title: Komission tiedonanto yhdistettyjen tavarankuljetusten edistämistä koskevasta toimintaohjelmasta

eurovoc_concepts:
EU financing
action programme
carriage of goods
combined transport
common transport policy

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 24. 07. 1996 KOM(96) 335 lopull. 96/0207 (SYN) KOMISSION TIEDONANTO yhdistettyjen tavarankuljetusten edistämistä koskevasta toimintaohjelmasta Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI EY yhteisön rahoitustuen myöntämisestä yhdistettyjen tavarankuljetusten edistämiseksi toteutettavia toimia varten (komission esittämä) KOMISSION TIEDONANTO yhdistettyjen tavarankuljetusten edistämistä koskevasta toimintaohjelmasta JOHDANTO Euroopan yhteisön kehittymisen edellytyksenä on liikenteen luotettava ja yhdentynyt toiminta Euroopan tasolla. Jotta kaupankäynti sujuisi ja yksilöille voitaisiin taata liikkumisen mahdollisuus, on Euroopan liikennejärjestelmän oltava tehokas ja lisäksi yhteisten taloudellisten ja yhteiskunnallisten arvojen mukainen myös ympäristönsuojelun ja järjestelmän käyttäjien sekä kolmansien osapuolten turvallisuuden osalta. laajasti ottaen tavaraliikennettä, saattaa olla avainasemassa jossa käytetään Yhdistetyt kuljetukset ovat intermodaalisia kuljetuslaitteita ja vähintään kahta eri kuljetusmuotoa purkamatta tavaraa välillä matkan aikana; tiekuljetuksen osuuden olisi oltava mahdollisimman lyhyt. Tämä kuljetustapa intermodaalisessa tehokkaassa järjestelmässä eri kuljetusmuodot kilpailevat kuljetusjärjestelmässä. Sellaisessa keskenään tasavertaisina, koska käyttäjä maksaa valitsemansa kuljetusmuodon ulkoiset ja sisäiset kustannukset kokonaisuudessaan. Kuljetusmuodot toimivat myös yhdessä ja niistä muodostuu eri kuljetusmuotoja yhdistävä kuljetusketju, jossa kukin kuljetusmuoto valitaan sille matkaosuudelle, jolla se on edullisin. Yleensä tämän pitäisi merkitä tiekuljetuksen valintaa matkan alku- ja loppuosuudella ja rautatie-, proomu- tai merikuljetusta pitkillä osuuksilla. Yhdistetyillä kuljetuksilla ei käytännössä kuitenkaan ole vielä tällaista asemaa. Euroopan yhteisön yhdistettyjen kuljetusten verkkojen hyödyntäminen on usein vajavaista. Yhdistetyt kuljetukset eivät vielä kykene kilpailemaan tehokkaasti tiekuljetusten kanssa pitkien kuljetusten ollessa kyseessä. Tämä johtuu ensisijaisesti seuraavista syistä: onnettomuuslukuihin Useilla matkoilla tiekuljetusten kustannukset eivät kata yhteiskunnalle aiheutuvia liittyviä liikenneruuhkiin, kustannuksia, joten tiekuljetukset ovat usein halvempia kuin yhdistetyt kuljetukset. Tiekuljetus on myös halvempaa siitä syystä, että siinä ei vaadita uudelleenlastausta, joka on usein kallista, eikä intermodaalikuljetuksissa tarvittavia laitteita, joita ei voi käyttää tavanomaisessa tiekuljetuksessa. ympäristövaikutuksiin ja Yhdistetyt kuljetukset eivät aina kykene palvelutasonsa puolesta kilpailemaan tiekuljetusten kanssa. Siten yhdistettyihin kuljetuksiin liittyvä uudelleenlastauksen tarve uhkaa sen kilpailukykyä kuljetukseen kuluvan ajan osalta. Kun on kyseessä useita liikenteenharjoittajia j a useita kuljetusmuotoja käsittävä ja eri kieliä puhuvien henkilöiden toteuttama pitkän matkan kuljetus Euroopassa, ei kuljetusten seurannassa, laskutuksessa ja muussa kehittyneessä asiakaspalvelussa tarvittava tietotekniikka ole vielä tyydyttävällä tasolla tieliikenteen tilanteeseen verrattuna. Lisäksi yhdistettyä kuljetusta pidetään usein vähemmän luotettavana kuin tiekuljetusta. 