átjárhatósága is; mivel a közösségi vasutak fejlesztéséről szóló, 1991. július 29-i 91/440/EGK tanácsi irányelv (6) értelmében a tagállamok vasút- hálózatainak fokozottan hozzáférhetőeknek kell lenniük a va- sútvállalatok számára, ez azonban megkívánja az infrastruktúra, a vasúti berendezések és a járművek kölcsönös átjárhatóságát; mivel a tagállamok felelősek többnyire a vasúthálózatokra vonatkozó biztonsági, egészségügyi és fogyasztóvédelmi szabá- lyok betartásának biztosításáért e vasutak tervezése, megépítése, üzembe helyezése és üzemeltetése során; mivel a helyi hatósá- gokkal együtt ugyancsak felelősséggel tartoznak a földdel, illet- ve a regionális tervezéssel kapcsolatos jogok, valamint a kör- nyezetvédelem tekintetében; mivel ez is különös jelentősséggel bír a nagy sebességű vasúthálózatok vonatkozásában; mivel a tagállamok kormányainak, az európai vasúti társasá- goknak és az európai vasúti háttériparnak a képviselőiből álló magas szintű munkacsoport – amelyet a Bizottság hívott össze azért, hogy eleget tegyen a Tanács 1989. december 4-i és 5-i állásfoglalásában kifejezésre juttatott kérésnek – összeállította egy nagy sebességű európai vasúthálózat általános tervét; mivel az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt június 27-i 85/337/EGK hatásainak vizsgálatáról szóló, 1985. irányelv (7) megköveteli a távolsági vasúti közlekedés tanácsi számára történő pályaépítések környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatát; mivel 1990. decemberében a Bizottság közleményt juttatott el a Tanácshoz a nagy sebességű vasúthálózatról, és mivel a Tanács ezt a közleményt 1990. december 17-i állásfoglalásá- ban (5) kedvező fogadtatásban részesítette; mivel a Szerződés 129c. cikke úgy rendelkezik, hogy a Közös- ség alkalmazzon minden, a hálózat kölcsönös átjárhatóságának (1) HL C 134. , 1994. 5. 17. , 6. o. (2) HL C 397. , 1994. 12. 31. , 8. o. (3) HL C 210. , 1995. 8. 14. , 38. o. (4) Az Európai Parlament 1995. január 19-i véleménye (HL C 43. , 1995. 2. 20. , 60. o. ), a Tanács 1995. december 8-i közös álláspontja (HL 356. , 1995. 12. 30. , 43. o. ), továbbá az Európai Parlament 1996. április 16-i határozata (HL C 141. , 1996. 5. 13. , 48. o. ) (5) HL C 33. , 1991. 2. 8. , 1. o. mivel a nemzeti jogszabályok, a vasutak belső szabályzatai és a vasutak által alkalmazott műszaki előírások jelentős eltéréseket mutatnak; mivel ezek a nemzeti jogszabályok és belső szabály- zatok az egyes államok iparának megfelelő technikákat foglal- ják magukban; mivel ezek a nemzeti rendelkezések és belső szabályzatok más és más méreteket, eszközöket és különleges jellemzőket írnak elő; mivel ez a helyzet a Közösség-szerte közlekedni képes nagy sebességű vonatok használata ellen hat; mivel az évek során ez a helyzet a szerződések valódi hozzá- férhetővé tételének hátrányára nagyon szoros kapcsolatot alakí- tott ki a nemzeti vasúti háttéripar és a nemzeti vasúti társasá- gok között; mivel ezen iparágak világméretű versenyképességé- nek fokozása nyílt, versenyképes európai piacot kíván; (6) HL L 237. , 1991. 8. 24. , 25. o. (7) HL L 175. , 1985. 7. 5. , 40. o. 13/17. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 153 mivel ezért indokolt a Közösség egészére vonatkozóan a nagy sebességű transzeurópai vasúti rendszerre alkalmazandó alap- vető követelmények meghatározása; (ETSI), összehangolt rópai Távközlési Szabványügyi európai szabványokat kell alkotnia és azok referenciáit közzé kell tenni az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában; Intézet mivel a nagy sebességű transzeurópai vasúti rendszer kiterjedt- sége és összetett jellege folytán gyakorlati okokból szükséges- nek bizonyult a rendszer felosztása alrendszerekre; mivel min- den alrendszerrel szemben meg kell határozni az alapvető követelményeket, miközben a Közösség egészére nézve rögzíte- ni kell az alapvető paramétereket és meg kell határozni a műszaki előírást, különösen a rendszerelemek és a kapcsolódási pontok tekintetében, azért, hogy eleget lehessen tenni az alap- vető követelményeknek; mivel azonban bizonyos alrendszerekre (környezet, felhasználók és működés) az átjárhatósági műszaki előírások (ÁME) csak annyiban vonatkoznak, amennyiben azok a kölcsönös átjárhatóság biztosításához szükségesek az infra- struktúra, az energia, az ellenőrző-irányító és jelzőrendszerek, valamint a járművek terén; mivel a nagy sebességű transzeurópai vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságára vonatkozó rendelkezések bevezetése nem okoz- hat indokolatlan költség-haszon akadályokat az egyes tagálla- mok meglévő vasúthálózatának megőrzése során, ugyanakkor továbbra is célkitűzésként kell kezelni a nagy sebességű vona- toknak a Közösség egész területén történő közlekedését; mivel az egyes tagállamok számára lehetővé kell tenni azt is, hogy meghatározott esetekben ne alkalmazzanak egyes átjárha- tósági műszaki előírásokat, feltéve hogy megfelelő eljárások garantálják, hogy az ilyen eltérési lehetőségek indokoltak; mivel a Szerződés 129c. cikke előírja, hogy a Közösség által a kölcsönös átjárhatóság területén végzett tevékenység során fi- gyelembe kell venni a projektek potenciális gazdasági életké- pességét; mivel az ajánlatkérőknek valamennyi szerződésre vonatkozóan a műszaki előírásokat bele kell foglalniuk az általános doku- illetve a szerződésre vonatkozó dokumentációba mentációba, tehessenek a vasúti ágazatban annak érdekében, hogy eleget történő közbeszerzési eljárásokra vonatkozó rendelkezéseknek, különösen a 93/38/EGK irányelvben (1) foglaltaknak; mivel létre kell hozni az európai műszaki előírások gyűjteményét, amely referenciaként szolgál ezeknek a műszaki előírásoknak a vonat- kozásában; mivel a 93/38/EGK irányelv értelmében egy európai előírás egy európai szabványt végrehajtó közös műszaki előírás, európai műszaki jóváhagyás vagy nemzeti szabvány; mivel a Bizottság megbízásából valamely európai szabványügyi testületnek, úgy- mint az Európai Szabványügyi Bizottság (CEN), az Európai Elektrotechnikai Szabványügyi Bizottság (Cenelec) vagy az Eu- (1) A Tanács 1993. június 14-i 93/38/EGK irányelve a vízügyi, energia- ipari, szállítási és távközlési ágazatokban működő vállalkozások beszerzési eljárásainak összehangolásáról (HL L 199. , 1993. 8. 9. , 84. o. ) mivel a Közösség érdekét szolgálná egy olyan nemzetközi szabványosítási rendszer, amely alkalmas lenne a nemzetközi kereskedelem szereplői által valóban alkalmazott és a közösségi politika követelményeinek megfelelő szabványok megalkotására; mivel ezért az európai szabványügyi testületeknek folytatniuk kell együttműködésüket a nemzetközi szabványügyi testületek- kel; mivel az ajánlatkérők meghatározzák az európai előírások, illetve az egyéb szabványok kiegészítéséhez szükséges további követelményeket; mivel az ilyen előírások nem gátolhatják a közösségi szinten összehangolt alapvető követelmények teljesí- tését, amelyeknek a nagy sebességű transzeurópai vasúti rend- szernek is meg kell felelnie; mivel a rendszerelemek megfelelőség- és alkalmazhatósági érté- kelésére vonatkozó eljárásoknak a 93/465/EGK határozatban (2) szabályozott modulok használatán kell alapulniuk; mivel az érintett iparágak fejlődésének elősegítése érdekében indokolt a minőségbiztosítási rendszert magukban foglaló eljárások lehető legnagyobb mértékű kiterjesztése; mivel a rendszerelemek fo- galmába egyaránt beletartoznak az anyagi és szellemi javak, úgymint a szoftver; mivel a biztonság, a hozzáférhetőség vagy a rendszergazdasá- gosság vonatkozásában vizsgálni kell a legkritikusabb rendszer- elemek alkalmazhatóságát; mivel az ajánlatkérők az európai előírásokra való hivatkozás útján rögzítik a szerződéses dokumentumokban azokat a jel- lemzőket, amelyeknek – különösen a rendszerelemek vonatko- zásában – a gyártóknak szerződésszerűen meg kell felelniük; mivel az adott helyzetben a rendszerelemek megfelelősége – a rendszer kölcsönös átjárhatóságának biztosítása és garantálása érdekében – főleg felhasználásuk területéhez kötődik, és nem kizárólag a közösségi piacon való szabad mozgásukhoz; mivel ezért nem szükséges, hogy a gyártó cég elhelyezze a CE- jelölést az ezen irányelv rendelkezéseinek hatálya alá eső rend- szerelemeken, minthogy az erre a célra az irányelvben meg- határozott eljárásokkal összhangban végrehajtott megfelelőség- és/vagy alkalmazhatósági értékelés alapján a gyártó cég meg- felelőségi nyilatkozata elegendő; mivel ez nem befolyásolja a gyártó cégek azon kötelezettségét, hogy egyes rendszereleme- ken feltüntessék a CE-jelölést, amely igazolja azok megfelelősé- gét a rájuk vonatkozó egyéb közösségi rendelkezéseknek; (2) A Tanács 1993. július 22-i 93/465/EGK határozata a megfelelőség- értékelési eljárások különböző szakaszainak moduljairól, és a CE megfelelőségi jelölés feltüntetését és használatát rögzítő, a műszaki harmonizációs szabályokról irányelvekben (HL L 220. , 1993. 