title: Komission tiedonanto vammaisten yhtäläisistä mahdollisuuksista - Euroopan yhteisön uusi vammaisstrategia - Luonnos: neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma vammaisten yhtäläisistä mahdollisuuksista

eurovoc_concepts:
EU policy
disabled person
equal treatment
reintegration into working life
social integration

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 30. 07. 1996 KOM(96) 406 lopull. 96/0216 (CNS) KOMISSION TIEDONANTO VAMMAISTEN YHTÄLÄISISTÄ MAHDOLLISUUKSISTA Euroopan yhteisön uusi vammaisstrategia LUONNOS: NEUVOSTON JA NEUVOSTOSSA KOKOONTUNEIDEN JÄSENVALTIOIDEN HALLITUSTEN EDUSTAJIEN PÄÄTÖSLAUSELMA VAMMAISTEN YHTÄLÄISISTÄ MAHDOLLISUUKSISTA (komission esittämä) SISÄLLYS I. KOMISSION TIEDONANTO VAMMAISTEN YHTÄLÄISISTÄ MAHDOLLISUUKSISTA. Euroopan yhteisön uusi vammaisstrategia. Tiivistelmä ja päätelmät 1. Taustaa: esteet yhtäläisten mahdollisuuksien tiellä 2. 3. 4. Uusi yhtäläisten mahdollisuuksien lähestymistapa Kohti yhtäläisiä mahdollisuuksia Euroopan yhteisön strategia vammaisten yhtäläisten mahdollisuuksien turvaamiseksi i) ii) Poliittinen vuoropuhelu jäsenvaltioiden kanssa Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu iii) Kansalaiskeskustelu kansalaisjärjestöjen kanssa iv) Mai n streaming: politiikan muotoilu v) Mai n streaming: Essenin työllisyysstrategia vi) Mainstreaming: tieto- ja tietoliikenneteknologia (TTT) vii) Mainstreaming: rakennerahastot Lopuksi Liite Vammaispolitiikan kehitys Euroopan yhteisön ja kansainvälisellä tasolla 3 5 7 8 9 10 10 10 12 12 12 13 14 15 II. LUONNOS: NEUVOSTON JA NEUVOSTOSSA KOKOONTUNEIDEN JÄSENVALTIOIDEN HALLITUSTEN EDUSTAJIEN PÄÄTÖSLAUSELMA 18 VAMMAISTEN YHTÄLÄISISTÄ MAHDOLLISUUKSISTA I. KOMISSION TIEDONANTO VAMMAISTEN YHTÄLÄISISTÄ MAHDOLLISUUKSISTA Euroopan yhteisön uusi vammaisstrategia VAMMAISTEN YHTÄLAISET MAHDOLLISUUDET Tiivistelmä ja päätelmät 1. Vammaisuutta sellaisena kuin se tässä tiedonannossa käsitetään on monenlaista - fyysistä, henkistä ja aisteihin liittyvää. Niiden eurooppalaisten kansalaisten määrän, joita jonkinlainen vamma suoraan koskee, arvioidaan olevan noin kymmenen prosenttia väestöstä eli tällä hetkellä noin 37 miljoonaa. Noin puolet heistä on työikäisiä. 2. Yhteiskuntamme on suurelta osin suunniteltu "keskivertoihmiselle", jolla ei ole vammoja. Sen vuoksi lukuisat kansalaiset jäävät ilman suuren enemmistön oikeuksia ja mahdollisuuksia: - - - - - joidenkin nuorten on edelleen vaikea päästä osallistumaan koulutus: normaaliopetukseen, soveltuva ja laadukas ammattikoulutus mukaan lukien ty_Q: vammaisten työttömyys on kaksi tai kolme kertaa yleisempää kuin muilla työikäisillä, ja se on myös pitempikestoista liikkuvuus ja saavutettavuus: monet liikennejärjestelmät ja julkiset rakennukset ovat edelleen vammaisten tavoittamattomissa asuminen: vammaisille suunniteltuja useinkaan ole tarjolla riittävästi tai niiden hintataso on kohtuuttoman korkea sosiaaliturva: sosiaaliturvajärjestelmien tarjoama tuki on usein vähimmäistasoista, eikä se ole riittävästi sidoksissa tavoitteeseen helpottaa osallistumista. tai mukautettavissa olevia asuntoja ei 3. Vuosikausia harjoitettu viranomaisten politiikka, jonka tavoitteena oli sopeuttaa yksilö elämään vammojensa kanssa, on osoittautunut riittämättömäksi. Ajattelutapa on nyt toinen. Entisen lähestymistavan sijaan painotetaan entistä voimakkaammin tarvetta tunnistaa ja poistaa yhtäläisten mahdollisuuksien sekä täysipainoisen elämän ja osallistumisen tiellä olevat esteet. Muuttamalla tapojamme järjestää yhteiskuntaa voimme merkittävästi vähentää ja jopa kokonaan poistaa esteitä, joihin vammaiset törmäävät. Yhteiskunnan toimintaan osallistumisen avainsana on integroiminen kapea-alaisemman sopeuttamisen sijaan. Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokous kiteytti uuden lähestymistavan vuonna 1993 antamissaan vammaisten yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevissa yleisohjeissa. 4. Ensisijainen vastuu tämän alan toimista on jäsenvaltioilla. Uutta lähestymistapaa pannaan parhaillaan täytäntöön kaikissa jäsenvaltioissa eri tavoin, eri aloilla ja eri tahtiin Komissio kehottaa neuvostoa antamaan tukensa uudelle lähestymistavalle ja hyväksymään yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevan päätöslauselman, jolla ilmaistaan jäsenvaltioiden vakaa poliittinen sitoutuminen - sekä yhdessä että erikseen - pyrkimykseen kohti vammaisten yhtäläisiä mahdollisuuksia ja syrjimätöntä kohtelua. väliselle 5. Kyseinen päätöslauselma järjestelmälliselle hyödyllisten tavoitteiden selventämistä ja parhaiden menettelytapojen tunnistamista sekä ohjaisi asianmukaisten toimisi tietojen vaihdolle, edistäisi yhteisten jäsenvaltioiden viitekehyksenä toimenpiteiden kehittämistä ja arviointia aihepiiriin liittyvissä jäsenvaltioiden ja yhteisön toimissa. 6. Euroopan yhteisö on jo vuosien ajan aktiivisesti edistänyt vammaisten asuin- ja työolosuhteiden parantamista. Komission näkemyksen mukaan yhteisön tason tuki tuo edelleen merkittävää lisäarvoa sekä jäsenvaltioissa tapahtuvalle että niiden väliselle toiminnalle ja ajatustenvaihdolle. Sen vuoksi komissio hahmottelee päätöslauselman mukaisen käytännön toimien strategian, joka sisältää muun muassa seuraavat aloitteet: • • • • • • Mainstreaming (valtavirtaistaminen). Optimoidakseen vammaisia koskevien kysymysten sisällyttämisen läpäisyperiaatteella osaksi yhteisön kaikkea politiikkaa ja toimintaa komissio vahvistaa pääosastojenvälisen vammaisasiain ryhmän toimintaa. Yhteistyö. Jäsenvaltioiden edustajista kootaan vammaisuuteen liittyviä kysymyksiä käsittelevä korkean tason asiantuntijaryhmä, joka seuraa vammaisia koskevan politiikan kehitystä jäsenvaltioissa ja kerää yhteen tietoja ja kokemuksia. Kansalaisjärjestöjen tvön kannustaminen. Komissio pyrkii vahvistamaan Helios II -ohjelman yhteydessä viime vuosina kehittynyttä yhteistyötä. Komissio pitää tervetulleena myös uuden, riippumattoman Euroopan vammaisfoorumin äskettäistä perustamista kannustaa aikoo kansalaisjärjestöjen työtä. aktiivisesti yhteyksiä kehittää ja ja Työllisyys. Valmistellessaan Essenin kokouksen seuraavaa vaihetta, Euroopan neuvoston Dublinin kokouksen yhtenäiskertomusta, komissio ryhtyy toimiin pitkäaikaistyöttömyyttä ehkäisevän työelämään edistävän politiikan vahvistamiseksi. On tietenkin syytä muistaa myös, että rakennerahastojen ja erityisesti sosiaalirahaston ensisijainen tavoite on työllisyyden parantaminen. ja vammaisten integrointia Tieto- ja tietoliikenneteknologia (TTT). Komissio on innokas valjastamaan Tietoyhteiskunnan tarjoamat mahdollisuudet valjastamiseksi edistämään yhtäläisten mahdollisuuksien toteutumista muun muassa tieto- ja tietoliikenneteknologian jatkokehittämisen sisäisen erikoistyöryhmän. se perustaa aihetta käsittelemään avulla, ja Rakennerahastot. Yhteensä 5,5 miljardia ecua on varattu nimenomaan syrjäytymisen vastaisiin toimiin osallistumiseen vuosina 1994-1999. Osana tulevaa rakennerahastojen väli arvioi nti aan komissio pyrkii arvioimaan vammaisia koskevien toimien laajuutta. Vuoden 1996 loppupuolella käynnistetään joukko uusia hankkeita yhteisöaloitteiden puitteissa Horizon mukaan lukien. 7. Tämän tiedonannon tarkoituksena on antaa uutta vauhtia vammaisuuden tarkasteluun oikeuksiin perustuvien yhtäläisten mahdollisuuksien näkökulmasta niin jäsenvaltioissa kuin yhteisönkin tasolla. Yhteinen tehtävämme on arvostaa ja antaa tilaa ihmisten erilaisuudelle. Kansalaisten Euroopassa, jossa tasapuolisuus on yhtä arvokasta kuin tehokkuus, se koskettaa meitä jokaista. 