4. Yhdistettyjen kuljetusten käytön lisääminen olisi yksi askel todellisen intermodaalisen järjestelmän suuntaan. Eri kuljetusmuodoista aiheutuvien todellisten kustannusten kohdentaminen on tavoitteena pitkällä aikavälillä. Tähän tavoitteeseen voidaan päästä ainoastaan vähitellen, koska kuljetusjärjestelmä ja sen käyttäjät tarvitsevat aikaa sopeutuakseen muutokseen. Lyhyellä aikavälillä yhdistettyjen kuljetusten käyttöä voidaan lisätä parantamalla tämän kuljetusmuodon suoritustasoa olemassa olevan kehyksen asettamissa rajoissa ja toteuttamalla havaittuihin heikkouksiin kohdistuvia toiminnasta on selvästi hyötyä tällä alalla. Kun vastatoimia. Jäsenvaltioiden yhdistetyissä kuljetuksissa matkat ovat kuitenkin yleensä pitkiä ja ne koskevat useita eri maita, Euroopan yhteisöjen aloite oli tarpeen markkinaosapuolten tekemän yhdistettyjen kuljetusten tasoa parantavan kansainvälisen yhteistyön edistämiseksi. 5. 6. Siten komissio käynnisti vuonna 1992 ohjelman, jonka tavoitteena oli osoittaa, että nykyistenkin lainsäädännöllisten ja taloudellisten olojen vallitessa yhdistetyt kuljetukset pystyisivät hyvin kilpailemaan muiden kuljetusmuotojen kanssa ja siirtämään liikennettä tieliikenteestä muihin kuljetusmuotoihin taloudellisesti kannattavalla tavalla ja että tämä vaikuttaisi myönteisesti myös liikenneturvallisuuteen ja ympäristöön. Tämän ohjelman nimi oli PACT (pilot actions for combined transport): yhdistettyjä kuljetuksia koskevat kokeiluhankkeet. PACT-ohjelma on nyt päättymässä. Uutta neuvoston asetuksella käynnistettävää ohjelmaa on ehdotettu, ja sitä koskeva talousarvio olisi 35 miljoonaa ecua vuosien 1997 ja 2001 välillä. Komissiossa on sisäisesti toteutettu ensimmäisen PACT-ohjelman arviointi. Ensimmäiseen PACT-ohjelmaan ei sisältynyt täsmällisiä tavoitteita, toisin sanoen siinä ei määritelty, mitkä konkreettiset toimet olisivat tarpeen yleisellä tasolla tavoitteen asetetun yhdistettyjen saavuttamiseksi. PACT-ohjelman vaikutuksista ei toisaalta myöskään ole saatavilla puolueetonta tietoa. Huomattavalla määrällä hankkeita näyttää kuitenkin olleen rohkaisevia tuloksia. On syytä painottaa erityisesti kahta komission suorittamassa tarve PACT-ohjelman arvioinnissa investointeihin ja tutkimusten kaupallisia sovellutuksia on tarpeen tukea taloudellisesti. intermodaalikuljetuksissa käytettäviin tehtyä keskeistä huomiota, laitteisiin on kasvava edistämistä koskevan kuljetusten käytön julkisen tuen Asetusehdotuksessa pyritään ratkaisemaan ensimmäisen PACT-ohjelman arvioinnin yhteydessä esiin tulleet ongelmat varmistamalla, että uuteen PACT-ohjelmaan sisältyy: tarkkaan määritellyt erityistavoitteet; tarkoituksenmukaisemmat seurantaa ja arviointia koskevat säännökset. Yleinen tavoite on täten edelleenkin sama: yhdistettyjen kuljetusten käytön edistäminen, milloin se on taloudellisesti kannattavaa pitkällä aikavälillä. Uuden PACT-ohjelman erityistavoitteiden tulisi toimia vastapainona edellä mainitulle nykyisin tarjolla olevien yhdistettyjen kuljetusten palvelujen epäedulliselle kilpailuasemalle. Tavoitteiden voidaan lyhyesti todeta olevan seuraavat: yhdistettyjen kuljetusten kilpailukyvyn lisääminen tiekuljetuksiin verrattuna sekä hinnan että palvelutason osalta; kehittyneen teknologian käytön edistäminen yhdistetyissä kuljetuksissa; yhdistettyjen kuljetusten palvelujen saannin helpottaminen yrityksille niiden koosta riippumatta; näin lisätään yhdistettyjen kuljetusten tarjontaan kohdistuvaa kilpailua ja täten myös kohennetaan alan kilpailukykyä. 