8. 30. , 23. o. ). használni kívánt 154 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/17. kötet mivel a nagy sebességű transzeurópai vasúti rendszert alkotó alrendszereket hitelesítési eljárásnak kell alávetni; mivel az ilyen hitelesítésnek alkalmasnak kell lennie arra, hogy az alrendsze- felelős hatóságok rek üzembe helyezésének engedélyezéséért egyértelműen megbizonyosodhassanak arról, hogy a tervezés, a kivitelezés és az üzembe helyezés eredménye megfelel-e a hatályos rendelkezéseknek és műszaki üzemviteli előírásoknak; mivel ennek azt is biztosítania kell, hogy a gyártók – függetle- nül attól, hogy melyik országban működnek – számíthassanak az egyenlő bánásmódra; mivel ennek érdekében rögzíteni kell azt a modult, amely meghatározza az alrendszerek EK-hitelesí- tésére vonatkozó elveket és feltételeket; mivel az EK-hitelesítési eljárás az ÁME-okon (azaz az átjárha- tósági műszaki előírásokon) alapul; mivel ezeket az ÁME-okat a Bizottság felhatalmazása alapján az infrastruktúra működtetői, a vasútvállalatok és a vasúti háttéripar képviselőiből álló közös testület dolgozza ki; mivel a nagy sebességű transzeurópai vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságának biztosítása érdeké- ben követelmény az ÁME-okra való hivatkozás, és mivel ezek az ÁME-ok a 93/38/EGK irányelv 18. cikkében foglalt rendel- kezések hatálya alá esnek; mivel a megfelelőségértékelési eljárások, illetve a rendszerele- mek alkalmazhatósági értékelésére vonatkozó eljárások, vala- mint az alrendszerek értékelésére vonatkozó eljárások vizsgála- táért felelős bejelentett szervezeteknek – különösen az európai előírás hiányában – a lehető legnagyobb mértékben össze kell hangolniuk határozataikat; illetve pályavasúti irányelv előírja a tevékenységek mivel a 91/440/EGK tanácsi számviteli szempontból történő szétválasztását szállítási szol- gáltatás végzése, társaság üzemeltetésére; mivel az adott helyzetben a bejelentett szervezetekként kijelölt vasúti infrastruktúra működtetői által nyújtott speciális szolgál- tatásokat úgy kell strukturálni, hogy megfeleljenek az ilyen típusú testületre kötelezően vonatkozó követelményeknek; mi- vel más szakosodott testület is lehet bejelentett, ha megfelel ugyanezen követelményeknek; mivel a nagy sebességű transzeurópai vasúti rendszer kölcsönös átjárhatósága a Közösségben széles körben érvényesül; mivel a tagállamok egyénileg nem tudják megtenni a szükséges intéz- kedéseket a kölcsönös átjárhatóság megvalósítása érdekében; mivel ezért a szubszidiaritás elve értelmében ezt a lépést a Közösség szintjén kell megtenni, ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET: I. FEJEZET Általános rendelkezések 1. cikk A Szerződés 129b. és 129c. cikkében foglaltakkal össz- (1) hangban ennek az irányelvnek az a célja, hogy meghatározza a feltételeket a nagy sebességű transzeurópai vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságának a Közösség területén történő meg- valósítása érdekében az I. mellékletben leírtak szerint. Ezek a feltételek azokat a projekteket érintik, amelyek (2) ennek az irányelvnek a hatálybalépése időpontját követően üzembe helyezendő rendszer működését elősegítő infrastruktú- ra és járművek létrehozására, fejlesztésére és működtetésére vonatkoznak. 2. cikk Ennek az irányelvnek az alkalmazásában: a) nagy sebességű transzeurópai vasúti rendszer: az az I. melléklet- ben ismertetett struktúra, amely vasútvonalak és helyhez kötött berendezések által alkotott vasúti infrastruktúrából, a nagy sebességű forgalom lebonyolítására megépített, illetve feljavított transzeurópai szállítási hálózatból, valamint a fenti infrastruktúrán való közlekedésre tervezett járművekből áll; b) kölcsönös átjárhatóság: a nagy sebességű transzeurópai vasúti rendszernek az a képessége, amely lehetővé teszi az előírt teljesítményszinteknek megfelelő nagy sebességű vonatsze- relvények biztonságos és zavartalan közlekedését. Ez az adottság azokon a jogszabályi, műszaki és üzemviteli felté- teleken alapul, amelyeknek az alapvető követelmények telje- sítése érdekében eleget kell tenni; c) alrendszerek: a nagy sebességű transzeurópai vasúti rendszer – a II. mellékletben leírtak szerint – felosztása strukturális, illetve funkcionális alrendszerekre, amelyekre alapvető köve- telményeket kell meghatározni; d) kölcsönös átjárhatóságot rendszerelemek, lehetővé rendszerelemcsoportok, tevő rendszerelem: azok az szerkezeti elemi részegységei vagy berendezések teljes egységei, amelyek egy olyan alrendszerbe illeszkednek vagy illesztendők be, amely- től közvetve vagy közvetlenül a nagy sebességű transzeuró- pai vasúti rendszer kölcsönös átjárhatósága függ; e) alapvető követelmények: mindazok a III. mellékletben rögzített feltételek, amelyeknek a nagy sebességű transzeurópai vasúti rendszernek, alrendszereinek, illetve a kölcsönös átjárhatósá- got lehetővé tevő rendszerelemeknek meg kell felelniük; f) európai előírás: a 93/38/EGK irányelv 1. cikkének (8)–(12) pontjában meghatározott közös műszaki előírás, európai műszaki jóváhagyás vagy nemzeti szabvány, amelyek egy európai szabványt alkalmaznak; g) átjárhatósági műszaki előírás (a továbbiakban ÁME): olyan előírás, amely az alapvető követelmények teljesítése érdeké- ben minden alrendszerre kiterjed azáltal, hogy megteremti a szükséges kölcsönös funkcionális kapcsolatot az alrendsze- rek és nagy sebességű transzeurópai vasúti rendszer között, valamint biztosítja az utóbbi összeegyeztethetőségét; 13/17. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 155 h) közös képviseleti testület: az a testület, amelyben együtt vannak az infrastruktúra működtetői, a vasútvállalatok és az ipar képviselői, és amely az ÁME-ok kidolgozásáért felel. Az „infrastruktúra működtetői” a 91/440/EGK irányelv 3. és 7. cikke adja meg; értelmezését kifejezés i) bejelentett szervezetek: olyan szervezetek, amelyek a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem megfelelőség-, il- letve alkalmazhatósági értékeléséért felelősek vagy vizsgálják az alrendszereket hitelesítő EK-eljárásokat. Az ÁME-ok a nagy sebességű transzeurópai vasúti rend- (3) szer kölcsönös átjárhatóságának megvalósításához szükséges mértékben: a) meghatározzák az alrendszerekre vonatkozó alapvető köve- telményeket és kapcsolódási pontjait; b) rögzítik a II. melléklet (3) pontjában részletezett és az alap- vető követelmények teljesítéséhez szükséges alapvető para- métereket; 3. cikk c) rögzítik a következő vonalkategóriákra előírt teljesítményér- tékek elérése érdekében teljesítendő feltételeket: Ez az irányelv azokra a rendelkezésekre vonatkozik, (1) amelyek valamennyi alrendszer tekintetében rendelkeznek a paraméterekről, a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rend- szerelemekről és kapcsolódási pontjaikról, az eljárásokról, to- vábbá a nagy sebességű transzeurópai vasúti rendszer általános összeegyeztethetőségére vonatkozó azon feltételekről, amelyek e rendszer kölcsönös átjárhatóságához szükségesek. Ennek az irányelvnek a rendelkezéseit a Közösség egyéb (2) rendelkezéseinek sérelme nélkül kell alkalmazni. Azonban a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek tekinte- tében ezen irányelv alapvető követelményeinek teljesítése meg- követelheti az erre a célra kidolgozott egyedi európai előírás használatát. 