1. TAUSTAA: ESTEET YHTÄLÄISTEN MAHDOLLISUUKSIEN TIELLÄ tiedetään 8. Joka kymmenes Euroopan yhteisön kansalainen on vammainen. Vaikka viime vuosina on tapahtunut merkittävää edistystä, tietyt ongelmat vaikuttavat edelleen vammaisten yhteiskunnallisen osallistumisen vähäisyyteen. Ongelmat ja kiistattomasti. Useat kansalaisjärjestöt julkaisivat Euroopan vammaisten päivänä joulukuussa 1995 laajan kertomuksen nimeltä Näkymättömät kansalaiset. Euroopan parlamentti on useaan otteeseen viitannut vammaisten hankalaan tilanteeseen ja syrjintään (samoin kuin väkivaltaan), jota nämä voivat kohdata joka puolella unionia. Parlamentti kehotti huhtikuussa 1993 antamassaan päätöslauselmassa 83-580/93 komissiota muun muassa perustamaan foorumin tutkimaan vammaisiin kohdistuvaa väkivaltaa sekä laatimaan vuosittain kertomuksia vammaisten oloista jäsenvaltioissa. Ensimmäinen sellainen kertomus laadittiin vuoden 1996 alussa. Talous-ja sosiaalikomiteakin on ottanut kantaa vammaisten vaikeaan tilanteeseen. Myös alueiden komitea on viitannut vammaisten kokemaan syrjäytymiseen ja syrjintään. tarkkaan 9. Ratkaisemattomista ongelmista keskeisimpiä ovat -jäsenvaltiosta riippuen - seuraavat: • • • Koulutus. Monet lapset jätetään edelleen tavanomaisten koulujen ulkopuolelle vain rajallisen liikkumiskykynsä, aistivamman tai viestintä- tai oppimisvaikeuksien vuoksi ja siksi, etteivät päättäjät riittävästi tunne tai ymmärrä heidän kykyjään ja mahdollisuuksiaan. Vammaiset lapset eristetään kouluvuosiensa ajaksi (ja jopa sen jälkeenkin) aivan liian usein laitoksiin, jotka - vaikka tarjoavatkin erikoistunutta hoitoa - eristävät heidät eivätkä tarjoa heille mitään tai tarjoavat vain erittäin rajallisia mahdollisuuksia tavanomaiseen sosiaaliseen kanssakäymiseen. Työ. Monien virallisten arvioiden mukaan vammaisten työttömyys on kaksi tai kolme kertaa yleisempää kuin muiden työikäisten työttömyys. Se on myös pitempikestoista. Lisäksi talouden taantuman vaikutus vammaisiin on suhteeton, minkä seurauksena vammaiset maksavat muita korkeamman hinnan taloudellisen epävarmuuden ja häiriötilanteen aikana. Koska taloudellinen riippumattomuus on muiden vapauksien harjoittamisen kannalta aivan keskeistä, tällaisella syrjinnällä on vakavia vaikutuksia vammaisten elämänlaatuun. taitojen Työttömyys ei aina johdu vastaavasta tai ansioiden puutteesta. Työnantajilla ja mahdollisilla työnantajilla on usein taipumus kiinnittää enemmän todellisiin kykyihin, ja huomiota vammaisuuteen kuin kyseisen henkilön seurauksena on usein vammaisen palkkaamisesta yritykselle koituvan arvon aliarviointi. Edelleen vallitsevan syrjinnän lisäksi riittämättömästi mukautetut työtilat ja joustamattomat työjärjestelyt vaikuttavat tilanteeseen. Liian vähän tarpeisiin voitaisiin vastata pohditaan, kuinka vammaisten myönteisesti. työntekijöiden tulkittuna) Liikkuvuus ja saavutettavuus. Vaikka saavutettavuutta (laajasti koskevat kysymykset ovat etualalla erittäin liikkuvassa yhteiskunnassamme, monet liikennejärjestelmät rakennukset ovat edelleen vammaisten ulottumattomissa tai vaikeasti saavutettavissa rakennuksissa ja rakenteissa olevien esteiden vuoksi. Vaikka viestinnän alalla on tehty huomattavia teknologisia julkiset ja • • läpimurtoja, enemmänkin voitaisiin tehdä teknologian tarjoamien vapauttavien mahdollisuuksien hyödyntämiseksi tulevassa kehityksessä vammaisten tarpeet otetaan täysin huomioon. "Suunnittelu kaikkia varten" ja "palvelut kaikkien saataville" ovat lähtökohtia, joilla luonnollisesti on monia ryhmärajat ylittäviä etuja. ja sen varmistamiseksi, että Asuminen. Kun asunnoista on puutetta, vammaisille ei ole tarjolla riittävästi heidän tarpeisiinsa mukautettuja tai mukautettavissa olevia asuntoja. Tämä vaikuttaa haitallisesti paitsi vammaisten myös Euroopan kasvavan iäkkään väestön tilanteeseen. tarjoama sen alapuolella. Sosiaaliturvajärjestelmien Sosiaaliturva. Suuri osa vammaisista elää edelleen köyhyysrajan tuntumassa tai jopa tuki on usein vähimmäistasoista, eikä se ole riittävästi sidoksissa tavoitteeseen helpottaa osallistumista. Liian usein jää osittain tai kokonaan huomiotta, että vammaisilla on enemmän ylimääräisiä kuluja ja erityistarpeita kuin keskivertoihmisellä. Itsenäisen elämän tarpeen tunnustaminen ja tukeminen on edelleen epätasaista. Sosiaaliturvaa ja palveluntarjontaa koskevien sääntöjen kasvava määrä ja monimutkaisuus sekä työnjako eri ministeriöiden ja hallintoviranomaisten kesken saattavat jo sinällään aiheuttaa hämmennystä ja vieraantumista. Tiedot saatavilla olevista palveluista ovat toisinaan hajanaisia, mikä saattaa johtaa tukien vähäiseen hyödyntämiseen. 10. Vammaisten aliedustus yhteiskuntiemme kaikessa toiminnassa vaatii monestakin syystä entistä enemmän huomiota ja vastatoimia sekä kansallisella että yhteisön tasolla. 11. Syrjäytyminen ja syrjintä loukkaavat monia yleismaailmallisia ihmisoikeuksia. Ihmisoikeuksien ja ihmisten erilaisuuden kunnioittaminen ja edistäminen ovat jo pitkään olleet erilaisten yhteiskuntiemme luonteenpiirteitä ja yhteisten eurooppalaisten arvojemme olennainen osa. Tasa-arvo on niiden ydinkohta. Yhteisön ihmisoikeusulottuvuus on erittäin tärkeä, ja sitä ovat toistuvasti korostaneet Euroopan yhteisöjen tuomioistuin, Euroopan parlamentti ja neuvosto. Euroopan unionia koskevan sopimuksen F artiklan 2 kohdassa ihmisoikeuksien kunnioittaminen mainitaan yhdeksi unionin päätavoitteista. Komissio on vahvistanut nämä ihmisoikeuksia ja syrjimätöntä kohtelua koskevat perusperiaatteet hallitustenväliselle konferenssille antamassaan lausunnossa. 12. Taloudelliselta kannalta katsottuna vammaisuuteen perustuva rakenteellinen syrjäytyminen ja syrjintä nakertavat työmarkkinoiden tehokkuutta. Markkinoita, jotka sulkevat rakenteellisesti merkittävän osan inhimillisistä voimavaroistaan pois, ei voida pitää tehokkaina saati oikeudenmukaisina. On tappio koko yhteiskunnalle (myös veronmaksajalle), kun kykyjä ei asianmukaisesti tunnusteta ja hyödynnetä. 13. Euroopan yhteisö kiirehtii tällä hetkellä oikeutetusti rakenteellisen työttömyyden vähentämistä, olemassa olevien työpaikkojen turvaamista ja uusien työpaikkojen luomista. Tähän on laajemmin ajateltuna sisällyttävä hyvin käytännöllinen huoli vammaisten esteistä. työmarkkinoille Työmarkkinapolitiikan aktiivisia, toimenpiteitä kilpailuaseman parantamiseksi työnhakumahdollisuuksia vahvistavia keinotekoisista siihen, rakenteen yleisuudistus lukuisista johtaa osallistumisen pääsyn että ja työmarkkinoilla painotetaan enemmän kuin toimeentulotuen passiivista maksamista. Tällä kehityksellä on selviä ja suoria vaikutuksia vammaisten integroimiseen uudelleen työelämään. 14. Vammaisuuteen perustuvasta syrjäytymisestä lisäksi hyvinvointivaltiolle raskaita kustannuksia. Monet, jopa useimmat jäsenvaltioiden vuosien varrella kehittämistä erilaisista monimutkaisista tukijärjestelmistä tarjoavat ensisijaisesti elatusapua sen sijaan, että ne pyrkisivät yksilön omien toimintamahdollisuuksien lisäämiseen. Yksilöä jatkuvasti eristävän ja taakkaa valtiolle merkitsevän riippuvuuden (ja riippuvuuden kyllästämän ajattelutavan) vähentäminen hyödyttäisi kaikkia. ja syrjinnästä aiheutuu 2. UUSI YHTÄLÄISTEN MAHDOLLISUUKSIEN LÄHESTYMISTAPA 15. Vammaisuuteen on takavuosina vastattu etupäässä tarjoamalla yhteiskunnallisia hyvityksiä hyväntekeväisyyden kautta, sijoittamalla vammaiset yhteiskunnan valtavirran ulkopuolelle ja kehittämällä erikoistuneita hoitopalveluita. Tällaisen politiikan jaloista tarkoitusperistä huolimatta sen voidaan väittää vain vahvistaneen syrjäytymisestä ja osallistumisen vähäisyydestä aiheutuneita ongelmia. 16. Yksi suurimmista yhteiskuntiamme tänään kohtaavista haasteista on arvon ja elintilan antaminen inhimilliselle monimuotoisuudelle. Perinteiset sosiaaliset ja taloudelliset prosessit ovat kuitenkin usein perustuneet sellaisiin oletuksiin normaaliudesta, joihin vammaiset eivät sisälly. Klassinen esimerkki on julkisten kulkuvälineiden ja rakennusten suunnittelu "keskivertoihmisen" oletettuja tarpeita vastaaviksi ottamatta huomioon liikuntarajoitteisia. Seurauksena on, että vammaiset on joko jätetty yleisten prosessien ulkopuolelle tai heidän osallistumismahdollisuuksiaan on huomattavasti vähennetty. 17. Vammaisten sijoittaminen valtaväestön ulkopuolelle - heidän näkymättömyytensä - on usein ruokkinut kaavamaista ajattelua. Sen seurauksena taas on ollut itseään uudistava syrjäytymisen kierre. Sillä tavoin ennakkoluulot, yhtäläisten mahdollisuuksien puute ja syrjintä vahvistavat toinen toisiaan. 18. Yhä laajemmin tunnustetaan, ettei tilanne voi jatkua tällaisena. Liitteessä esitetään yhteenveto siitä, miten suhtautuminen vammaisia koskeviin kysymyksiin on kehittynyt Euroopassa ja laajemmalla kansainvälisellä tasolla. Muutoksen taustalla on oivallus, että ihmisten erilaisuutta pidetään parhaiten arvossa luomalla kaikki ihmiset tasapuolisesti huomioon ottavia yhteiskunnallisia ja taloudellisia prosesseja, purkamalla perittyjä rakenteita asteittain, suuntaamalla sosiaaliset tuet uudelleen siten, että ne helpottavat osallistumista, sekä toteuttamalla tarmokkaita syrjinnänvastaisia toimenpiteitä. Tasa-arvon keskeistä periaatetta, jota tässä kutsutaan yhtäläisiksi mahdollisuuksiksi, pidetään nyt tärkeänä mittapuuna, jonka suhteen talouden ja yhteiskunnan rakenteita on arvioitava ja joka on olennaisinta oikeuksiin perustuvassa lähestymistavassa vammaisuuteen. Yhtäläisten mahdollisuuksien ihanteeseen sisältyy luonnollisesti myös syrjimättömyyden periaate. 