7. Tässä tiedonannossa käsitellään käytössä olevia kokeiluhankkeita (A osa), niiden tilalle tulevan uuden PACT-ohjelman sisältöä (B osa) ja tulevien yhdistettyjen kuljetusten edistämistä koskevien toimien suuntaviivoja (C osa). Tätä seuraa ehdotus neuvoston asetukseksi rahoitustuen myöntämisestä yhdistettyjen tavarankuljetusten edistämiseksi toteutettavia toimia varten. Liitteessä esitetään kokeiluhankkeiden puitteissa vuosina 1992-1995 rahoitettujen hankkeiden keskeiset tulokset. A. NYKYISET KOKEILUHANKKEET (PACT) 8. 9. Yhdistettyjen kuljetusten alaa koskevat kokeiluhankkeet (PACT) käynnistettiin vuonna 1992 komission päätöksen pohjalta(1). Viiden vuoden pituisen ohjelman tavoitteena oli tutkia kuvattujen toimien tarpeellisuutta, ja kokeiluhankkeet muodostivat osan komission neuvostolle vuonna 1992 esittämää yhdistettyjä kuljetuksia tukevaa työohjelmaa (COM(92) 230)<2). Koska PACT-ohjelma oli koeluontoinen, oli ohjelma toteutettava pienellä talousarviolla: 1,963 miljoonaa ecua vuonna 1992; 2,9 miljoonaa ecua vuonna 1993; 4,395 miljoonaa ecua vuonna 1994 ja 4,1 miljoonaa ecua vuonna 1995. Vuodelle 1996 on varattu 5 miljoonaa ecua. PACT-ohjelman tavoitteena oli edistää osaltaan yhdistettyjen maakuljetusten käyttöä vaihtoehtona sille, että käytettäisiin pelkästään tiekuljetusta. Tämä oli osa yleistä ohjelmaa, jonka komissio luovutti neuvostolle(3) ja joka oli suunniteltu täydentämään ja tukemaan Euroopan laajuisen verkon luomiseksi toteutettavia toimenpiteitä. Kun ohjelmaa valmisteltiin, seuraavat yhdistettyjen kuljetusten epäkohdat verrattuna tiekuljetuksiin kävivät ilmi: Asiakaskunta vieroksuu tätä kuljetusmuotoa pääasiassa siksi, että palvelut ovat tasoltaan huonoja ja hinnat korkeampia kuin tiekuljetuksissa. Siirtyminen investointeja tiekuljetuksista yhdistettyihin kuljetuksiin vaatii erityislaitteisiin, joita ei kuitenkaan voi käyttää edelleen tiekuljetuksissa, jos ongelmia esiintyy rautateitse tai sisävesitse tapahtuvissa kuljetuksissa. Siten olemassa olevan yhdistettyjen kuljetusten verkon käyttöaste on ollut ja on edelleenkin liian alhainen. Käyttöasteen parantaminen on ollut tarpeellista, ja samalla on toteutettu pitkän aikavälin tavoitteiden kannalta tarpeelliset puuttuvat yhteydet Euroopan laajuista yhdistettyjen kuljetusten verkkoa koskevan neuvoston päätöksen(4) ansiosta. (i) (2) (3) (4) Komission päätös 93/45/ETY, tehty 22 joulukuuta 1992, rahoitustuen myöntämisestä yhc stettyjen kuljetusten edistämiseksi järjestettäviä kokeiluhankkeita varten, EYVL N:o L 16, 25. 1. 1993. COM(92) 230 lopullinen, 11. 6. 1992. COM(92) 230 lopullinen, 116. 1992. Neuvoston päätös 93/628/ETY, tehty 29 päivänä lokakuuta 1993, Euroopan laajuisen yhdistettyjen kuljetusten verkon perustamisesta, EYVL N:o L 305, 10. 12. 1993, s. 1. 10. PACT-ohjelmassa on keskitytty lyhyellä aikavälillä vaikuttaviin toimenpiteisiin, joiden tarkoituksena on ollut yhdistettyjen kuljetusten palvelutason parantaminen ja infrastruktuuriin kohdistuvan täydentävän tutkimustyön ja investointien tukeminen. Jotta noudatettaisiin Euroopan yhteisön asettamia vaatimuksia ja kilpailusääntöjä, PACT- ohjelman puitteissa on annettu rahoitustukea hankkeille, joiden avulla reittien yhdistettyjen kuljetusten kuljetuskapasitetti on kohennettavissa. Ohjelma on ollut avoinna kaikille liikenteenharjoittajille, jotka ovat halunneet osallistua kyseisiin hankkeisiin ja ovat olleet valmiita investoimaan niihin. Ohjelma on käsittänyt koko jäsenvaltioiden kattaman alueen; kokeiluhankkeet ovat myös voineet koskea Euroopan yhteisön ulkopuolella olevia yhdistettyjen kuljetusten reittejä, jos tämä on ollut perusteltavissa Euroopan yhteisön alueelle tulevilla tai sieltä lähtevillä merkittävillä liikennemäärillä. 