4. cikk A nagy sebességű transzeurópai vasúti rendszernek, al- (1) rendszereinek és azok rendszerelemeinek meg kell felelniük a vonatkozó alapvető követelményeknek. A 93/38/EGK irányelv 18. cikkének (4) bekezdésében (2) további műszaki előírás – amely ahhoz szükséges, említett hogy kiegészítse az európai előírásokat, illetve más, a Közössé- gen belül használt szabványokat – nem lehet ellentétes az alapvető követelményekkel. II. FEJEZET Átjárhatósági műszaki előírás 5. cikk (1) Minden alrendszerre vonatkozik egy ÁME. A környezet- tel, a működéssel és a felhasználókkal kapcsolatos alrendszerek esetében az ÁME-okat csak olyan mértékben dolgozzák ki, amely a nagy sebességű transzeurópai vasúti rendszer kölcsö- nös átjárhatóságának biztosításához szükséges az infrastruktúra, az energia, az ellenőrző-irányító és jelzőrendszerek, valamint a járművek terén. Az alrendszereknek meg kell (2) felelniük az ÁME-okban foglaltaknak. Ezt a megfelelést mindaddig folyamatosan fenn kell tartani, amíg minden alrendszer használatban van. – kifejezetten a nagy sebességű forgalomra épített vonalak, – kifejezetten a nagy sebességű forgalom igényei szerint feljavított vonalak, – kifejezetten a nagy sebességű forgalom igényei szerint feljavított azon vonalak, amelyek a domborzati viszonyok, mentesítési, illetve városrendezési korlátok folytán sajátos jellemzőkkel bírnak; d) rögzítik, hogy bizonyos különleges esetekben melyek a lehetséges megvalósítási feltételek; e) meghatározzák, hogy melyek azok a kölcsönös átjárhatósá- got lehetővé tevő rendszerelemek és kapcsolódási pontok, amelyekre – miközben megfelelnek az alapvető követel- ményeknek – a nagy sebességű transzeurópai vasúti rend- szer kölcsönös átjárhatóságának megvalósítása érdekében szükséges európai előírásoknak – beleértve az európai szab- ványoknak is – vonatkozniuk kell; f) megállapítják – minden egyes vizsgált esetben –, hogy a 93/465/EGK határozatban definiált modulok közül melyeket kell igénybe venni, illetve indokolt esetben milyen különle- ges eljárást kell alkalmazni a kölcsönös átjárhatóságot lehe- tővé tevő rendszerelemek megfelelőségének vagy alkalmaz- hatóságának megállapítása, továbbá az alrendszerek EK-hite- lesítésének minősítése érdekében. (4) Az ÁME-ok nem gátolhatják a tagállamoknak a más vonatok közlekedésére szolgáló új vagy minőségileg feljavított infrastruktúrák használatára vonatkozó határozatait. Az ÁME-oknak való megfelelés lehetővé teszi egy olyan (5) összeegyeztethető nagy sebességű transzeurópai vasúti rendszer kialakítását, amely szükség szerint megőrzi az egyes tagállamok meglévő vasúthálózatának összeegyeztethetőségét. 6. cikk Az ÁME-tervezeteket a Bizottság felhatalmazása alapján (1) a közös képviseleti testület dolgozza ki a 21. cikk (2) bekezdé- sében rögzített eljárás szerint. Az ÁME-okat ugyanennek az eljárásnak megfelelően fogadják el és vizsgálják felül. Ezeket a Bizottságnak az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában közzé kell tennie. 156 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/17. kötet A közös képviseleti testület felelős az ÁME-ok felülvizs- (2) gálatának és naprakésszé tételének előkészítéséért, továbbá aján- lásokat tesz a 21. cikkben említett bizottság számára a mű- szaki igények figyelembevétele érdekében. illetve a társadalmi fejlődés, (3) Az ÁME-ok elkészítése, elfogadása és felülvizsgálata so- rán figyelembe kell venni azoknak a műszaki megoldásoknak a becsült költségigényeit, amelyek révén az ÁME-ok teljesíthetők, tekintettel a leginkább életképesebb megoldások meghatározá- sára és végrehajtására. Ennek érdekében a közös képviseleti testület minden ÁME-tervezethez csatolja azoknak a műszaki megoldásoknak a becsült költség- és haszonértékelését, amely valamennyi gazdasági szereplőre vonatkozik. (4) A bizottságot a közös képviseleti testület rendszeresen tájékoztatja az ÁME-okkal kapcsolatban végzett előkészítő munkákról. A bizottság hasznos ajánlással láthatja el a közös képviseleti testületet az ÁME-ok elkészítésére vonatkozóan az alapvető követelmények alapján és a költségbecslések tekinteté- ben. Az ÁME-ok elfogadásakor hatálybalépésük időpontját a (5) 21. cikk (2) bekezdésében említett eljárás szerint rögzíteni kell. (6) A közös képviseleti testületnek nyílt és átlátható módon kell végeznie a munkáját az általános közösségi szabványosítási eljárásoknak megfelelően. 7. cikk A tagállamoknak a következő esetekben és körülmények között nem szükséges alkalmazniuk egyes ÁME-okat, beleértve a jár- művekre vonatkozókat is: a) új vonalat létesítő vagy egy meglévőt a nagy sebességű forgalom számára minőségileg feljavító projekt esetében, ha az a kérdéses ÁME-ok közzététele időpontjában már a kidolgozás előrehaladott állapotában van. Az érintett tagállam előre értesíti a Bizottságot a szándéká- ban álló eltérésről, tájékoztatja a Bizottságot arról, hogy a projekt milyen fázisba jutott, továbbá eljuttat hozzá egy beadványt, amelyben ismerteti azt az ÁME-ot vagy ÁME- részt, amelyet nem kíván alkalmazni, azokat a rendelkezése- ket, amelyeket a projekt kivitelezése során alkalmazni kíván az esetleges kölcsönös átjárhatóság előmozdítása érdekében, továbbá az eltérést alátámasztó műszaki, adminisztrációs, illetve gazdasági indokokat; rakszelvény, a nyomtáv, illetve a vágánytengely-távolság eltér az európai vasúthálózatok többségénél meglévő értékektől, és ha a vonalnak nincs közvetlen csatlakozása egy másik olyan tagállam nagy sebességű hálózatára, amely része a nagy sebességű transzeurópai vasúti rendszernek. Az érintett tagállam előre értesíti a Bizottságot a szándéká- ban álló eltérésről, továbbá eljuttat hozzá egy beadványt, amelyben ismerteti azt az ÁME-ot vagy ÁME-részt, amelyet az első alpontban említett fizikai paraméter(ek) vonatkozá- sában nem kíván alkalmazni, azokat a rendelkezéseket, amelyeket a projekt kivitelezése során alkalmazni kíván az esetleges kölcsönös átjárhatóság előmozdítása érdekében, a működés összeegyeztethetőségét garantáló céllal tervbe vett átmeneti intézkedéseit, továbbá az eltérést alátámasztó mű- szaki, közigazgatási, illetve gazdasági indokokat; c) új vonalat létesítő vagy meglévőt a nagy sebességű forgalom számára minőségileg feljavító, az érintett tagállam területén kivitelezett projektek esetében, ha annak vasúthálózata nem csatlakozik a Közösség többi országának nagy sebességű vasúthálózatára, illetve attól tenger választja el. Az érintett tagállam előre értesíti a Bizottságot a szándéká- ban álló eltérésről, továbbá eljuttat hozzá egy beadványt, amely tartalmazza a b) bekezdés második albekezdésében előírt dokumentumokat; d) meglévő vonalnak a nagy sebességű forgalom igényei sze- rinti minőségi fejlesztésére irányuló projekt esetében, ha ezen ÁME-ok alkalmazása a projekt gazdasági életképességét veszélyezteti. Az érintett tagállam előre értesíti a Bizottságot a szándéká- ban álló eltérésről, továbbá eljuttat hozzá egy beadványt, amelyben ismerteti a kölcsönös átjárhatóságra vonatkozó azon műszaki előírást vagy előírásrészt, amelyet nem kíván alkalmazni. A Bizottság megvizsgálja, hogy a tagállam által kilátásba helyezett intézkedések megalapozottak-e, és a 21. cikk (2) bekezdésében előírt eljárásnak megfelelően határo- zatot hoz. III. FEJEZET A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek 8. cikk b) meglévő vonalnak a nagy sebességű forgalom igényei sze- rinti minőségi fejlesztésére irányuló projekt esetében, ha a A tagállamok minden szükséges intézkedést megtesznek annak biztosítása érdekében, hogy a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemeket: 13/17. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 157 – csak akkor értékesítik, ha lehetővé teszik a kölcsönös átjár- hatóság megvalósítását a nagy sebességű transzeurópai vasúti rendszeren belül, és egyidejűleg megfelelnek az alapvető követelményeknek is, – tervezett felhasználási területükön használják fel, továbbá beépítésük és karbantartásuk megfelelő módon történik. A fenti rendelkezések nem zárják ki, hogy ezeket a rendszere- lemeket valamely más rendeltetéssel értékesítsék, vagy azokat a hagyományos vasútvonalakon állítsák üzembe. 9. cikk A tagállamok ennek az irányelvnek az alapján területükön nem tilthatják, korlátozhatják vagy akadályozhatják a kölcsönös át- járhatóságot lehetővé tevő rendszerelemeknek a piaci értékesí- tését a nagy sebességű transzeurópai vasúti rendszeren való felhasználás céljából, amennyiben azok megfelelnek ennek az irányelvnek. dönteni a 21. cikk (2) bekezdésében megállapított eljárásnak megfelelően, és amennyiben európai szabványok is érintettek, a műszaki szabványok és szabályok terén történő információ- szolgáltatási eljárás megállapításáról szóló, 1983. március 28-i 83/189/EGK irányelv (1) alapján felállított bizottsággal folytatott konzultációt követően. 