19. Yleistä tehtävää kuvaa parhaiten käsite 'mainstreaming'. Siihen sisältyy sellaisen täysipainoista osallistumista politiikan muotoilu, jolla helpotetaan vammaisten taloudellisiin, yhteiskunnallisiin ja muihin prosesseihin, mutta kunnioitetaan kuitenkin yksilön valinnanvapautta. Se sisältää myös ajatuksen, että vammaisiin liittyviä kysymyksiä tulee tarkastella kiinteänä osana yleistä politiikantekokoneistoa. Lähestymistapa soveltuu - ja tuo hyötyä - kaikille vammaisille vamman laadusta tai asteesta riippumatta. 20. Kaikissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa on käynnissä sama kehitys kohti yhtäläisiin mahdollisuuksiin perustuvaa vammaispolitiikkaa. Jäsenvaltioiden politiikkaa ohjataan vaiheittain mutta jo havaittavasti kohti toimivia yhtäläisiä oikeuksia sen sijaan, että pyrittäisiin vain hallinnollisin toimenpitein ratkaisemaan toiminnallisista rajoituksista aiheutuvat ongelmat. Luonnollisesti muutos tapahtuu eri jäsenvaltioissa eri tavoin, eri aloilla ja eri tahtiin. 21. Erityisen merkittävä on kaikissa jäsenvaltioissa tapahtuva vähittäinen suuntaus pois perinteisestä tavasta kehittää erillisiä rakenteita vammaisten erityistarpeisiin ennen kaikkea koulutuksen ja työelämän aloilla (erityiskoulut, suojatyöpaikat jne). Niiden sijalle ovat nousemassa aloitteet, joilla edistetään integroitumista tavallisiin kouluihin ja avoimiin ja tuettuihin työpaikkoihin aina, kun se vain on mahdollista. Sosiaaliturvan ja kaikkien muiden alojen tukiohjelmien suunnittelu ja saatavuus perustuvat yhä useammin yksilökeskeiseen ajattelutapaan, jossa korostetaan riippumattomuutta sekä tunnustetaan yksilön luonnollinen tarve vaikuttaa sellaisten ohjelmien suunnitteluun ja toive asua omassa kodissaan ja yhteisössään. 22. Joidenkin jäsenvaltioiden perustuslakiin on jo kirjattu tasa-arvon ja syrjimättömyyden periaatteet. Osa jäsenvaltioista on joko muokannut jo olemassa olevia syrjinnän kieltäviä säädöksiään tai säätänyt uusia, vammaisia koskevia lakeja. Muissa jäsenvaltioissa harkitaan vastaavia toimia. 23. Tässä yhteydessä on syytä mainita, että työmarkkinaosapuolet ovat edistyneet syrjäytymisongelman tunnistamisessa ja pyrkimyksissä sen voittamiseen. Monet yritykset ovat ottaneet käyttöön omat vammaisia koskevat yhtäläisten mahdollisuuksien ohjelmansa. Erityisen positiivinen aikaansaannos on Euroopan yritysten julkilausuma syrjäytymistä vastaan, joka annettiin vuonna 1995 ja jossa käsitellään myös vammaisten tilannetta. 3. KOHTI YHTÄLÄISIÄ MAHDOLLISUUKSIA 24. Komission näkemyksen mukaan Euroopan yhteisön on olennaisen tärkeää tulisi perustua selkiinnyttää jäsenvaltioiden yhteiseen sitoutumiseen puolustaa yhtäläisiä mahdollisuuksia, poistaa vammaisiin kohdistuva syrjintä ja tunnustaa vammaisten oikeudet. ja vahvistaa yleistä vammaispolitiikkaansa, jonka 25. Kun mietitään yhteisön tehtäviä tällä alalla, on aluksi tunnustettava, että ensisijainen vastuu vammaisuuteen perustuvan syrjäytymisen ja syrjinnän poistamisesta on jäsenvaltioiden hallituksilla. Vammaisten yhteiskunnillamme ja avustamiseen yhteiskunnallinen taustansa, ja siksi myös yhtäläisten mahdollisuuksien toteuttamiseen tähtäävät keinot vaihtelevat kansallisesti, alueellisesti ja paikallisesti. tähtäävällä politiikalla on kussakin maassa oma kulttuurinen ja niitä edustavilla 26. Komissio tekee sen vuoksi tämän tiedonannon liitteenä olevan ehdotuksen vammaisten yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevaksi neuvoston ja neuvostossa kokoontuvien jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselmaksi -johon ehdotettu teksti on tämän liitteenä. Päätöslauselman perustana on selkeästi monimuotoisuuden tiedonannon kunnioittaminen ja se lisäarvo, jonka aikaansaaminen on varmistettava antamalla yhteiset suuntaviivat yhteisten poliittisten avaintavoitteitten saavuttamiseksi. Tarkoituksena on ilmaista jäsenvaltioiden vakaa poliittinen sitoutuminen - niin yksittäisinä valtioina kuin kollektiivisesti neuvoston puitteissa ja yhteisön tasolla - tavoitteeseen tarjota vammaisille yhtäläiset mahdollisuudet ja poistaa syrjivä kohtelu. 27. Päätöslauselmassa vahvistetaan Yhdistyneiden kansakuntien vammaisten yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevat yleisohjeet, mutta kyse ei ole yleisohjeiden sisällön sanasanaisesta toistamisesta. Sillä ei myöskään tarkoiteta yksinomaan jäsenvaltioiden YK- järjestelmän puitteissa jo tekemien sitoumusten toistamista. 28. Yleisohjeet eivät ole tiukan lainopillisessa mielessä oikeudellisesti velvoittavia, mutta niihin sisältyy valtioiden vahva moraalinen ja poliittinen sitoutuminen toimintaan. Ne myös kannustavat valtioita yhteistyöhön vammaisten yhtäläisiä mahdollisuuksia edistävän politiikan kehittämisessä. 29. Päätöslauselmaan on siis suhtauduttava ja sitä on käytettävä viitekehyksenä jäsenvaltioiden väliselle järjestelmälliselle hyödyllisten tietojen vaihdolle, yhteisten tavoitteiden selventämisen ja parhaiden menettelytapojen tunnistamisen edistäjänä sekä asianmukaisten toimenpiteiden kehittämisen ja arvioinnin ohjenuorana aihepiiriin liittyvissä jäsenvaltioiden ja yhteisön toimissa. 30. Omalta osaltaan komissio katsoo, että yhteisön tason tuki tuo merkittävää lisäarvoa sekä jäsenvaltioissa tapahtuvalle että niiden väliselle toiminnalle ja ajatustenvaihdolle. Sen näkemyksen mukaan kyseessä ovat yhteisön keskeiset tavoitteet ja periaatteet, mikä oikeuttaa komission kantamaan huolta alan kehityksestä. Pääperiaatteita ovat työntekijöiden vapaan liikkuvuuden takaaminen, opiskelijoiden liikkuvuuden edistäminen, ja unionin sisämarkkinoiden kansalaisoikeuksien edellyttävät jäsenvaltioiden tasolla toteutettujen toimenpiteiden asteittaisen parantamisen lisäksi liikkuvuuden lisääntymistä yhteisön tasolla. harjoittamismahdollisuuksien takaaminen. Ne ja kehittämisen saavuttamisen takaaminen 4. EUROOPAN YHTEISÖN STRATEGIA VAMMAISTEN YHTÄLÄISTEN MAHDOLLISUUKSIEN TURVAAMISEKSI 31. Ajattelutapojen vähittäinen muutos on se tausta, jota vasten komissio on peilannut vammaisia koskevaa uutta yleisstrategiaansa. 32. Koska ensisijainen toimintavastuu on jäsenvaltioilla, yhteisön tehtävänä on tuoda ajatustenvaihdolle ja muutosprosessille mahdollisimman suurta lisäarvoa. Sitä voidaan tuottaa seuraavin tavoin. i) Poliittinen vuoropuhelu jäsenvaltioiden kanssa 33. Komissio pyrkii vahvistamaan Helios II -ohjelman alaisuudessa viime vuosina kehittynyttä yhteistyötä sekä jäsenvaltioiden kanssa että niiden välillä. Sitä tarkoitusta varten ja käytettävissä olevien varojen puitteissa komission aikomuksena on koota jäsenvaltioiden edustajista vammaisuuteen liittyviä kysymyksiä käsittelevä korkean tason asiantuntijaryhmä. Sen tehtävänä on seurata vammaisia koskevan politiikan kehitystä jäsenvaltioissa ja kerätä yhteen tietoja ja kokemuksia sekä antaa neuvoja koko yhteisön kattavien vammaisia koskevien seurantakertomusten tuottamisesta tulevaisuudessa. tarjota poliittisen päätöksenteon 34. Komission tarkoituksena on myös perustaa jäsenvaltioiden vammaispolitiikkaa tarkkaileva seurantakeskus tai verkosto, joka perustuu jäsenvaltioiden riippumattomien asiantuntijatahojen toimintaan. Keskuksen tai verkoston tarkoituksena on selventää peruskäsitteitä ja terminologiaa, edistää yhteisten linjojen noudattamista erityisesti tehdä tilastoinnissa, riippumattomia arvioita edistymisestä sekä tehdä hyödyllisiä ja lisäarvoa antavia kohdennettuja tutkimuksia. Se toimii yhteistyössä muiden seurantakeskusten kanssa tietopohjan synergiaetujen kehittämiseksi. Seurantakeskuksen tai verkoston työ tarjoaa korvaamatonta tukea korkean tason asiantuntijaryhmälle, ja niiden on tarkoitus kehittää välilleen hedelmällinen vuorovaikutussuhde. Komissio voi tarpeen vaatiessa täydentää seurantakeskuksen tutkimuksia omilla tutkimusohjelmillaan kuten Tide ja Biomed. Tältä osin komission suunnittelema tiedonanto ikääntyviä ja vammaisia koskevasta yhteisön tutkimus- ja kehitystoiminnasta on erityisen kiinnostava. tarkkoja asiatietoja, tueksi 35. Vuoropuhelun helpottamiseksi