11. PACT on kattanut kuljetukset, joissa on yhdistetty rautatie- ja tiekuljetuksia tai vesiteitse ja tieverkossa tapahtuvia kuljetuksia; milloin Euroopan yhteisöön on jollakin sen alueella ollut kulkuyhteys ainoastaan meriteitse, se on myös sisällytetty ohjelmaan. Tämä on koskenut muun muassa reittejä Pohjois-Eurooppa - Italia - Kreikka, Irlanti - Yhdistynyt kuningaskunta - Ranska (Englannin kanaalin tunnelin kautta) ja Saksa - Suomi. 12. Neljän vuoden aikana PACT-rahoitusta on annettu 65 hankkeelle 22 reitillä, joista 11 käsittää rautateitse ja tieverkossa tapahtuvien kuljetusten yhdistelmää, viisi koskee sisävesikuljetuksia ja kuusi meriteitse tapahtuvia kuljetuksia. Hankkeista 17 koski pelkästään Euroopan yhteisön aluetta (johon on luettu mukaan myös Itävalta, Ruotsi ja Suomi ennen näiden liittymistä) ja viisi koski myös Euroopan yhteisön ulkopuolella olevaa aluetta joko Sveitsissä tai Keski- ja Itä-Euroopan maissa (Puolassa, Tsekin tasavallassa tai Sloveniassa). Hankkeita johtivat laitokset, jotka olivat joko julkisia (ministeriöt, rautatieverkot), osittain julkisia (itsenäiset sisävesi- tai merisatamat) tai liikenteenharjoittajat, kuuluivat yksityissektoriin kauppakamarit). Vuonna 1995 komissiolle osoitettiin 57 hanketta, joihin pyydettiin rahoitusta yhteensä lähes 20 miljoonan ecun arvosta. Rahoitusta komissio pystyi myöntämään ainoastaan 4,1 miljoonaa ecua talousarvion PACT:ia koskevan osaston perusteella ja 0,4 miljoonaa ecua talousarvion osaston perusteella, joka koskee liikenneyhteyksiin kolmansiin maihin liittyviä toimia. Liitteessä I esitetään näitä osa- alueita tarkemmin ja annetaan katsaus ohjelmasta viimeisten neljän vuoden ajalta. (yhdistettyjen kuljetusten alan 13. PACT suunniteltiin erityisesti tukemaan yrityksiä; siten hankkeita koskevien aloitteiden tekeminen on jätetty liikenteenharjoittajille niin pitkälle kuin mahdollista ja menettelyistä on pyritty tekemään mahdollisimman nopeita ja joustavia. Vastapainoksi toiminnan joustavuudelle PACT:in puitteissa järjestetään tiedotuskampanjoita, joilla sen toimintaa julkistetaan, ja ennen kaikkea sillä on vakiintuneet rakenteet jatkuvaa, perusteellista valvontaa varten. Näitä ovat: komission oikeus varmistaa, että yritys on todellakin noudattanut tuen ulkopuolelle jäävän, hankkeen jäljellä olevan osuuden rahoituksesta antamaansa sitoumusta; mahdollisuus pakottaa kyseessä olevat jäsenvaltiot sopimuksiin ja neuvotella muiden osapuolten kanssa; hankkeen etenemisen seuranta ja hankkeen puolivälissä toteutettava seuranta siihen todellisuudessa käytettyjen varojen osalta; tekninen tarkastus ja tilintarkastus jokaisen vuoden pituisen kauden päättyessä laskujen ja rahoitettujen toimenpiteiden kaikissa hankkeissa (mukaan todenperäisyyden tarkastaminen). lukien 14. PACT:in käynnistäminen oli koeluonteinen toimi. Vastaavasti lähtökohta oli melko joustava hyväksyttävien toimenpiteiden osalta. Komission päätöksen perusteella kolmenlaiset toimet oliyat rahoituskelpoisia: esitutkimuksille, jotka koskivat kaikille hankkeille yhteisiä piirteitä, oli mahdollista antaa 100 prosenttinen rahoitustuki ehdotusten pyytämistä koskevan menettelyn jälkeen, määritellyn kokeilureitin toteutettavuustutkimuksiin voitiin myöntää 50 prosentin rahoitus ja innovatiivisille toimille voitiin myöntää 30 prosentin rahoitus. Itse asiassa PACT-ohjelmasta on annettu 100 