12. cikk Ha egy tagállam megerősíti, hogy az EK-megfelelőségi és (1) alkalmazhatósági nyilatkozat hatálya alá tartozó és a piacon forgalmazott, kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszere- lem tervezett módon történő használata esetén az valószínűleg nem felel meg az alapvető követelményeknek, akkor minden szükséges lépést megtesz az ilyen rendszerelem alkalmazási területének korlátozása, használatának megtiltása, illetve a piac- intézkedésekről a ról való kivonása érdekében. A megtett tagállam haladéktalanul értesíti a Bizottságot és megindokolja határozatát, különösen azt hangsúlyozva, hogy a megfelelőség hiánya annak a következménye, hogy: 10. cikk nek, – a rendszerelem nem felel meg az alapvető követelmények- A tagállamok az ezen irányelv rájuk vonatkozó alapvető (1) követelményeinek megfelelőnek tekintik azokat a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemeket, amelyek rendel- keznek olyan EK-megfelelőségi vagy alkalmazhatósági nyilatko- zattal, amelynek elemeit a IV. melléklet tartalmazza. Azt, hogy valamely kölcsönös átjárhatóságot lehetővé (2) tevő rendszerelem megfelel a rá vonatkozó alapvető követel- ményeknek, bármely létező és vonatkozó európai előírással összefüggésben meg kell állapítani. Az európai előírásokra való hivatkozásokat a tagállamok (3) az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában teszik közzé. Az európai szabványokat átültető nemzeti szabványokra (4) való hivatkozásokat a tagállamok közzéteszik. A tagállamok európai előírások hiányában, továbbá a 20. (5) cikk (5) bekezdésének sérelme nélkül tájékoztatják a többi tagállamot, valamint a Bizottságot az alapvető követelmények végrehajtása érdekében használt szabványokról és műszaki elő- írásokról. – rosszul alkalmazták az európai előírásokat ott, ahol azok alkalmazására szükség volt, – nem megfelelőek az európai előírások. A Bizottság a lehető legrövidebb időn belül konzultál az (2) érintett felekkel. Amennyiben ennek a konzultációnak a követ- keztében a Bizottság azt állapítja meg, hogy az intézkedés indokolt, úgy erről haladéktalanul értesíti a kezdeményező, illetve a többi tagállamot. Amennyiben ennek a konzultációnak az eredményeként a Bizottság azt állapítja meg, hogy az intézkedés nem indokolt, úgy erről haladéktalanul értesíti a kezdeményező tagállamot, valamint a gyártó céget, illetve an- nak a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képvise- lőjét. Ha az (1) pontban említett határozatot az európai előírá- sokban meglévő hiányosság indokolja, akkor a 11. cikkben meghatározott eljárást kell alkalmazni. Amennyiben EK-megfelelőségi nyilatkozattal rendelkező, (3) kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem nem felel meg a nyilatkozatnak, úgy az illetékes tagállam megteszi a megfelelő intézkedéseket azzal a szervvel szemben, amely a nyilatkozatot kiadta, és erről tájékoztatja a Bizottságot, vala- mint a többi tagállamot. 11. cikk Amennyiben valamely tagállam vagy a Bizottság véleménye szerint az európai előírások nem felelnek meg az alapvető követelményeknek, úgy az érintett előírások részben vagy egészben történő visszavonásáról vagy módosításáról lehet (4) A Bizottság biztosítja, hogy a tagállamok folyamatos tájékoztatást kapjanak az eljárás folyamatáról és eredményeiről. (1) HL L 109. , 1983. 4. 26. , 8. o. A legutóbb az 1994-es csatlakozási okmánnyal módosított irányelv. 158 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/17. kötet 13. cikk Valamely kölcsönös átjárhatóságot tevő (1) rendszerelemre vonatkozó EK-megfelelőségi, illetve alkalmazha- tósági nyilatkozat kiállítása érdekében a rendszerelem gyártójá- nak, illetve a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének a rá vonatkozó ÁME-okban rögzített rendelke- zéseket kell alkalmaznia. lehetővé Amennyiben az ÁME-ok megkívánják, úgy a kölcsönös (2) lehetővé tevő rendszerelemeknek a megfelelő- átjárhatóságot ség-, illetve alkalmazhatósági megállapítását annak a bejelentett szervezetnek kell elvégeznie, amelyhez a gyártó, illetve annak a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselője ké- relmét benyújtotta. engedélyezik, amelyek a területükön helyezkednek el, vagy amelyeket a területükön letelepedett vasúti vállalkozások üze- meltetnek. E célból a tagállamok minden szükséges lépést megtesznek annak biztosítása érdekében, hogy ezeket az alrendszereket csak akkor lehessen üzembe helyezni, ha azokat úgy tervezték, építették meg és építették be, és/vagy üzemeltetik, hogy az nem akadályozza a rájuk vonatkozó alapvető követelmények teljesí- tését a nagy sebességű transzeurópai vasúti rendszerbe történő integráció során. 15. cikk Amennyiben a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő (3) rendszerelemek más szempontokra kiterjedő egyéb közösségi irányelvek hatálya alá tartoznak, úgy az EK-megfelelőségi, illet- ve alkalmazhatósági nyilatkozatban – ilyen esetekben – fel kell tüntetni, hogy a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rend- szerelemek más irányelvek követelményeinek is eleget tesznek. A 19. cikk sérelme nélkül a tagállamok saját területükön és ennek az irányelvnek az alapján nem tilthatják, korlátozhatják vagy akadályozhatják a nagy sebességű transzeurópai vasúti rendszert alkotó olyan strukturális alrendszerek megépítését, üzembe helyezését, illetve üzemeltetését, amelyek megfelelnek az alapvető követelményeknek. (4) Ha sem a gyártó, sem pedig annak a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselője nem teljesítette az (1), (2) és (3) bekezdésben foglalt kötelezettségeket, akkor azok arra a személyre hárulnak, aki az adott kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemet forgalomba hozza. Ugyanezek a kötelezettségek vonatkoznak arra a személyre, aki összeszereli a különböző származási helyű kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemet vagy annak elemeit, továbbá aki saját lehetővé tevő használatra gyártja a kölcsönös átjárhatóságot rendszerelemeket ennek az irányelvnek az alkalmazásában. (5) A 12. cikk rendelkezéseinek sérelme nélkül: a) minden olyan esetben, amikor valamely tagállam úgy véli, hogy az EK-megfelelőségi nyilatkozatot helytelenül állították ki, a gyártót vagy annak a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjét kötelezni kell arra, hogy bizto- sítsa a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem megfelelőségének ismételt megállapítását, és az adott tagál- lam által rögzített feltételek mellett a jogsértés abbahagyását; b) amennyiben a meg nem felelés esete tartósan fennáll, úgy a tagállam megfelelő lépéseket tesz annak érdekében, hogy korlátozza vagy megtiltsa a kérdéses kölcsönös átjárhatósá- got lehetővé tevő rendszerelem piaci forgalmazását, illetve biztosítsa annak kivonását a piacról a 12. cikkben említett eljárásnak megfelelően. IV. FEJEZET Alrendszerek 14. cikk A tagállamok a nagy sebességű transzeurópai vasúti rendszert alkotó strukturális alrendszerek közül azok üzembe helyezését 16. cikk A tagállamok a nagy sebességű transzeurópai vasúti (1) rendszert alkotó strukturális alrendszerek közül azokat tekintik kölcsönösen átjárhatónak és a vonatkozó alapvető követel- ményeknek megfelelőnek, amelyek EK-hitelesítési nyilatkozattal rendelkeznek. A nagy sebességű transzeurópai vasúti rendszert alkotó (2) strukturális alrendszer kölcsönös átjárhatóságának az alapvető követelmények szerint történő hitelesítését az ÁME-okra való hivatkozással kell végezni, amennyiben ilyenek léteznek. (3) ÁME-ok hiányában a tagállamok megküldik a többi tagállam, valamint a Bizottság részére az alapvető követelmé- nyek teljesítéséhez szükséges, alkalmazott műszaki szabályaik jegyzékét. 17. cikk Amennyiben nyilvánvalóvá válik, hogy az ÁME-ok nem felel- nek meg teljes mértékben az alapvető követelményeknek, úgy a 21. cikkben említett bizottsággal lehet konzultálni valamely tagállam kérésére vagy a Bizottság kezdeményezésére. 18. cikk Az EK-hitelesítési nyilatkozat kiállításához az ajánlatkérő (1) vagy hivatalos képviselője felkéri az erre a célra általa kiválasz- tott bejelentett szervezetet, hogy értékelje az EK-hitelesítési eljárást. 13/17. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 159 Az alrendszer EK-hitelesítését végző bejelentett szervezet (2) tevékenysége a tervezés szakaszában veszi kezdetét és vala- mennyi gyártási szakaszra kiterjed egészen a típusjóváhagyás szakaszáig, mielőtt megtörténne az alrendszer üzembe helyezé- se. A tagállamok visszavonják jóváhagyásukat azoktól a (3) testületektől, amelyek már nem felelnek meg a VII. melléklet- ben felsorolt feltételeknek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot, valamint a többi tagállamot. A bejelentett szervezet felel annak a műszaki dokumen- (3) tációnak az összeállításáért, amelyet az EK-hitelesítési nyilatko- zathoz kell csatolni. A műszaki dokumentációnak tartalmaznia kell az alrendszer jellemzőire vonatkozó összes szükséges do- kumentumot, adott esetben pedig a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek megfelelőségét igazoló összes dokumentumot. Továbbá tartalmaznia kell a használat feltéte- leire és korlátaira vonatkozó összes elemet, továbbá a szervize- léssel, a folyamatos vagy rutinjellegű ellenőrzéssel, a beállítással és a karbantartással összefüggő utasításokat. 19. cikk Amennyiben valamely tagállam úgy véli, hogy a műszaki (1) dokumentációval kiegészített EK-hitelesítési nyilatkozattal ren- delkező valamely strukturális alrendszer teljes egészében nem tesz eleget ennek az irányelvnek, és különösen nem felel meg az alapvető követelményeknek, úgy kérheti további ellenőrzések végrehajtását. (4) Amennyiben egy tagállam vagy a Bizottság úgy véli, hogy egy másik tagállam által bejelentett szervezet már nem felel meg a vonatkozó feltételeknek, a kérdést a 21. cikkben említett bizottság elé utalják, amely három hónapon belül véleményt ad; a bizottság véleményének figyelembevételével a Bizottság tájékoztatja az érintett tagállamot azokról a változta- tásokról, amelyekre szükség van, ha a bejelentett szervezetnek meg kell tartania jogállását. Adott esetben a bejelentett szervezetek koordinációját a (5) 21. cikk (4) bekezdésének megfelelően kell végrehajtani. VI. FEJEZET A bizottság 21. cikk (2) A kérést benyújtó tagállam haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot valamennyi kért további ellenőrzésről, és részletezi a kérését alátámasztó indokokat. A Bizottság késedelem nélkül megindítja a 21. cikk (2) bekezdésben rögzített eljárást. A Bizottság munkáját a tagállamok képviselőiből álló (1) bizottság segíti, amelynek elnöke a Bizottság képviselője. V. FEJEZET Bejelentett szervezetek 20. cikk (1) A tagállamok értesítik a Bizottságot és a többi tagálla- mot a 13. cikkben említett megfelelőség-, illetve alkalmazható- ság megállapítására irányuló eljárás, valamint a 18. cikkben említett ellenőrzési eljárás lebonyolításáért felelős testületekről, feltüntetve valamennyi testület hatáskörét. A Bizottság képviselője a szükséges intézkedésekről ter- (2) vezetet nyújt be a bizottságnak. A bizottságnak az elnök által az ügy sürgősségének megfelelően esetlegesen megszabott ha- táridőn belül véleményt kell adnia tervezetről. A véleményt a Szerződés 148. cikkének (2) bekezdésében megállapított több- séggel eljárva kell adni olyan határozatok esetén, amelyeket a Tanácsnak a Bizottság javaslata alapján kell meghoznia. A tagállamok képviselőinek a bizottságban leadott szavazatait az említett cikkben meghatározott módon súlyozzák. Az elnök nem szavazhat. A Bizottság elfogadja az előirányzott rendelkezéseket, ameny- nyiben azok összhangban vannak a bizottság véleményével. A Bizottság azonosító számot ad a testületeknek. A testületek jegyzékét azonosító számmal és a rájuk bízott feladattal együtt az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában teszik közzé, továbbá gondoskodnak arról, hogy a listát állandóan frissítsék. Ha az előirányzott intézkedések nincsenek összhangban a bizottság véleményével, vagy amennyiben a bizottság nem adott véleményt, akkor a Bizottság haladéktalanul a Tanács elé terjeszti a szükséges intézkedésekre vonatkozó javaslatát. A Tanács minősített többséggel jár el. (2) A tagállamok a VII. mellékletben foglalt feltételeket alkal- mazzák a bejelenteni kívánt testületek értékelésére. A vonatko- zó európai szabványokban előírt értékelési feltételeknek meg- felelő testületeket úgy kell tekinteni, mint a kritériumokat teljesítő testületek. Ha a Tanácshoz intézett megkeresés időpontjától számított három hónapos határidő lejártáig a Tanács nem intézkedik, a Bizottság elfogadja a javasolt feltéve hogy a Tanács egyszerű többséggel eljárva nem hozott határozatot az említett intézkedések ellen. intézkedéseket, 160 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/17. kötet A bizottság bármilyen ügyet megvitathat, amely össze- (3) függésben áll a nagy sebességű transzeurópai vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságával. (4) Amennyiben szükségesnek bizonyul, a bizottság munka- csoportokat állíthat fel, amelyek segítséget nyújtanak feladatai- nak végrehajtásához, különös tekintettel a bejelentett szerveze- tek koordinációjára. A bizottságot ennek az irányelvnek a hatálybalépésével (5) létre kell hozni. VII. FEJEZET Záró rendelkezések 22. cikk Ennek az irányelvnek az értelmében a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek megfelelőség- és alkalmazható- ságmegállapításával, valamint a nagy sebességű transzeurópai vasúti rendszert alkotó alrendszerek ellenőrzésével kapcsolatban hozott valamennyi határozat, továbbá a (11), (12), (17) és (19) cikk alapján hozott határozat részletesen tartalmazza azokat az indokokat is, amelyeken alapul. A határozatról a lehető legrö- videbb időn belül tájékoztatni kell az érintett felet, megadva az érintett tagállam hatályos joga alapján rendelkezésre álló jog- orvoslati lehetőségeket, valamint az ilyen jogorvoslatok gyakor- lására rendelkezésre álló határidőket. 23. cikk A tagállamok ennek az irányelvnek a hatálybalépésétől (1) legkésőbb 30 hónapon belül a módosítják, számított illetve elfogadják törvényeiket, rendeleteiket és közigazgatási rendelke- zéseiket annak érdekében, hogy engedélyezzék azoknak a köl- csönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemeknek a hasz- nálatát, illetve az olyan alrendszerek üzembe helyezését és működtetését, amelyek megfelelnek ennek az irányelvnek. A tagállamok erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot. A tagállamok az (1) bekezdésben említett rendelkezések (2) elfogadásakor hivatkoznak erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos közzétételük alkalmával ilyen hivatkozást csatolnak. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg. 24. cikk A Bizottság kétévente tesz jelentést az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a nagy sebességű transzeurópai vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságának megvalósítása terén elért eredmé- nyekről. 25. cikk Ez az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő 21. napon lép hatályba. 26. cikk Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei. Kelt Brüsszelben, 1996. július 23-án. a Tanács részéről az elnök I. YATES 13/17. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 161 I. MELLÉKLET A NAGY SEBESSÉGŰ TRANSZEURÓPAI VASÚTI RENDSZER 1. Infrastruktúra a) A nagy sebességű transzeurópai vasúti rendszer infrastruktúrája az, amely a Szerződés 129c. cikkében említett irányelvek keretében meghatározott transzeurópai szállítási hálózat vonalain található, amelyeket: – speciálisan a nagy sebességű forgalom számára építettek, vagy – speciálisan a nagy sebességű forgalom igényei szerint továbbfejlesztettek. Ide sorolhatók a csatlakozó vonalak, különösen az új vonalak, illetve a nagy sebességű forgalom igényei szerint minőségileg továbbfejlesztett vonalak csomópontjai a vonalak mentén fekvő városok központi állomásaival, ahol a sebességet a helyi feltételekhez kell igazítani. b) A nagy sebességű vonalak közé soroljuk a következőket: – a speciális konstrukciójú nagy sebességű vonalak, amelyek általában 250 km/h vagy azt meghaladó sebességre vannak kialakítva, – a speciálisan nagy sebességű forgalom céljára továbbfejlesztett vonalak, amelyek 200 km/h körüli sebességre vannak kialakítva, – a speciálisan nagy sebességű forgalom céljára továbbfejlesztett vonalak, amelyek a domborzati viszonyok, tehermentesítési, illetve városrendezési korlátok miatt sajátos jellemzőkkel bírnak, és a sebességet mindenhol a helyi viszonyokhoz kell igazítani. 