komissio ehdottaa, että korkean tason asiantuntijaryhmä ja Euroopan vammaisfoorumi, johon viitataan jäljempänä kappaleessa 41, järjestävät yhteisen kokouksen ainakin kerran vuodessa. ii) Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu 36. Viimeksi kuluneiden viiden vuoden ovat vuoropuhelussaan keskittyneet yhä voimakkaammin työllisyyskysymyksiin sekä tukeneet Essenin työllisyysstrategiaa ja pyrkimyksiä integroida ihmiset työmarkkinoille ja työhön. työmarkkinaosapuolet aikana 37. Sosiaalisen vuoropuhelun komitea ja pysyvä työllisyyskomitea voivat merkittävällä tavalla edistää uusien vammaisia tukevien aloitteiden luomista. Komissio kannustaa työmarkkinaosapuolia kehittämään erityisiä yhteistyömuotoja tiedonannossa käsiteltyjen kysymysten ratkaisemiseksi. tässä iii) Kansalaiskeskustelu kansalaisjärjestöjen kanssa 38. Vammaisjärjestöjen osoittama aktiivinen kiinnostus ja osallistuminen Euroopan laajuiseen yhteistyöhön sekä eurooppalaisen tuen laajalti tunnustettu lisäarvo ovat suuresti rohkaisseet komissiota. Erityisen aktiivinen osallistuminen vuoden 1996 sosiaalialan foorumiin. ilahduttavaa oli vammaisjärjestöjen 10 39. Perättäisten Helios-ohjelmien yhteydessä kokemusten ja parhaiden käytäntöjen kokoaminen koko Euroopan unionin alueella on edistynyt vammaisia koskevia kysymyksiä yhteistyössä käsittelevien EU-verkkojen kautta. Yli 800 jäsenvaltioiden nimittämää yhteistyökumppania ja 80 eurooppalaista kansalaisjärjestöä on toiminut yhdessä sekä alakohtaisesti että kaikenkattavasti. Näin on voitu keskustella peruskäsitteistä ja selventää niitä sekä saatu kanava parhaitten käytäntöjen laajalle levittämiselle. Lisäksi kansalaisjärjestöt ovat tämän tuloksena voineet osallistua demokraattiseen prosessiin entistä tehokkaammin, ja niiden Euroopan laajuiseen kehitykseen liittyvä itseluottamus ja tietoisuus on lisääntynyt. Nykyinen Helios II -ohjelma päättyy vuoden 1996 lopussa. Riippumattoman loppuarvioinnin odotetaan valmistuvan vuoden 1997 puoliväliin mennessä. Yksi Helios II -ohjelman käytännön aikaansaannoksista ovat kattavat hyvien menettelytapojen oppaat muun muassa taloudellisen, yhteiskunnallisen ja koulutuksellisen integraation alalta, jotka julkaistaan kuluvan vuoden aikana. 40. Talousarvionsa sallimissa rajoissa komissio avustaa myös jatkossa vammaisten parissa työskenteleviä järjestöjä ja tukee siten eurooppalaista yhteistyötä. Ensisijaisena valintaperusteena on silloin yhtäläisten mahdollisuuksien edistäminen Euroopan tasolla. 41. Komissio pitää tervetulleena uutta Euroopan vammaisfoorumi a, joka kokoaa yhteen vammaisjärjestöt kaikista jäsenvaltioista ja edustaa suurta enemmistöä vammaisuuteen liittyvistä näkökohdista EU:ssa. Uuden foorumin perussäännön ovat allekirjoittaneet Helios II -ohjelmaan osallistuneet eurooppalaiset kansalaisjärjestöt ja kansalliset neuvostot. Sillä on mahdollisuus läheiseen ja muutoshakuiseen työskentelyyn unionin toimielinten kanssa. Komissio on osaltaan sitoutunut aktiiviseen yhteistyöhön ja säännöllisiin tapaamisiin Euroopan vammaisfoorumi n kanssa vahvistaakseen laajan kansalaisjärjestöjen joukon kanssa viime vuosina rakennettua yhteistyötä. 42. Komissio pitää edelleen ensiarvoisen tärkeänä tietoisuuden lisäämistä jäsenvaltioissa ja koko yhteisön alueella tapahtuneesta kehityksestä. Komissio jatkaa kokemusten siirron edistämistä erityisesti järjestämällä kussakin jäsenvaltiossa kansallisia tiedotuspäiviä sekä käyttämällä jatkuvasti sellaisia julkaisuja kuin Helioscope (julkaistaan 11 virallisella kielellä) ja Heliosflash (julkaistaan kolmella virallisella kielellä), jolla on noin 40 000 lukijan lukijakunta. Merkittävä piirre Helioscopessa on se, että monet sen artikkeleista ovat vammaisten itsensä kirjoittamia. Helioscope on saanut hyvän vastaanoton, ja tämän vammaisten vammaisille tekemän julkaisun kysyntä on suuri. Se vastaa ja sen pitäisi jatkossakin vastata ilmeiseen tarpeeseen. 43. Jokavuotisella Euroopan vammaisten päivällä on ollut myönteinen vaikutus tietoisuuden lisääjänä ja eurooppalaisen ulottuvuuden tuojana tämän alan yhteistyöhön. Komissio tukee vastaisuudessakin talousarvionsa sallimissa rajoissa vuosittaista eurooppalaista päivää yhteistyössä Euroopan parlamentin ja yhteisön muiden toimielinten kanssa. 44. Komissio on tietoinen myös paikallisten ja alueellisten viranomaisten uudesta ja merkittävästä työmarkkinaosapuolten kanssa vammaisille soveltuvan ympäristön luomiseksi. Sellaisten kaupunkien ja paikkakuntien kesken on kehittymässä verkoston ai kuja esimerkiksi Barcelonan julistuksen (1995) pohjalta. Talous-ja sosiaalikomitealta, alueiden komitealta vammaisjärjestöjen suuntauksesta yhteistyötä tehdä 11 ja muilta asianomaisilta elimiltä kuten kansalaisjärjestöiltä pyydetään näkemyksiä vastaavan toiminnan tarjoamista mahdollisuuksista niin kaupungeissa kuin maaseudullakin sekä komission mahdollisuuksista tuoda toiminnalle eurooppalaista lisäarvoa. iv) Mainstreaming: politiikan muotoilu ryhtynyt vahvistamaan omaa sisäistä toimintaansa kaikkien 45. Komissio on asianomaisten pääosastojen sitomiseksi mukaan pääosastojenvälisen vammaisasiain ryhmän työhön ja siten vammaisasioihin liittyvän tietoisuuden lisäämiseksi ja komission toimialojen välisen sisäisen yhteistyön parantamiseksi. Sillä tavoin pyritään sisällyttämään vammaisia koskevat kysymykset kaikkien toimialojen toimintaan. Pääosastojen välisen yhteistyön puitteissa komissio ottaa uudelleen pohdittavaksi politiikan eri osa-aloihin sisältyvät mahdolliset aloitteet, mukaan lukien erityiset tutkimukset, koulutus ja liikenne. Komissio kuulee myös kansalaisjärjestöjen mielipiteitä vammaisia koskevista komission aloitteista ja ehdotuksista. 46. Edellä mainitusta seuraa tärkeä periaate: kaikkia yhteiskunnallisia muutoksia ja politiikan ajankohtaisia muokkauksia on tarkasteltava myös vammaisten kokemusten näkökulmasta. Tällä hetkellä vammaisten kannalta ovat keskeisimpiä työllisyys- ja tietoyhteiskuntastrategiat. v) Mainstreaming: Essenin työllisyysstrategia 47. Komissio sitoutuu jo sosiaalipoliittisessa toimintaohjelmassaan (1995-1997) työllistämiseksi. Strategia esitetään esittämään yhtenäisen strategian vammaisten tiedonantona vuonna 1997. Osa strategian peruselementeistä on jo tiedossa. Vuoden 1995 yhteisessä kertomuksessaan ja vuoden 1996 välikertomuksessa komissio ja neuvosto sopivat työllisyysstrategian rakenteellisista tavoitteista. Yksi tavoitteista oli sitoutuminen pitkäaikaistyöttömyyden estämiseen. Sitoumuksella on toteutuessaan suuri merkitys vammaisille, koska he ovat muita enemmän vaarassa joutua pitkäaikaistyöttömiksi ja syrjäytyä. Valmistellessaan Eurooppa-neuvoston Dublinin kokoukselle yhteistä kertomusta komissio ryhtyy vahvistamaan poliittisia toimia pitkäaikaistyöttömyyden vähentämiseksi ja vammaisten integroimiseksi työelämään. 48. Komissio pyytää työmarkkinaosapuolia laatimaan tämän alan hyviä käytäntöjä koskevan yhteisen kannan. Komission vuoden 1997 työllisyyskertomuksessa on ensi kertaa erityinen vammaisuutta koskeva luku. Parhaillaan komissio käy läpi omaa, vammaisten palkkaamista ja urakehitystä koskevaa henkilöstöpolitiikkaansa. Katsaus valmistuu ennen vuoden 1996 loppua. vi) Mainstreaming: tieto- ja tietoliikenneteknologia (TTT) 49. Komissio on aktiivisen kiinnostunut tutkimaan mahdollisuuksia valjastaa kaikki tietoyhteiskunnan osa-alueet tavoittelemaan yhtäläisiä mahdollisuuksia vammaisille ja tasolla parantamaan heidän elin- työolojaan. Aihetta käsitellään yleisellä ja 12 tietoyhteiskunnan sosiaalisia ja yhteiskunnallisia vaikutuksia käsittelevässä vihreässä kirjassa "Elämä ja työ tietoyhteiskunnassa - ihmisläheisyys etusijalle". Komissio perustaa sisäisen erityistyöryhmän viemään tätä työtä eteenpäin. Työryhmän toimeksiantona on tutkia tämän alan erityisaloitteen sovellusalaa Euroopan tasolla käyttämällä perustana tähän mennessä esimerkiksi Tide-ohjelmasta saatuja kokemuksia. Työ perustuu tieto-ja tietoliikennetekniikan liittyvien ansiokkaiden sovellusten arviointiin ja mahdollisuuksiin saada suurtuotannon avulla TTT laajemmin vammaisten käytettäväksi ja hyödynnettäväksi. (TTT) vammaisten hyväksi suunnattuun käyttöön 50. Euroopan vammaisfoorumia pyydetään tuomaan julki ajatuksensa tästä kysymyksestä Vihreää kirjaa koskevan kuulemisen yhteydessä vuoden 1996 aikana. Euroopan vammaisfoorumia on jo pyydetty antamaan neuvoja työllisyyskysymyksiin liittyvistä ensisijaisista tarpeista. 