prosenttista tukea ainoastaan yhdelle tutkimukselle (intermodaaliterminaalit), ja 32 toteutettavuustutkimusta on saanut tukea. Neljälle vuodelle, vuosille 1992-1995 varattujen talousarvioiden varoista käytettiin 77,86 prosenttia suoraan käytännön toimintaan, ja innovatiivisten toimien osuus verrattuna tutkimusten osuuteen on lisääntynyt vuosien mittaan saavuttaen 97 prosentin osuuden vuonna 1995. B. UUSI PACT-OHJELMA 15. Uusi PACT-ohjelma tulee olemaan asetukseen perustuva rakenteellinen ohjelma. Ensimmäisen PACT-ohjelman aikana PACT-rahoitusta koskevien hakemusten määrä on kasvanut voimakkaasti. Siten vuodesta 1994 lähtien tähän tarkoitukseen osoitetut varat eivät ole kertaakaan riittäneet edes parhaiten perusteltujen hankkeiden tarpeisiin. Vuonna 1995 komissio joutui jopa keskeyttämään tai lykkäämään olemassa olevia hankkeita, jotta se voisi jättää itselleen liikkumavaraa edes muutaman uuden reitin käyttöönottoa varten esimerkiksi uusiin jäsenvaltioihin. Uuden PACT-ohjelman on pyrittävä ensinnäkin täyttämään kaikki nämä vaatimukset. 16. Kokeiluhankkeiden joustavuus selittää osittain niiden yksityissektorilla, varsinkin pienten ja keskisuurten kuljetusyritysten keskuudessa(5), saavuttamaa suosiota. Tässä ehdotetut menettelysäännöt perustuvat käytössä olevaan menettelyyn, mikä merkitsee sitä, että mitkä tahansa taloudelliset toimijat, olivatpa ne sitten yksityisiä tai julkisia, viranomaiset mukaan lukien, voivat ehdottaa hankkeita suoraan komissiolle. Komissio tarkistaa etukäteen, että hankkeessa välittömästi osallisina olevat valtiot ovat yhtä mieltä asiasta, ja laatii ehdotusta koskevan arvion. Komitea, joka on koottu 15 jäsenvaltion hallitusten valitsemista kansallisista asiantuntijoista (ja toimii 13 päivänä heinäkuuta 1987 tehdyssä neuvoston päätöksessä tarkoitetun menettelyn II vaihtoehdon a mukaisesti), arvioi esitetyt hankkeet vuosittain ja antaa niistä lausuntonsa. Tämän ajankohdan jälkeen komissio vastaa valitsemiensa hankkeiden hallinnosta ja antaa kertomuksen edellä mainitulle komitealle vuosittain hankkeiden toteutumisesta edellisen vuoden aikana. Kuten edellisessäkin vaiheessa, komitea antaa pelkästään suosituksia, mutta käytännössä komissio on periaatteessa aina noudattanut komitean antamia neuvoja. Hakemusten määrä on lisääntynyt ja kustannuksia on tarpeen tasoittaa vuoden ajalle, jote^ ehdotuksia tutkitaan tästä lähtien kahdesti vuodessa yhden kerran sijaan; rahoitussf /itykseen on näin ollen otettu kaksi kokousta vuodessa. (5) Komission pienistä ja keskisuurista yrityksistä antaman tiedonannon KOM(96) 261 ma aan yritys määritellään Pk-yritykseksi seuraavien perusteiden pohjalta: vähemmän kuin 250 työntekijää, vuotuinen liikevaihto vähemmän kuin 40 miljoonaa ecua tai vuotuisen taseen loppusumma vähemmän kuin 27 miljoonaa ecua, enintään 25 prosenttia osakepääomasta yhden tai useamman yrityksen hallinnassa, joka ei ole Pk-yritys. 17. Koska kokeiluhankkeet edistävät teknologian käyttöönoton yleistymistä ja saattavat osoittaa teoriassa vaikeasti liikennöitävät reitit käyttökelpoisiksi, saattavat ne saada aiemmin varautuneesti suhtautuneet liikenteenharjoittajat vakuuttumaan hankkeista, ja lisääntyvä kiinnostus voi rohkaista myös muita hankkeita. Siksi on ehdottoman tärkeää, että jokaisen hankkeen tuloksista tiedotettaisiin laajasti ja että myös ohjelmaa koskeva tiedotus olisi laajamittaista. Komissio on siten toteuttanut toimenpiteitä, joiden avulla kokeiluhankkeita voidaan tehdä tunnetuiksi, ja komission yleistä tiedotuskampanjaa