2. Járművek technológiával A fejlett biztonságos, megszakítás nélküli utazás: – legalább 250 km/h sebességgel a speciális konstrukciójú nagy sebességű vonalakon, ahol megfelelő körülmények létrehozott nagy sebességű vonatokat úgy kell megtervezni, hogy garantált legyen a között a 300 km/h-t meghaladó sebesség is elérhető, – 200 km/h körüli sebességgel azokon a meglévő vonalakon, amelyeket speciális módon továbbfejlesztettek vagy továbbfejleszteni kívánnak, – a lehetséges legnagyobb sebességgel a többi vonalon. 3. Az infrastruktúra és a járművek összeegyeztethetősége A nagy sebességű vonatok közlekedésének előfeltétele a nagyfokú összeegyeztethetőség az infrastruktúra és a járművek jellemzői között. A teljesítményszint, a biztonság, a szolgáltatás minősége és a költség mind ennek az összeegyeztethetőségének a függvénye. 162 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/17. kötet II. MELLÉKLET ALRENDSZEREK 1. Ennek az irányelvnek az alkalmazásában a nagy sebességű transzeurópai vasúti rendszert alkotó rendszer a következő alrendszerekre bontható: 1. 1. Alapvetően strukturális területek: – infrastruktúra, – energia, – ellenőrző-irányító és jelzőrendszer, – járművek; 1. 2. alapvetően működési területek: – karbantartás, – környezet, – működés, – felhasználók. 2. Minden alrendszerre vonatkozóan meg van adva a kölcsönös átjárhatósággal összefüggő szempontok listája a közös képviseleti testület számára megadott sorrendben az ÁME-tervezetek elkészítéséhez. A 6. cikk (1) bekezdésének rendelkezései alapján ezt a sorrendet a 21. cikk (2) bekezdésében rögzített eljárás szerint kell megállapítani. Szükség esetén a kölcsönös átjárhatóságra vonatkozó szempontok listáján belül a sorrendet a közös képviseleti testület határozza meg az 5. cikk (3) bekezdése e) pontjának rendelkezései alapján. 3. Az 5. cikk (3) bekezdése b) pontjának értelmében a következő jellemzőket tekintjük a kölcsönös átjárhatóság megvalósítása alapvető paramétereinek: ALAPVETŐ PARAMÉTEREK: – Legkisebb infrastruktúra-szelvények – Legkisebb görbületi sugár – Nyomtáv – Legnagyobb vágányterhelés – Legkisebb peronhosszúság – Rakfelület magassága – Tápfeszültség – Felsővezeték-geometria – ERTMS jellemzők (*) – Tengelyterhelés – A szerelvény maximális hossza – A járművek nyomtávmérete – Minimális fékezési jellemzők – A járművek elektromos határjellemzői – A járművek mechanikus határjellemzői – A vonat biztonságával összefüggő üzemi jellemzők – A külső zajra vonatkozó határjellemzők – A külső vibrációval összefüggő határjellemzők – A külső elektromágneses zavarral összefüggő határjellemzők – A belső zajjal összefüggő határjellemzők – A légkondicionálással összefüggő határjellemzők – A mozgáskorlátozott személyek szállításával összefüggő jellemzők (*) Európai Vasúti Forgalomirányítási Rendszer. 13/17. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 163 III. MELLÉKLET ALAPVETŐ KÖVETELMÉNYEK 1. Általános követelmények 1. 1. Biztonság 1. 1. 1. A biztonság szempontjából kritikus rendszerelemek és különösen a szerelvények mozgásában részt vevő rendszerelemek tervezésének, megépítésének vagy összeszerelésének, karbantartásának és ellenőrzésének olyannak kell lennie, hogy a hálózatra vonatkozóan előírt céloknak megfelelően – beleértve egyes korlátozott üzemmód által meghatározott helyzeteket is – garantálja a biztonságot. 1. 1. 2. A kerék és a sín érintkezésével kapcsolatos paraméterek feleljenek meg a megengedett legnagyobb sebességgel történő utazás biztonságának garantálásához szükséges stabilitáskövetelményeknek. 1. 1. 3. A felhasznált rendszerelemeknek el kell viselniük minden, az üzemi élettartamukra meghatározott szokásos, igénybevételt. A véletlen meghibásodások biztonsággal kapcsolatos következményeit megfelelő illetve rendkívüli eszközökkel korlátok közé kell szorítani. 1. 1. 4. Tűz esetén a rögzített berendezések és a járművek megfelelő konstrukciójával, továbbá a megfelelő anyagválasz- tással korlátozni kell a tűz és füst keletkezésének lehetőségét, terjedését és hatásait. 1. 1. 5. Minden, az utazóközönség használatára szolgáló eszközt úgy kell megtervezni, hogy akkor se tegyenek kárt az utasokban, ha azokat feltételezhetően nem a feltüntetett utasítások szerint használják. 1. 2. Megbízhatóság és üzemkészség A vonatok mozgatásában szerepet játszó rögzített vagy mozgó rendszerelemek ellenőrzését és karbantartását úgy kell megszervezni, végrehajtani és ütemezni, hogy a rendeltetésüknek megfelelő feltételek között megőrizzék működőképességüket. 1. 3. Egészség 1. 3. 1. Tilos a vonatokon, illetve a vasúti infrastruktúrában olyan anyagokat felhasználni, amelyek használatuk módja következtében valószínűleg veszélyeztetnék azok egészségét, akik számára hozzáférhetőek. 1. 3. 2. Az anyagokat úgy kell megválasztani, elhelyezni, illetve felhasználni, hogy minél kisebb legyen az esélye káros és veszélyes gőzök és gázok keletkezésének, különösen tűz esetén. 1. 4. Környezetvédelem 1. 4. 1. A nagy sebességű transzeurópai vasúti rendszer létrehozásának és üzemeltetésének környezetre gyakorolt káros hatásait fel kell mérni, és a rendszer tervezésének szakaszában a hatályos közösségi rendelkezéseknek megfelelően figyelembe kell venni. 1. 4. 2. A vonatokon és az infrastruktúrában felhasznált anyagoknak meg kell gátolniuk a környezetre ártalmas és veszélyes gőzök és gázok kibocsátását, különösen tűz esetén. 1. 4. 3. A járműveket és az energiaellátó rendszereket úgy kell megtervezni és megépíteni, hogy biztosított legyen elektromágneses összeférhetőségük azokkal a vasúti berendezésekkel, eszközökkel és nyilvános vagy magánháló- zatokkal, amelyeket zavarhatnak. 1. 5. Műszaki összeegyeztethetőség Az infrastruktúra és a telepített berendezések műszaki valamint a nagy sebességű transzeurópai vasúti rendszerben forgalomban álló vonatok jellemzőivel. legyenek összeegyeztethetőek egymással, jellemzői Amennyiben a hálózat bizonyos szakaszain e jellemzők betartása gondot jelent, úgy átmeneti jelleggel lehet olyan megoldásokhoz folyamodni, amelyek a jövőben biztosítják a összeegyeztethetőséget. 164 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/17. kötet 2. Az alrendszerekre vonatkozó követelmények 2. 1. Infrastruktúra 2. 1. 1. B izton sá g Megfelelő intézkedésekkel elejét kell venni annak, hogy a nagy sebességű forgalmat illetéktelenek hozzáférhessenek a berendezésekhez, illetve azokhoz nem kívánatos módon hozzányúljanak. lebonyolító vonalakon Megfelelő intézkedésekkel korlátozni kell az embereket fenyegető veszélyeket, különösen azokon az állomásokon, amelyeken a vonatok nagy sebességgel haladnak át. Azokat az infrastruktúrákat, amelyekhez a nagyközönség hozzáférhet, úgy kell megtervezni és kivitelezni, hogy az emberi egészség veszélyeztetését (stabilitás, tűz, hozzáférhetőség, evakuáció, peronok stb. ) korlátozzák. Megfelelő rendelkezéseket kell megállapítani annak érdekében, hogy figyelembe vegyék a különleges biztonsági követelményeket a nagyon hosszú alagutak esetében. 2. 2. Energia 2. 2. 1. B izton sá g Az energiaellátó rendszerek működése nem veszélyeztetheti sem a nagy sebességű szerelvények, sem pedig az emberek (utasok, személyzet, a pálya közelében tartózkodók és mások) biztonságát. 2. 2. 2. Kör nyez et véd elem Az energiaellátó rendszerek működése a meghatározott határokon túl nem zavarhatja a környezetet. 2. 2. 3. M űsz ak i ö ssz eegyezte thet ő sé g A teljes nagy sebességű transzeurópai vasúti rendszerben alkalmazott áramellátó rendszerek: – tegyék lehetővé az előírt teljesítményszintek elérését, – legyenek kompatibilisek a vonatokra szerelt áramszedő berendezésekkel. 2. 3. Ellenőrző-irányító és jelzőrendszerek 2. 3. 1. B izton sá g A nagy sebességű transzeurópai vasúti rendszerben alkalmazott ellenőrző-irányító és jelzőberendezések és eljárások tegyék lehetővé olyan biztonsági szinten történő utazást, amely megfelel a hálózatra meghatározott célkitűzéseknek. 2. 3. 2. M űsz ak i ö ssz eegyezte thet ő sé g A kompatibilis ellenőrző-irányító és jelzőrendszerek bevezetését követően létrehozott vagy kifejlesztett minden új nagy sebességű infrastruktúrát, valamint új nagy sebességű járművet e rendszerek használatához kell igazítani. A vonatvezető fülkéjében felszerelt ellenőrző-irányító és jelzőberendezéseknek meghatározott feltételek mellett az egész nagy sebességű transzeurópai rendszeren biztosítaniuk kell a szerelvény rendeltetésszerű közlekedését. 2. 4. Járművek 2. 