51. Helios II -ohjelman yhteydessä kehitetty erikoistunut atk-pohjainen järjestelmä Handynet sisältää 50 000 eri tietoa vammaisten ja kuntoutusalan ammattilaisten käyttöön tarkoitetuista teknisistä apuvälineistä. Järjestelmä on saatavana kahdellatoista kielellä cd- rom -levyillä, ja sitä voi käyttää jäsenvaltioissa sijaitsevissa tarkoitusta varten perustetuissa keskuksissa. Komissio katsoo, että järjestelmän käyttömahdollisuuksien ja sen kattavuuden lisäämistä (mahdollisesti liittämällä se Internetiin) koskevaa kysymystä olisi tarkasteltava huolellisesti. vii) Mainstreaming: rakennerahastot 52. Siitä lähtien kun Euroopan yhteisön rakennerahastoista tehtiin vuonna 1989 merkittävä suunnittelu- ja kehittämisväline, rahastoilla on ollut kaksi päämäärää: taloudellinen ja yhteiskunnallinen yhteenkuuluvuus kaikilla yhteisön alueilla. Työllisyyden kohentamista painotetaan erityisesti. 53. Kuluvan ohjelmakauden 1994-1999 aikana rakennerahastot - erityisesti Euroopan sosiaalirahasto (ESR) - ovat merkittävin Euroopan yhteisön rahoitusväline, jolla vammaisten tilannetta voidaan parantaa. 54. ESR tukee vuosina 1994-1999 vammaisia pääasiassa työmarkkinoilta syrjäytymisen vastaisten toimien yhteydessä. ESR tukee sellaisten laaja-alaisten toimenpidepakettien luomista, jotka tarjoavat sosiaalisesti syrjäytyneille, myös vammaisille, tien uudelleen työmarkkinoille integroitumiseen. Toiminta toteutetaan lähinnä tavoitteitten 1 (vähiten kehittyneet alueet), 2 (jälkeenjääneet alueet) ja 3 (horisontaaliset toimenpiteet) puitteissa. Vuosina 1994-1999 toteutettavaan syrjäytymisen vastaiseen toimintaan on erikseen varattu kaikkiaan 5,5 miljardia ecua. Jäsenvaltioiden ohjelma-asiakirjat osoittavat, että vammaiset ovat yksi tärkeimmistä kohderyhmistä työmarkkinoilta syrjäytymisen vastaisessa toiminnassa. 55. Näiden keskeisiin rakenteellisiin ohjelmiin liittyvien toimien lisäksi on yhteisön Employment-aloitteeseen sisällytetty erillinen Horizon-lohko, jonka tarkoitus on käsitellä erityisesti vammaisten integroimista työelämään. Vuosiksi 1994-1999 sille on varattu 513 miljoonaa ecua. Vuosia 1997-1999 koskeva uusi hankekierros käynnistetään jäsenvaltioissa kuluvan vuoden lopulla. Tätä taustaa vasten komissio pitää tervetulleena 13 sitä, että koko joukko Helios II -ohjelman yhteydessä luotuja verkkoja osallistuu nyt aktiivisesti Employment-Horizonin toimintaan. 56. Komissio on toteuttamassa toimenpiteitä varmistaakseen, että näitä huomattavia taloudellisia voimavaroja haetaan mahdollisimman tehokkaasti ja että niitä pidetään kiinteänä osana Euroopan yhteisön vammaisstrategiaa. Horizon-aloitetta tehdään tunnetuksi erityisten tiedotustoimien avulla. Komissio järjestää vuonna 1997 erityisen eurooppalaisen konferenssin ryhtyäkseen toimiin lupaavien aloitteitten keräämiseksi sekä hyvän politiikan ja hyvien käytäntöjen laajentamiseen soveltuvien keinojen tutkimiseksi tulevaisuutta silmällä pitäen. 57. Yhteisöaloite Urban voi sekin osaltaan parantaa vammaisten tilannetta. Aloitteella pyritään 850 miljoonan ecun määrärahan turvin virkistämään taantuneita kaupunkialueita, ja siihen voi sisältyä erityisryhmiin, myös vammaisiin, kohdistuvia tukitoimia. 58. Osana tulevaa rakennerahastojen väli arvioi nti aan komissio seuraa huolellisesti vammaisia koskevien toimien laajuutta ja tehokkuutta. Komissio kiinnittää lisäksi jäsenvaltioiden huomion tarpeeseen ottaa vammaisryhmät aktiivisemmin osaksi rakennerahastoihin liittyvän toiminnan toteuttamista ja seurantaa. Lopuksi tiedonannossa on 59. Tässä tarkasteltu siirtymistä kohti oikeuksiin perustuvaa lähestymistapaa vammaisuuteen sekä jäsenvaltioiden että yhteisön tasolla. Tiedonannossa on selostettu tämän siirtymisen eri syitä ja niitä perusteita, joiden vuoksi sen periaatteelliset ja käytännölliset edut ovat kiistattomat. Yhteisenä tehtävänämme on arvon ja elintilan antaminen inhimilliselle monimuotoisuudelle. Oikeudenmukaisuutta siinä kuin tehokkuuttakin arvostavassa kansalaisten Euroopassa se on jokaisen asia. 14 LIITE VAMMAISPOLITIIKAN KEHITYS EUROOPAN YHTEISÖN KANSAINVÄLISELLÄ TASOLLA JA Siirtyminen vammaisuutta oikeuksien kautta lähestyvään katsantokantaan on saavuttanut viimeksi kuluneiden kahden vuosikymmenen aikana laajan kansainvälisen hyväksynnän. Vammaisten yhtäläisiin mahdollisuuksiin on jo kauan kiinnitetty paljon huomiota ja muissa kansainvälisissä Yhdistyneissä kansakunnissa, sen erityisjärjestöissä organisaatioissa. Vammaisten tärkeässä päätöslauselmassa vuodelta 1975 Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokous painotti merkittävällä tavalla sitä, että vammaisilla on täsmälleen samat ihmisoikeudet (ja velvollisuudet) kuin muillakin. sisältävässä julistuksen oikeuksien Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen julistama kansainvälinen vammaisten vuosi 1981 oli lähtölaukaus vammaisten vuosikymmenelle (1983-1992). Kaikkein tärkein kansainvälisen vammaisten vuoden tulos oli vammaisia koskeva maailmanlaajuinen toimintaohjelma, jonka yleiskokous hyväksyi vuonna 1982. Ennaltaehkäisyä ja kuntoutusta koskevien tärkeiden periaatteiden julistamisen lisäksi toimintaohjelmassa korostettiin vammaisten oikeutta samoihin mahdollisuuksiin kuin muillakin kansalaisilla ja yhtäläiseen osuuteen tuomasta elinolosuhteiden parantumisesta. kehityksen mukanaan yhteiskunnallisen taloudellisen ja Uusi ajattelutapa kiteytyi vammaisten yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevissa yleisohjeissa, jotka Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokous hyväksyi vuonna 1993. Näiden ohjeiden laadinnassa käytettiin perusteena Yhdistyneiden kansakuntien vammaisten vuosikymmenen (1983-1992) aikana saatuja kokemuksia. Ohjeet ja niiden edustamat arvot on sittemmin vahvistettu myöhemmissä YK:n ihmisoikeuksia koskevissajulkilausumissa mukaan lukien Wienin julkilausuma ja toimintaohjelma (1993), Kööpenhaminassa pidetty kansainvälinen huippukokous naisten (1995) maailmankongressin toimintafoorumi (1995). toimintaohjelma Pekingissä pidetyn ja ja Vaikka ohjeet eivät ole tiukan oikeudellisesti sitovia, ne ovat kuitenkin osoitus valtioiden voimakkaasta moraalisesta ja poliittisesta sitoutumisesta toimintaan. Ne myös kannustavat valtioita yhteistyöhön vammaisten yhtäläisiä mahdollisuuksia edistävän politiikan kehittämisessä. Kansainvälinen vammaisten vuosi 1981 ja sen seurauksena syntynyt maailmanlaajuinen toimintaohjelma kannustivat yhteisöä ottamaan kantaa ja toimimaan. Koko 1980-luvun aikana ja 1990-luvun alussa neuvosto antoi joukon arvovaltaisia julistuksia ja päätöslauselmia aiheesta. Neuvosto ja jäsenvaltioiden hallitusten edustajat antoivat 21. joulukuuta 1981 merkittävän päätöslauselman vammaisten sosiaalisesta integraatiosta yhteisön tasolla. Heinäkuun 24. päivänä 1986 neuvosto antoi vammaisten työllisyyttä yhteisössä koskevan suosituksen, toteuttamaan kaikki asianmukaiset toimenpiteet vammaisten oikeudenmukaisten mahdollisuuksien edistämiseksi jossa muun muassa kehotettiin jäsenvaltioita 15 työllisyyden ja ammatillisen koulutuksen alalla sekä harjoittamaan sellaista politiikkaa, joka tähtää vammaisiin työntekijöihin kohdistuvan syrjinnän poistamiseen. Suosituksessa annettiin lisäksi ohjeenomainen kehys positiivisille toimenpiteille. Neuvosto ja opetusministerit antoivat lisäksi 31. toukokuuta 1990 pidetyn neuvoston kokouksen yhteydessä päätöslauselman vammaisten lasten ja nuorten integroimisesta tavallisiin koulutusj ärj estel m i i n. Helios- (1988-1992) ja Helios II (1993-1996) -ohjelmien tarkoituksena oli toimia jäsenvaltioiden yhteistyöfoorumina sekä taloudellisen ja yhteiskunnallisen integraation, yhtäläisten mahdollisuuksien sekä itsenäisen elämän edistämiseen tarkoitettuja yleisiä ja erityisiä keinoja koskevana tiedonvaihtokanavana. pyrkiessä edistämään Rakennerahastoilla - erityisesti Euroopan sosiaalirahastolla - on merkittävä osuus Euroopan yhtäläisiä mahdollisuuksia. Yhdenmukaistamiseen liittyviin yhteisön tukikehyksiin ja yhtenäisiin ohjelma-asiakirjoihin vuosille 1994-1999 sisältyy joko suoraan vammaisuutta koskevia toimenpiteitä tai sellaisia, joita vammaiset voivat hyödyntää. Yhteisön Employment-aloitteeseen liittyy erityinen Horizon-lohko, joka on erityisesti suunnattu vammaisten integroimiseen uudelleen yhteiskuntaan. vammaisten