tehostetaan. Samoin kaikkien kertomusten on oltava julkisia lukuun ottamatta liikesalaisuuksina pidettäviä taloudellisia tietoja, ja kaikkien hankkeiden on oltava avoimia, toisin sanoen jokaisen mahdollisen osallistujan, joka haluaa toteuttaa tietyn tehtävän PACT-tuella toimivassa hankkeessa, on päästävä hankkeeseen mukaan samoin edellytyksin kuin hankkeeseen jo osallistuvat liikenteenharjoittajat, jos näiden olosuhteet ovat samankaltaiset. Viimein, jotta ei suosittaisi ketään eikä toimittaisi vastoin kilpailulainsäädäntöä, on jokaiselle toteuttamiskelpoiselle, toisen jo käynnistetyn hankkeen kanssa kilpailevalle ehdotukselle tarjottava samat edellytykset, joten PACT- ohjelman rahoituksen on ylipäätään oltava riittävä. 18. Rahoitettavaksi kelpuutettavien toimien osalta tässä esitettyä asetusehdotusta laadittaessa on myös otettu oppia nykyisestä PACT-ohjelmasta. Nykyisen ohjelman mukaan on ollut mahdollista saada 100 prosentin rahoitus esitutkimuksiin, jotka koskivat kaikille hankkeille yhteisiä piirteitä. Koska kokeiluhankkeiden tavoitteet ovat yleensä varsin käytännönläheisiä, 100 prosentin rahoitusosuutta on vuosien mittaan käytetty itse asiassa yhä harvemmin. Näin ollen kyseistä toimenpidetyyppiä ei ole enää otettu mukaan tähän ehdotukseen. On syytä huomauttaa, että tämänkaltaisia tutkimuksia on yhä mahdollista toteuttaa pääosasto VII:n tutkimuksiin yleisesti kohdistettujen määrärahojen puitteissa tarjouspyyntömenettelyjen mukaisesti(6). Toisaalta 50 prosentin tavanomaisen rahoitukseen oikeutetut tiettyä pilottireittiä koskevat toteutettavuustutkimukset on säilytetty, jotta saataisiin yhdistetyissä kuljetuksissa mukana olevat osapuolet osallistumaan hankkeeseen aivan alusta alkaen. 19. Tärkeintä ohjelmassa on luonnollisesti yhä sen innovatiivisia toimenpiteitä koskeva osa. Yleensä näitä toimenpiteitä voidaan rahoittaa yhteensä kolmen vuoden ajan. Uusi PACT toimii jo toteutettujen kokeiluhankkeiden jatkeena ja sen tavoitteena on siten yhdistettyjen kuljetusten kilpailukyvyn parantaminen antamalla rahoitustukea kokeiluhankkeille. Tämä on myös muunnettavissa politiikaksi, jonka avulla tavoitellaan nykyistä tasapainoisempaa intermodaalista kuljetusjärjestelmää. Siten ehdotetaan, että Euroopan yhteisön tuki annetaan innovatiivisiin toimenpiteisiin myönnettävinä avustuksina, joille asetetaan aikarajoitus, joten tuki koskisi vain käynnistämiseen liittyviä investointeja eikä sen avulla tuettaisi tavallista liiketoimintaa. Lisäksi ehdotetaan ohjelmaan osallistumiseen liittyvien menettelytapojen yksinkertaistamista. Analyysillä annettavasta tuen määrästä suhteessa hankkeesta Euroopan yhteisölle koituvaan hyötyyn, jota punnitaan turvallisuuden, ympäristön ja liikennemäärissä (6) On syytä huomauttaa, että nykyisiin kokeiluhankkeisiin, toisin kuin muihin tutkimuksiin tai toimenpiteitä koskeviin tutkimuksiin, jotka saavat 100 prosenttisen rahoituksen, on ollut sovellettava komission tavanomaisia menettelytapoja ja varsinkin velvoitetta julkaista tarjouspyyntö. tapahtuvan siirtymän perusteella, on ratkaiseva merkitys arvioitaessa ehdotuksia ja niiden tärkeysjärjestystä, varsinkin kun rajallisia taloudellisia voimavaroja on hyödynnettävä mahdollisimman tehokkaasti. 