4. 1. B izton sá g A járművek és a közöttük levő kapcsolóelemek szerkezetét úgy kell megtervezni, hogy összeütközés, kisiklás esetén az utastér és a vezetőfülke védett legyen. illetve Az elektromos berendezések nem veszélyeztethetik az ellenőrző-irányító és jelzőberendezések biztonságát és működését. A fékezés technikája és a kifejtett igénybevétel feleljen meg a vágánykonstrukciónak, a műszaki létesítményeknek és a jelzőrendszereknek. Intézkedéseket kell tenni, hogy a testi épség megóvása érdekében senki ne férhessen hozzá az áram alá helyezett rendszerelemekhez. A vonatokon olyan berendezést kell elhelyezni, amelyen keresztül az utasok veszély esetén értesíthetik a vonatvezetőt, illetve a kísérőszemélyzetet. A fel- és leszálláshoz rendelkezésre álló ajtókat olyan nyitó- és zárórendszerrel kell ellátni, amellyel garantálható az utasok testi épsége. Vészkijáratokat kell kialakítani és azokat meg kell jelölni. 13/17. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 165 Megfelelő rendelkezéseket kell megállapítani annak érdekében, hogy figyelembe vegyék a különleges biztonsági követelményeket a nagyon hosszú alagutak esetében. A vonatokon elengedhetetlen a megfelelő fényerejű és élettartamú vészvilágítási rendszer kialakítása. A vonatokat hangosbemondó rendszerrel kell felszerelni, amely a nyilvánosság számára megfelelő kommuniká- ciós eszközként szolgál a vonaton szolgálatot teljesítő személyzettől és a földi irányítástól. 2. 4. 2. M eg bíz ha tó s ág és r end elke zésr e á ll ás A létfontosságú berendezések, a futószerkezet, a vontatási rendszer és a fékberendezés, továbbá az ellenőrző- és irányítórendszer konstrukciója olyan legyen, amely meghibásodás esetén is biztosítja, hogy a vonat a továbbra is üzemelő berendezéseinek károsodása nélkül folytathassa útját. 2. 4. 3. M űsz ak i ö ssz eegyezte thet ő sé g Az elektromos berendezések legyenek kompatibilisek az ellenőrző-, az irányító- és jelzőberendezések működésé- vel. Az áramszedő berendezések jellemzői alkalmazott energiaellátó rendszerek igénybevételével történő közlekedést. A járművek jellemzői tegyék lehetővé a vonatok közlekedését minden olyan vonalon, amelyen közlekedtetni kívánják azokat. tegyék lehetővé a nagy sebességű transzeurópai vasúti rendszerben 2. 5. Karbantartás 2. 5. 1. Egés zsé g A karbantartó központokban alkalmazott műszaki berendezések és eljárások nem jelenthetnek veszélyt senkinek az egészségére és testi épségére. 2. 5. 2. Kör nyez et véd elem A karbantartó központokban alkalmazott műszaki berendezések és eljárások nem haladhatják meg a közvetlen környezet vonatkozásában megállapított megengedett zavarszinteket. 2. 5. 3. M űsz ak i ö ssz eegyezte thet ő sé g A nagy sebességű vonatokon használt karbantartó berendezések tegyék lehetővé valamennyi vonaton a rendelte- tésüknek megfelelő biztonságos, egészségre ártalmatlan és kényelmes használatot. 2. 6. Környezet 2. 6. 1. Egés zsé g A nagy sebességű transzeurópai vasúti rendszer működése nem lépheti zajterhelési szintet. túl a jogszabályban meghatározott 2. 6. 2. Kör nyez et véd elem A nagy sebességű transzeurópai vasúti rendszer működése nem okozhat olyan mértékű talajrezgéseket, amely az infrastruktúra közvetlen környezetében végzett tevékenység szempontjából, illetve megfelelő minőségű karbantar- tás esetén elfogadhatatlan. 2. 7. Működés 2. 7. 1. B izton sá g A hálózat üzemeltetésének szabályait, illetve a vonatvezetők, valamint a vonatszemélyzet képesítését össze kell hangolni a nemzetközi biztonságos üzemeltetés biztosítása érdekében. A működés, illetve a karbantartás ütemezésének, a karbantartó állomány oktatásának és képesítésének, továbbá az érintett üzemeltetők szervizközpontjaiban felállított minőségbiztosítási rendszernek a biztonság magas fokát kell eredményeznie. 2. 7. 2. M eg bíz ha tó s ág és r end elke zésr e á llás A működés, illetve a karbantartás ütemezésének, a karbantartó állomány képzésének és képesítésének, továbbá az érintett üzemeltetők által felállított minőségbiztosítási rendszernek magas fokú rendszerbiztonságot és rendelke- zésre állást kell eredményeznie. 2. 7. 3. M űsz ak i ö ssz eegyezte thet ő sé g A hálózat üzemeltetésének szabályait, illetve a vonatvezetők, a vonatszemélyzet, valamint a forgalmi szolgálatte- vők képesítését össze kell hangolni a nagy sebességű transzeurópai vasúti rendszeren történő hatékony üzemeltetés érdekében. 166 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/17. kötet IV. MELLÉKLET A KÖLCSÖNÖS ÁTJÁRHATÓSÁGOT LEHETŐVÉ TEVŐ RENDSZERELEMEK EK- – megfelelőségi nyilatkozat, – alkalmazhatósági nyilatkozat. 1. A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek Az EK-nyilatkozat a nagy sebességű transzeurópai vasúti rendszerek kölcsönös átjárhatóságában szerepet játszó rendszerelemekre vonatkozik a 3. cikkben foglaltak szerint. A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerele- mek lehetnek: 1. 1. többcélú rendszerelemek olyan rendszerelemek, amelyek nemcsak a vasúti rendszerre jellemzőek, ezért más területeken is alkalmazhatók; 1. 2. többcélú rendszerelemek sajátos jellemzőkkel olyan többcélú rendszerelemek, amelyek nemcsak a vasúti rendszerre jellemzőek, de amelyeknek bizonyos meg- határozott teljesítményszintet kell mutatniuk vasúti célú felhasználás esetén; 1. 3. a vasútra jellemző rendszerelemek olyan rendszerelemek, amelyeket kizárólag vasúti célokra alkalmaznak. 2. Hatály Az EK-nyilatkozat hatálya: – a bejelentett szervezet, illetve szervezetek azon megállapítására terjed ki, amely valamely elkülönítetten vizsgált, lehetővé tevő rendszerelemnek a teljesítendő műszaki előírásnak való belső meg- kölcsönös átjárhatóságot felelőségét értékeli, vagy – a bejelentett szervezet, illetve szervezetek által végzett azon felmérésre terjed ki, amely valamely, a vasúti lehetővé tevő rendszerelem alkalmazhatóságát értékeli, környezetén belül vizsgált kölcsönös átjárhatóságot különösen azokban az esetekben, amikor kapcsolódási pontok is érintettek azokkal az elsősorban funkcionális jellegű műszaki előírásokkal összefüggésben, amelyeket ellenőrizni kell. A bejelentett szervezetek által a tervezés, határozatban meghatározott modulokra támaszkodnak az ÁME-okban említett feltételekkel összhangban. illetve a gyártás fázisában végzett értékelő eljárások a 93/465/EGK illetve alkalmazhatósági nyilatkozatot, valamint a kísérő dokumentumokat keltezéssel és 3. Az EK-nyilatkozat tartalma Az EK-megfelelőségi, aláírással kell ellátni. A nyilatkozatot az utasításokkal azonos nyelven kell kiállítani, és a következőket kell tartalmaznia: – hivatkozások az irányelvre, – a gyártó cég vagy a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének neve és címe (meg kell adni kereskedelmi nevét és teljes címét, meghatalmazott képviselő esetében pedig a gyártó vagy az összeszerelő kereskedelmi nevét is), – kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek leírása (márka, típus stb. ), – a megfelelőség, illetve az alkalmazhatóság kinyilvánítása érdekében követett eljárás ismertetése (13. cikk), – minden olyan vonatkozó leírás, amelynek a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem megfelel, különösen a használat feltételeinek ismertetése, – a megfelelőség és az alkalmazhatóság megállapítása érdekében lefolytatott eljárásba bevont bejelentett szervezet (szervezetek) neve és címe, továbbá a vizsgálati tanúsítvány dátuma, adott esetben a tanúsítvány érvényességének időtartamával és feltételeivel együtt, – hivatkozás az európai előírásra, amennyiben szükséges, – az aláírásra jogosult személy megnevezése, akinek jogában áll kötelezettséget vállalni a gyártó, illetve annak a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselője nevében. 13/17. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 167 V. MELLÉKLET ALRENDSZEREK EK-HITELESÍTÉSI NYILATKOZAT Az EK-hitelesítési nyilatkozatot és kísérő dokumentumait dátummal és aláírással kell ellátni. A nyilatkozatot az utasításokkal azonos nyelven kell kiállítani, és a következőket kell tartalmaznia: – hivatkozások az irányelvre, – az ajánlatkérő vagy a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének neve és címe (meg kell adni kereskedelmi nevét és teljes címét, meghatalmazott képviselő esetében pedig az ajánlatkérő kereskedelmi nevét is), – az alrendszer rövid leírása, – a bejelentett szervezet neve és címe, amely lefolytatta a 18. cikkben említett EK-vizsgálatot, – hivatkozás a műszaki dokumentációban található dokumentumokra, – azokat a vonatkozó átmeneti vagy végleges rendelkezések, amelyeket az alrendszereknek teljesíteniük kell, különösen a működés korlátjairól és feltételeiről szóló rendelkezések, – átmeneti jelleg esetén: az EK-nyilatkozat érvényességének időtartama, – az aláírásra jogosult személy megnevezése. 