Muita merkittäviä aloitteita ovat Sokrates (koulujen ja korkeakoulujen kumppanuus sekä opiskelija- ja henkilöstövaihdot), Leonardo da Vinci (ammatillinen koulutus), Tide (telematiikkaa vammaisten ja iäkkäitten ihmisten integraatiossa käsittelevä ohjelma) ja T&TK (tutkimus ja teknologinen kehittäminen). Kuten Tiden osana toteutettu Heart- tutkimus osoitti, yksittäisten jäsenvaltioiden erityispiirteisiin räätälöidyt palveluiden tuottamismallit edellyttävät kuitenkin yhteisten vähimmäisvaatimusten täyttämisen edistämistä, jotta kaikille vammaisille tarjotaan samantasoiset mahdollisuudet ja parannetaan eurooppalaisten valmistajien kilpailuasemia. Tietotekniikkaohjelma Espritiin sisältyvissä hankkeissa pyritään kohottamaan mahdollisuuksien tasoa - esimerkkinä mainittakoon Inter (ihmisen hermojärjestelmään yhteydessä olevien tekoraajojen kehittäminen) ja Scatis (virtuaalikuuleminen, josta voi löytyä apu kuulovammaisille). Pääosasto XIII:n tarkoituksena on tulevassa tiedonannossaan hahmotella kokonaisvaltainen lähestymistapa vanhusten ja vammaisten tarpeisiin kohdistuvalle tutkimukselle ja kehitystyölle. Tiedonannossa luonnostellaan tutkimuksen päälinjat, joiden tavoitteena on tuottaa tietoa päättäjien avuksi heidän kohdatessaan Euroopan ikääntyneen väestön ja kasvavan vammaisten ryhmän synnyttämiä yhteiskunnallisia, taloudellisia ja ympäristöön liittyviä haasteita ja mahdollisuuksia. Myös Sport-ohjelmaan kuuluu erityinen alaohjelma vammaisille. Matkailun edistämistä koskevan yhteisön toimintaohjelman perustamisesta vuonna 1992 lähtien vammaisten katsotaan olevan erityistä huomiota tarvitseva matkailijaryhmä, sillä matkailu ja vapaa- ajan toiminta edistävät vammaisen integroitumista yhteiskuntaan. Ei ole syytä unohtaa myöskään vuoden 1996 aikana annettua liikennettä koskevaa komission vihreää kirjaa, jossa otetaan huomioon myös liikuntarajoitteisten tarpeet. Laajemmalla alueellisella tasolla Euroopan neuvosto on omassa virstanpylväänä koskevassa pidettävässä, vammaisten integraation politiikkaa yhtenäistä 16 päätöslauselmassaan huhtikuulta 1992 kehittänyt jäsenvaltioilleen kiintoisan mallin tarjota vammaisille yhtäläiset mahdollisuudet. 17 IL LUONNOS: NEUVOSTON JA NEUVOSTOSSA KOKOONTUNEIDEN JÄSENVALTIOIDEN HALLITUSTEN EDUSTAJIEN PÄÄTÖSLAUSELMA VAMMAISTEN YHTÄLÄISISTÄ MAHDOLLISUUKSISTA 18 LUONNOS: 96/0216(CNS) NEUVOSTON JA NEUVOSTOSSA KOKOONTUNEIDEN JÄSENVALTIOIDEN HALLITUSTEN EDUSTAJIEN PÄÄTÖSLAUSELMA VAMMAISTEN YHTÄLÄISISTÄ MAHDOLLISUUKSISTA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO JA NEUVOSTOSSA KOKOONTUNEET SOSIAALIMINISTERIT, jotka ottavat huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen, ottavat huomioon Euroopan parlamentin lausunnon, ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon, 1. 2. 3. 4. 5. TOTEAVAT, että Euroopan komissio on antanut tiedonannon "Vammaisten yhtäläiset mahdollisuudet. Euroopan yhteisön uusi vammaisstrategia". TOTEAVAT, että vammaiset ovat merkittävänsuuruinen osa yhteisön väestöä ja että nämä kohtaavat ryhmänä monenlaisia esteitä, joiden vuoksi eivät pysty saavuttamaan täyttä taloudellista ja yhteiskunnallista integraatiota, TOTEAVAT, että ihmisoikeuksien kunnioittaminen on jäsenvaltioiden perusarvoja ja että tämä on erityisesti mainittu Euroopan unionia koskevan sopimuksen F artiklan 2 kohdassa, TOTEAVAT LISÄKSI, että kaikkien ihmisten, vammaiset mukaan lukien, yhtäläisten mahdollisuuksien periaate on kaikkien jäsenvaltioiden keskeinen yhteinen arvo, MUISTUTTAVAT, että 24 päivänä heinäkuuta 1986 annetussa neuvoston suosituksessa vammaisten työllistämisestä yhteisössä1 edellytetään, että jäsen valtiot "toteuttavat oikeudenmukaisten mahdollisuuksien edistämiseksi asianmukaiset toimenpiteet kaikki vammaisten ja työllisyyden EYVL N:o L 225, 12. 8. 1986, s. 43 19 ammatillisen koulutuksen alalla ammatillinen peruskoulutus ja työnteko sekä kuntoutus ja uudelleen sijoittaminen mukaan lukien", 6. 7. 8. 9. KOROSTAVAT, että henkilöiden vapaa sisämarkkinoiden toteuttaminen ja kehittäminen sekä kuluttajien oikeuksien edistäminen on taattava kaikkien Euroopan unionin kansalaisten edun kannalta vammaiset mukaan lukien, liikkuminen, KATSOVAT, että yhteiskunnallisen yhteenkuuluvuuden lisääminen Euroopan yhteisössä merkitsee vammaisten yhtäläisten mahdollisuuksien edistämistä ja syrjinnän poistamista, ja KOROSTAVAT, että pääsy tavalliseen yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen on onnistuneen taloudellisen ja sosiaalisen integraation ennakkoedellytys, MUISTUTTAVAT, että Yhdistyneiden kansakuntien yleisistunnon 27 päivänä joulukuuta 1993 hyväksymien vammaisten yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevien yleisohjeiden2 yleisenä tavoitteena on sen varmistaminen, että kaikki vammaiset voivat toteuttaa samoja oikeuksia ja velvollisuuksia kuin muutkin, MUISTUTTAVAT, että edellä mainitut ohjeet kehottavat ryhtymään toimiin kaikilla tasoilla sekä jäsenvaltioissa että kansainvälisen yhteistyön keinoin vammaisten yhtäläisten mahdollisuuksien periaatteen edistämiseksi, 10. MUISTUTTAVAT, että komission 27 päivänä heinäkuuta 1994 antamassa Valkoisessa kirjassa sosiaalipolitiikan kehittämisestä komissio ilmaisi aikovansa laatia sopivan välineen vammaisten yhtäläisiä oikeuksia koskevissa Yhdistyneiden kansakuntien yleisohjeissa olevien periaatteiden vahvistamiseksi, 11. KOROSTAVAT, että vastuu tällä alalla on ensisijaisesti jäsenvaltioilla, mutta Euroopan yhteisö voi osaltaan edistää jäsenvaltioiden tämän alan yhteistyötä sekä parhaiden menettelytapojen vaihtoa ja kehittämistä yhteisössä, ja 12. KOROSTAVAT, että tässä päätöslauselmassa asetetut tavoitteet vammaisten yhtäläisten mahdollisuuksien saavuttamiseksi ja syrjinnän lopettamiseksi eivät rajoita kunkin jäsenvaltion oikeutta määrätä omista säännöistään ja säännöksistään sanottujen tavoitteiden toteuttamiseksi ja ovat siten täysin toissijaisuusperiaatteen mukaisia, OVAT ANTANEET tämän päätöslauselman, jonka mukaisesti jäsenvaltiot VAHVISTAVAT UUDELLEEN ne periaatteet ja arvot, jotka liittyvät Yhdistyneiden kansakuntien vammaisten yhtäläisiä mahdollisuuksia koskeviin yleisohjeisiin; tämä merkitsee 3 Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen päätöslauselma 48/46, 20. joulukuuta 1993 KOM (94) 333, 27. 7. 1994 20 yhtäläisten mahdollisuuksien periaatteen tukemista laaja-alaisen vammaisiin liittyviä kysymyksiä koskevan politiikan kehittämisessä, kaikenlaisen vammaisuuteen perustuvan syrjinnän välttämistä tai poistamista, tämän päätöslauselman yhteydessä - - Vammaisella' tarkoitetaan kaikkia ihmisiä, joilla on fyysinen, aisteihin liittyvä tai henkinen vamma ja jotka kohtaavat esteitä yhteisön muihin jäseniin nähden tapahtuvalle osallistumiselleen yhtäläisillä ehdoilla ja yhtä tosiasiallisesti yhteisönsä elämän kaikkiin osa-alueisiin; 'yhtäläisten mahdollisuuksien saavuttamisella' tarkoitetaan sitä prosessia, jonka kautta erilaiset yhteiskuntaan ja ympäristöön liittyvät järjestelmät, kuten palvelut, toiminta, tiedot ja asiakirjat, saatetaan yhtäläisesti ja yhtä tosiasiallisesti kaikkien saataville, yhtäläisten tosiasiallisten oikeuksien periaatteen mukaan jokaisen yksilön tarpeet ovat yhtä tärkeitä, yhteiskuntasuunnittelun on perustuttava inhimillisen moniarvoisuuden kunnioittamiseen ja kaikkia käytettävissä olevia voimavaroja on hyödynnettävä jokai selle yksilölle yhtäläiset osallistumismahdollisuudet varmistavalla tavalla, SITOUTUVAT asiaankuuluvan kansallisen politiikan laatimiseen sen ollessa tarpeellista tai tämän päätöslauselman liitteenä olevien suuntaviivojen kannalta asianmukaista, SITOUTUVAT vammaisiin liittyvien viitetietojen luomista ja vertailua koskevaan keskinäiseen ja komission kanssa tehtävään yhteistyöhön, SITOUTUVAT varmistamaan, että vammaisten ja vammaisryhmien edustajat otetaan aktiivisemmin mukaan vammaisten hyväksi toteutettavan asiaankuuluvan yhteisön politiikan ja toiminnan täytäntöönpanoon ja seurantaan, ja tämän mukaisesti jäsenvaltiot KEHOTTAVAT komissiota a) b) edistämään sopivin menetelmin - yhteistyössä jäsenvaltioiden sekä vammaisia edustavien ja vammaisten hyväksi toimivien kansalaisjärjestöjen kanssa - erityisesti innovatiivista politiikkaa ja hyviä menettelytapoja koskevien hyödyllisten tietojen, tilastojen ja kokemusten järjestelmällistä vaihtoa, varmistamaan, että tässä