20. Edellisessä PACT-ohjelmassa innovatiivisille toimenpiteille annettiin rahoitusta enintään 30 prosenttia. Toimenpiteiden määrittely oli tarkoituksella jätetty avoimeksi, sillä toimien tarkoitus oli nimenomaan kokeilla, mitä markkinoilla haluttiin ja mikä olisi hyödyllistä. Neljän toimintavuoden aikana on itse asiassa ilmennyt monenlaisia tarpeita, mutta tukea saaneet toimet on jaoteltavissa neljään keskeiseen alueeseen: (a) laiteinvestoinnit (yhdistetyissä kuljetuksissa rautateillä ja teillä käytettävät erikoislaitteet) ja uudelleenlastauksessa käytettävät laitteet terminaaleissa (muun muassa nosturitelineet ja kiinteät ja siirrettävät nosturit), (b) varsinkin kansallisissa tai Euroopan yhteisön tutkimusohjelmissa testattujen uusien tekniikoiden ja uuden teknologian kaupalliset sovellukset, (c) osallistuminen infrastruktuuriin pääsyä edistäviin kustannuksiin edellyttäen, etteivät tällaiset tuet ole suurempia kuin kokeiluhankkeiden käsittämien yhdistettyjen kuljetusten palveluiden infrastruktuuriin pääsystä aiheutuvien kustannusten raja- arvot, (d) kaikki logistiikkaa ja koulutusta koskevat toimenpiteet. Täten ehdotetun asetuksen soveltamisvaiheessa jää edelleen runsaasti joustovaraa, vaikka ehdotetusta ohjelmasta rahoitetaan jatkossakin jo valmiiksi sovittuja toimenpiteitä ja eräitä muuttuvia käyttökustannuksia, lukuun ottamatta henkilöstökuluja, energiankäyttöä ja taloudellisia tappioita. Lopuksi on todettava, että tukea voidaan myöntää vain rajoitetuksi ajaksi ja jokaisen hankkeen on saavutettava suorituskykyä koskevat toiminnalliset tavoitteensa ja oltava riittävän kilpailukykyinen viimeistään kyseisen jakson päättyessä, jotta vältettäisiin pitkällä aikavälillä kannattamattomien palvelujen ylläpitäminen. 21. Vaikka hankkeen käynnistämisen yhteydessä voidaankin saada tietoa verkkoon tehtävistä tarpeellisista muutoksista, verkon rakentaminen ja sen kehittäminen kuuluu infrastruktuuria koskevan politiikan alaan (Euroopan laajuiset verkot), jonka rahoitus ja Siten sisältyy kehittämistoimenpiteet^ eivät kuulu PACT-ohjelmaan. Sama pätee tutkimustoimintaan, jota koskee PACT:ia laajemmin sovellettava erityinen Euroopan yhteisön kuljetusalan ohjelma(8). infrastruktuurin talousarvioon. rakentamis- toiseen (7) ( Î) Näi i infrastruktuurin rakentamis- ja kehittämistoimenpiteet kuuluvat 18 päivänä syyskuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) 2236/95 soveltamisalaan. EYVL N:o L 228, 23. 9. 1995, s. 1. Neuvoston päätös 94/914/EY, tehty 15 päivänä joulukuuta 1994, erityisen tutkimus-ja teknologisen kehittämisohjelman, mukaan lukien esittelyohjelma, toteuttamisesta kuljetusalalla, EYVL N:o L 361, 31. 12. 1994. 8 22. PACT:in kautta pyritään vaihtoehtona pelkillç tiekuljetuksille edistämään yhdistettyjen kuljetusten käyttöä, jotka olisivat kilpailukykyisiä laadullisesti ja ennen pitkää myös hinnoittelun puolesta. Edellinen PACT on kattanut sisämaan liikenteessä käytettävät kuljetusmuodot (rautatie-, tie-ja sisävesikuljetukset); merikuljetukset otettiin ohjelmaan mukaan vain siinä tapauksessa, että ne olivat tietyllä Euroopan yhteisön alueella ainoa mahdollinen yhteys muihin Euroopan yhteisön alueisiin. Koska tavoitteena on eri kuljetusmuotojen yhdistäminen, uudessa asetuksessa laajennetaan soveltamisalaa koskemaan lyhyen matkan meriliikennettä, mutta vain jos tämä on PACT:in tavoitteiden mukaista eli edistää muiden vaihtoehtojen käyttöönottoa tiekuljetusten sijaan. 