168 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/17. kötet VI. MELLÉKLET ALRENDSZEREK EK-HITELESÍTÉS 1. Az EK-hitelesítés az az eljárás, amelynek során egy bejelentett szervezet az ajánlatkérő vagy a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének kérésére ellenőrzi és tanúsítja, hogy egy alrendszer: – megfelel az irányelvben foglaltaknak, – megfelel a Szerződésből fakadó egyéb rendelkezéseknek és üzembe helyezhető. 2. Az alrendszert a következő szakaszok mindegyikében kell ellenőrizni: – általános tervezés, – az alrendszer megépítése, különösen az építőmérnöki munkák, a rendszerelemek összeállítása, általános beállítás, – az alrendszer végső ellenőrzése. 3. Az EK-hitelesítést végző bejelentett szervezet kiállítja az ajánlatkérőnek vagy a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének szánt megfelelőségi tanúsítványt, az pedig kiállítja az EK-hitelesítési nyilatkozatot azon tagállam felügyeleti szervei részére, amelyben az alrendszer elhelyezkedik és/vagy működik. 4. A hitelesítési nyilatkozatot kísérő műszaki dokumentációt a következők szerint kell készíteni: – az infrastruktúra esetében: építési tervek, a földmunkák és a megerősítési munkálatok jóváhagyási jegyzőkönyvei, betonozási vizsgálati és ellenőrzési jelentések, – más alrendszerek esetén: a kivitelezéssel megegyező általános és részletes tervrajzok, elektromos kapcsolási rajzok rajzai, vezérlőáramköri ábrák, adatfeldolgozó és automatikus rendszerek leírása, és a hidraulikus rendszer üzemeltetési és karbantartási kézikönyvek stb. , – az alrendszerbe beépített kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek listája, a 3. cikkben foglalt hivatkozás szerint, – az EK-megfelelőségi vagy alkalmazhatósági nyilatkozatok példánya, amelyekkel a fent említett rendszerelemeket az irányelv 13. cikke értelmében el kell látni, csatolva hozzá, adott esetben, a vonatkozó számítási feljegyzéseket és a közös műszaki előírások alapján a bejelentett szervezetek által elvégzett próbákról és vizsgálatokról felvett jegyzőkönyvek, – az EK-hitelesítésért felelős bejelentett szervezet által kiadott és ellenjegyzett igazolás, csatolva a vonatkozó számítási feljegyzéseket, amelyben igazolja, hogy a projekt megfelel ennek az irányelvnek és megemlíti az esetleges, a tevékenységek végrehajtása során észrevételezett és vissza nem vont fenntartásait; az igazoláshoz csatolni kell az ugyanezen testület által az 5. 3. és 5. 4. részben meghatározottak szerint elkészített ellenőrzési, illetve vizsgálati jelentést a testület feladatával kapcsolatban. 5. Ellenőrzés 5. 1. Az EK-ellenőrzés célja annak biztosítása, hogy a műszaki dokumentációban foglalt kötelezettségek teljesüljenek az alrendszer gyártása során. 5. 2. A gyártás ellenőrzését végző bejelentett szervezetnek állandó bejutást kell biztosítani az építkezések helyszínére, a gyártóüzemekbe, a raktárterületekre és, ha indokolt, akkor az előregyártás és az ellenőrzés területeire, továbbá általában véve minden olyan helyre, amelyet a testület munkája végzéséhez szükségesnek tart megtekinteni. Az ajánlatkérőknek vagy a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének el kell küldenie vagy mással juttatnia a testülethez mindazon dokumentumokat, amelyek ebből a célból szükségesek, különösen az el kell alrendszerrel kapcsolatos kivitelezési terveket és műszaki feljegyzéseket. 5. 3. A végrehajtás ellenőrzéséért felelős bejelentett szervezetnek rendszeres időközönként részletes vizsgálatot kell végeznie az irányelvben foglaltak teljesítésének ellenőrzése céljából. Azok számára, akik a végrehajtásért felelősek vizsgálati jelentést kell készítenie. Szükség esetén igényt tarthat arra, hogy jelen legyen bizonyos építési szaka- szoknál. 13/17. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 169 5. 4. Ezenkívül a bejelentett szervezet előre be nem jelentett látogatásokat is tehet a munkaterületen vagy a gyártóüze- mekben. Az ilyen látogatások alkalmával a bejelentett szervezet részleges vagy teljes vizsgálatot végezhet. A megvalósításért felelős szervek részére ellenőrzési, illetve vizsgálati jelentést kell készítenie. 6. A (4) bekezdésben említett teljes anyagot az ajánlatkérők, illetve a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjénél kell elhelyezni, amely alátámasztja az alrendszer üzemképességének ellenőrzését végző bejelentett szervezet által kiállított megfelelőségi igazolást. A jelentést csatolni kell az EK-hitelesítési nyilatkozathoz, amelyet az ajánlatkérő elküld az érintett tagállam felügyeleti szervének. A jelentés másolatát az ajánlatkérőnek az alrendszer teljes üzemi élettartama alatt meg kell őriznie, de köteles azt kérésre bármelyik tagállam részére elküldeni. 7. Mindegyik testület köteles rendszeres időközönként továbbítani a következőkre vonatkozó információkat: – a megkapott EK-hitelesítés igénylései, – kiállított megfelelőségi tanúsítványok, – elutasított megfelelőségi tanúsítványok. 8. Az EK-hitelesítési eljárással összefüggő jelentéseket, illetve levelezést annak a tagállamnak a hivatalos nyelvén kell készíteni, amelyben a Közösség területén belül az ajánlatkérő vagy meghatalmazott képviselője letelepedett, vagy pedig a Közösség által elfogadott más nyelven. 170 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/17. kötet VII. MELLÉKLET MINIMUMFELTÉTELEK, AMELYEKRE A TAGÁLLAMOKNAK TEKINTETTEL KELL LENNIÜK A TESTÜLETEK BEJELENTÉSEKOR 1. A testület, annak igazgatója, illetve az ellenőrzés elvégzéséért felelős személyzet sem közvetlenül, sem meghatalma- zott képviselőként nem vonható be a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemeknek, illetve az alrend- szerek tervezésébe, gyártásába, kivitelezésébe, értékesítésébe vagy karbantartásába, sem azok használatába. Ez nem zárja ki a műszaki információcsere lehetőségét a gyártó, illetve a kivitelező, valamint a testület között. 2. A testületnek, illetve az ellenőrzés elvégzéséért feddhetetlenséggel és szakmai hozzáértéssel kell végrehajtaniuk az ellenőrzést, mindenféle olyan nyomástól és ösztönzéstől – különösen a pénzügyi jellegűektől – függetlenül, amelyek befolyásolhatják döntéseiket, illetve ellenőrzésük eredményét, különösen pedig akkor, ha azokkal olyan személyek vagy csoportok próbálkoznak, amelyeket az ellenőrzések eredményei érintenek. felelős személyzetnek legnagyobb szakmai 3. A testületnek olyan személyzetet kell alkalmaznia, valamint olyan eszközökkel kell rendelkeznie, amelyet az ellenőrzések végrehajtásával összefüggő műszaki és adminisztratív feladatok megfelelő végrehajtása megkíván. Biztosítani kell számukra a különleges ellenőrzésekhez szükséges berendezések hozzáférhetőségét. 4. Az ellenőrzésért felelős személyzet: – rendelkezzen megfelelő műszaki és szakmai képzettséggel, – rendelkezzen az általa végrehajtott ellenőrzésekkel összefüggő követelmények kielégítő ismeretével, valamint kellő gyakorlati tapasztalattal az ilyen ellenőrzések terén, – jogosult legyen olyan tanúsítványok, jegyzőkönyvek és jelentések kidolgozására, amelyek az elvégzett ellenőrzések hivatalos dokumentációját képezik. 5. Garantálni kell a vizsgálatokat folytató személyzet függetlenségét. Mind a végrehajtott ellenőrzések száma, mind azok eredménye alapján tilos a személyzetet javadalmazásban részesíteni. 6. A testületnek felelősségbiztosítással kell rendelkeznie, hacsak ezt a felelősséget az állam magára nem vállalja nemzeti jogának rendelkezései alapján, illetve hacsak nem közvetlenül maga a tagállam végzi ezeket az ellenőrzéseket. 7. A testület személyzetét a szakmai titoktartás kötelezettsége terheli mindazon ismeretek tekintetében, amelyekre feladataiknak a jelen irányelvben vagy az irányelvet végrehajtó nemzeti jog bármely rendelkezésében foglaltak szerinti teljesítése során tesznek szert (ez alól kivételt jelentenek annak az államnak az illetékes közigazgatási hatóságai, amelynek területén tevékenységüket végzik)