päätöslauselmassa ja sen liitteenä olevissa yleisohjeissa esitetyt periaatteet otetaan huomioon komission sisäisessä politiikassa sekä kaikissa komission toimittamissa yhteisön lainsäädäntöä, ohjelmia ja aloitteita koskevissa ehdotuksissa, 21 c) antamaan Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle tämän päätöslauselman täytäntöönpanossa saavutetusta edistymisestä ja siinä kohdatuista esteistä. säännöllisesti kertomuksia Ja KEHOTTAVAT muita yhteisön toimielimiä pohtimaan, millä tavoin ne voisivat parhaiten sisällyttää edellä mainitut periaatteet osaksi omaa sisäistä politiikkaansa ja toimintaansa. i I, 22 SUUNTAVIIVAT Suuntaa-antava kehys vammaisten yhtäläisten mahdollisuuksien periaatteen saavuttamiseksi Seuraavassa esitetään joukko aloja, jotka jäsenvaltioiden on syytä ottaa aktiivisesti huomioon pyrkiessään saavuttamaan vammaisten yhtäläiset mahdollisuudet. h Yhteiskunnallisen osallistumisen mahdollistaminen vammaisille a. Itsenäisyyden ja riippumattomuuden kunnioittaminen. Tämä voidaan saada aikaan tunnustamalla, että vammaiset ovat pystyviä, vastuuntuntoisia yksilöitä, jotka tekevät omat ja täysin muiden ihmisten tapaan oikeutetut päätöksensä omasta elämästään. Se merkitsee muun muassa itsenäisen elämisen ja siihen tarvittavien keinojen tukemista. Integraation ja osallistumisen saavuttami spy rki m yksissä samoin kuin käytettyjen menetelmien yhteydessä pitäisi aina ja täysin vammaisen yksityisyyden mukaisesti ja niitä kunnioittaen. itsenäisyyden ihmisarvon, toimia Koulutusjärjestelmien mukauttaminen osallistumisen helpottamiseksi. Tämä b. voidaan saavuttaa valmentamalla vammaisia käyttämään kaikkia kykyjään yhteiskunnan toimintaan osallistumiseksi samoilla ehdoilla kuin muutkin sekä työmarkkinoille pääsemiseksi kykyjään vastaavalla tasolla. Se voidaan saavuttaa muun muassa tavanomaisiin nopeuttamalla kehitystä, jonka mukaan vammaiset lapset sijoitetaan kouluihin, samalla valinnanvapautta kunnioittaen sekä varmistamalla kumpaakin osapuolta hyödyttävän jatkuvuuden syntyminen tavanomaisen ja erityiskoulutuksen välille. Olisi liittyviä toimenpiteitä, joilla edistetään toteutettava tehokkaampia työmarkkinoihin Innovatiivisiin vammaisten pääsyä avoimen työllistämisen piiriin. tuetun kehityssuuntauksiin paikallisiin (etätyö, työllisyysaloitteisiin ja työpaikkojenluontihankkeisiin työvoimavaltaisen kasvun uusilla aloilla ja niin edelleen) liittyvien kokeilujen avulla saatetaan avata uusia teitä työllisyyteen. Tieto- ja viestintäjärjestelmien soveltamisen kautta on osoitettu voitavan tehostaa vammaisten panosta työmarkkinoilla. Välttämätön osa tällaista strategiaa on koulutusjärjestelmien merkityksellisyyden uudelleentarkastelu. työllistäminen, ja itsensä integrointi saada aikaan tarkastelemalla Sosiaaliturvan ja mmm tuen mukauttaminen osallistumisen helpottamiseksi. Tämä c. voidaan sen tällaisten varmistamiseksi, että ne eivät lisää yksilön eristämistä vaan toimivat osaltaan aktiivisina osallistumisen helpottajina. Erityisesti tehtävää vastata vammaisten jatkuviin tarpeisiin on pidettävä tärkeänä jatkuvan osallistumisen tukena. Terveyteen yleisesti, kuntoutukseen ja ennaltaehkäiseviin toimiin liittyvät strategiat olisi sopivin osin nivottava tiiviimmin tavoitteluun. Myönteistä suuntausta kohti yhteisössä yhtäläisten mahdollisuuksien tapahtuvaa kuntoutusta (Community Based Rehabilitation, CBR) olisi edistettävä ja tuettava aktiivisesti. sisältöä uudelleen tukien Tukipalvelujen suunnittelun ja täytäntöönpanon lähestyminen ihmiskeskeisellä d. tavalla. Tämä voidaan saavuttaa parantamalla palvelujen suunnittelua ja toteutusta. keskeiseksi Muutoksessa on keskeistä vammaisten näkökulman asettaminen 23 tukijärjestelmien alkuvaiheen suunnittelussa ja myöhemmässä arvioinnissa sekä niiden käytännön toteuttamisessa. Sopeuttaminen valtaväestöön (Mainstreaming). Tämä voidaan saada aikaan e. asettamalla etusijalle yleisten rakenteiden puitteissa tapahtuva palvelujen tarjoaminen ja avustaminen sekä varmistamalla sopivantasoisella tuella, että vammaiset pystyvät elämään yhteisössä tavanomaisen elämäntavan mukaisesti. Tuen olisi oltava tehokasta ja taloudellista. Palvelujen saumattoman tarjonnan varmistaminen. Tämä voidaan saavuttaa / varmistamalla palvelujen suunnittelun ja toteutuksen yhteensovittaminen, luomalla lainkäyttöä ja vastuualueita selvittävä menettely, varmistamalla vammaisen koko elämän kattava keskeytyksetön palvelujen tarjonta sekä laatimalla yhtenäisiä ja käyttökelpoisia tiedotusstrategioita. Erityistä osastojenvälisten yhteensovitusryhmien perustamiseen. kiinnitettävä huomiota on g. Osallistumisen varmistaminen. Tämä voidaan saada aikaan helpottamalla vammaisia suoraan edustavien kansalaisjärjestöjen määrän lisääntymistä sekä näiden lainsäädännöllisten järjestöjen kuulemista kaikilla tasoilla kaikkien asiaankuuluvien toimien muotoilun ja arvioinnin sekä palvelujen tarjonnan yhteydessä. Tähän olisi sisällytettävä kaikki sellaiset politiikan alat, jotka voivat vaikuttaa vammaisten yhtäläisten mahdollisuuksien periaatteen toteutumiseen. Erityistä huomiota on syytä kiinnittää kansalaisjärjestöjen kansallisten verkkojen tukemiseen muun muassa tietotekniikan keinoin. Erityistä huomiota on kiinnitettävä myös näiden kansalaisjärjestöjen saattamiseen täysivaltaisiksi kaupan yritysten organisaatioiden sekä ammattiliittojen kanssa laadittaessa paikallisia strategioita yhtäläisten mahdollisuuksien ja syrjimättömän kohtelun hyväksi. yhteistyökumppaneiksi paikallishallinnon, ja 2. Osallistumisen esteiden poistaminen Saavutettavuuskysymysten tarkastelu yhtäläisten mahdollisuuksien ja osallistumisoikeuden näkökulmasta. Tämä voidaan saavuttaa poistamalla asteittain olemassa olevia rakennuksiin, viestintään ja liikenteeseen liittyviä esteitä sekä laatimalla saavutettavuutta koskevat yksityiskohtaiset ja toteuttamiskelpoiset yleisohjeet. Tähän voidaan päästä myös varmistamalla esteettömän ympäristön luominen suunniteltaessa ja rakennettaessa uusia palveluja ja välineitä sekä kehitettäessä uutta viestintäteknologiaa. Erityishuomiota vaatii tarve hyödyntää tieto- ja tietoliikennetekniikan myönteistä kehitystä. 3. Yhteiskunnan eri osa-alueiden avaaminen Vahvistamalla vammaisten yhtäläistä kan salaisstatusta. Tähän päästään antamalla a. vammaisille muihin nähden yhtäläiset ja yhtä tosiasialliset oikeudet osallistua yhteiskunnan eri osa-alueiden toimintaan sosiaalinen, koulutuksellinen, taloudellinen, kulttuurinen, urheiluun liittyvä ja poliittinen toiminta mukaan lukien Se voi tapahtua muun muassa syrjinnänvastaisin tällaisiin toimenpitein sisältyä vammaisten oloja koskevan syrjinnänvastaisiin ja hyvityksin. Kaikkiin toimenpiteisiin pitäisi 24 "kohtuullisen mukauttamisen" periaate. Samalla tavoin on kiinnitettävä huomio elämänlaadun vakaaseen ja todelliseen kehittämiseen liittyviin olennaisiin kysymyksiin. Edistämällä vammaisten työllisyyttä yhteiskuntaan sopeutumisen avaimena. Näin h. voidaan toimia toteuttamalla yhteisiä tähän tavoitteeseen tähtääviä strategioita eri tasoilla: koulutuksen, työllisyyden, syrjimättömän kohtelun, sosiaaliturvan, sosiaalipalvelujen, asumisen, terveydellisten kysymysten jne. osalta. Myös näillä aloilla saatetaan tarvita syrji nnänvastaista lainsäädäntöä. Kyseisen täyttää vammaisten oloja koskevan "kohtuullisen mukauttamisen" vaatimus. Erityistä huomiota on syytä kiinnittää myös tuettuun työllistämiseen suuntautuneen kehityksen aktiiviseen edistämiseen ja helpottamiseen. lainsäädännön pitäisi tavallisesti 4. Vammaisten kansalaismielipiteen ruokkiminen yhtäläisten mahdollisuuksien kannalta myötämielisen Tietoisuuden ja koulutuksen kehittäminen. Tähän päästään laatimalla strategioita, joilla pyritään vaikuttamaan yhteiskunnan perusasenteisiin vammaisia kohtaan tiedostamista kohentamalla ja tiedotuksen avulla. Näillä strategioilla pitäisi pyrkiä saamaan ihmiset kiinnittämään huomio yksilöön huolimatta tämän vammasta. Strategioiden tavoitteena pitäisi olla ihmisten tekeminen tietoisiksi vammaisten myönteisistä kyvyistä samoin kuin vammaisten muihin nähden samasta inhimillisestä halusta ja oikeudesta osallistua ja jakaa osallistumiseen liittyvät velvollisuudet. 25 ISSN 1024-4492 KOM(96) 406 lopullinen ASIAKIRJAT FI OS 04 Luettelonumero : CB-CO-96-422-F1-C ISBN 92-78-07947-2 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg ^6


title: Reglamento (CE) n° 1583/96 del Consejo de 30 de julio de 1996 por el que se fijan, para la campaña de comercialización 1996/97, los precios, las ayudas y las retenciones aplicables en el sector del aceite de oliva

eurovoc_concepts:
aid system
intervention price
marketing year
olive oil
production aid
target price

formats: html pdfa1b print


title: 97/124/EKSF: Kommissionens Beslutning af 30. juli 1996 om Tysklands støtte til Werkstoff-Union GmbH, Lippendorf (Sachsen) (Kun den tyske udgave er autentisk)

eurovoc_concepts:
Saxony
State aid
aid to industry
investment aid
iron and steel industry
redemption


title: 97/428/CE: Décision de la Commission du 30 juillet 1996 approuvant un programme d'aide finlandais portant application en particulier de l'article 141 de l'acte concernant les conditions d'adhésion de la République d'Autriche, de la République de Finlande et du Royaume de Suède et d'autres mesures connexes (Les textes en langues finnoise et suédoise sont les seuls faisant foi.)

eurovoc_concepts:
Finland
State aid
aid programme
aid to agriculture


title: 97/21/EG, EKSG: Kommissionens beslut av den 30 juli 1996 om statligt stöd till Compañía Española de Tubos por Extrusión SA, med säte i Llodio (Álava) (Endast den spanska texten är giltig) (Text av betydelse för EES)

eurovoc_concepts:
Basque Country
Spain
State aid
debt
industrial credit
interest rate subsidy
iron and steel industry


title: 97/81/CE: Decisione della Commissione del 30 luglio 1996 relativa ad aiuti concessi dal governo austriaco sotto forma di conferimenti di capitale alla società Head Tyrolia Mares (Il testo in lingua tedesca è il solo facente fede) (Testo rilevante ai fini del SEE)

eurovoc_concepts:
Austria
State aid
aid for restructuring
complaint to the Commission
control of State aid
sports equipment


title: Rådets förordning (EG) nr 1601/96 av den 30 juli 1996 om fastställande av stödbeloppet till producenterna inom humlesektorn för 1995 års skörd

eurovoc_concepts:
aid per hectare
common organisation of markets
farmers' income
hops
plant breeding
production aid