23. Edellisen PACT:in vuotuinen talousarvio oli 2 - 5 miljoonaa ecua. Tätä määrää on ehdotettu korotettavaksi seuraavista syistä: Viime aikoina PACT-rahoitusta edellyttävät hanke-ehdotukset ovat tulleet yhä sanoen enenevässä määrin perinteisestä poikkeavilta yhtiöiltä, liikenteenharjoittajilta, jotka ovat uusia yhdistettyjen kuljetusten markkinoilla, tai jopa nimenomaan näitä uusia vaatimuksia toteuttamaan perustetuilta yhtiöiltä. On selvää, että tämä kehitys tulee voimistumaan seuraavien kolmen vuoden aikana; tämä liittyy direktiivin 91/440/ETY myötä rautatieverkkoihin avautuneisiin yhteyksiin. Tästä on kuitenkin seurauksena, että uuteen PACT-ohjelmaan käytettäviä varoja on lisättävä merkittävästi. toisin yhä vastahakoisempi rautatieyhtiöiden Tämän lisäksi intermodaalikuljetuksissa käytettävän kaluston vanhentuneisuus ja kansallisten suhtautuminen laiteinvestointeihin on saanut aikaan sen, että intermodaalikuljetuksia toimittavat tarvitsevat yhä enemmän erikoisvaunuja vastatakseen liikenteenharjoittajat lisäämällä voitaisiin liikennemäärien mahdolliseen kasvuun. Määrärahoja todennäköisesti nopeuttaa uuden ja niiden uusien uudelleenlastaustekniikoiden käyttöönottoa, joita on kehitetty neljännen tutkimusta koskevan puiteohjelman (1994 - 1998) nojalla, varsinkin Euroopan yhteisön kuljetusalan tutkimusta ja teknologista kehittämistä, mukaan luiden esittely, koskevan erityisohjelman puitteissa(9). liikkuvan kaluston 24. Edellisen PACT-ohjelman tavoin uusi PACT antaa oikeuden toteuttaa hankkeita Euroopan yhteisön ulkopuolella silloinkin, kun niiden toteutuksesta vastaa Euroopan yhteisön alueelle sijoittautumaton yksityinen yhtiö, jos kaksi ehtoa täyttyy, eli jos kyseessä olevan reitin kautta voidaan väittää kulkevan huomattavia liikennemääriä yhteisön alueelle tai sieltä pois ja jos tukea saava yhtiö antaa riittävät takeet toimintansa luotettavuudesta ja vakavaraisuudestaan. 25. Valvonnan osalta on asetusehdotuksessa säilytetty olemassa olevan järjestelmän tärkeimmät piirteet, vaikka varotoimia onkin lisätty. Periaatteena on helpottaa pääsyä ohjelmaan (jonka on oltava avoin kaikille liikenteenharjoittajille, pienet ja keskisuuret yritykset mukaan lukien) ja ottaa samalla käyttöön tehokas täytäntöönpanon tarkistaminen. Soveltaminen onkin tehty mahdollisimman yksinkertaiseksi, ja ohjelmaa (9) Neuvoston päätös 94/914/EY, tehty 27 päivänä heinäkuuta 1994, erityisen tutkimus-ja teknologisen kehittämisohjelman, mukaan lukien esittelyohjelma, toteuttamisesta kuljetusalalla (1994 - 1998). EYVL N:o L 361, 31. 12. 1994. koskevaan tiedotukseen ja sen avoimuuteen on panostettu merkittävällä tavalla ja näitä toimia tullaan myös tehostamaan; toisaalta, kun hanke on käynnistetty, komissio tarkistaa hankkeen etenemisen vähintään kuuden kuukauden välein ja maksaa kustannukset vasta saatuaan todisteet työn suorittamisesta. Lopuksi ehdotuksessa esitetään rajoitusta ohjelman voimassaoloajalle sellaisen tilanteen välttämiseksi, jossa rahoitusta annettaisiin pysyvästi. Näiden toimien keskeisenä tavoitteena on edistää yhdistettyjen kuljetusten lisääntyvää käyttöä. Asetuksessa säädetyn viiden vuoden jakson jälkeen on todettavissa, onko ohjelma saavuttanut tämän tavoitteen. C. TULEVAISUUDEN HAASTEET 26. aiheutuvien kustannusten Intermodaalikuljetuksia koskevan Euroopan yhteisön politiikan tavoitteena on muun muassa oikaista yhdistettyjen kuljetusten taloudellisesti epäedullista asemaa, joka johtuu yhteiskunnalle painottamisesta kuljetusmaksuissa. Tämä olisi osa pitkällä aikavälillä toteutettavaa muutosta, jossa kuljetusten todelliset kustannukset sisältyisivät jälleen hintoihin. PACT:issa säädetyt, tässä ehdotetut toimenpiteet edustavat vain yhtä mahdollista välinettä, ja toinen vaihtoehto olisi vastaavanlaisen järjestelmän luominen kansallisella tasolla. Komissio on aloittanut kuljetusalan valtion tukia koskevien periaatteiden ja ohjeiden yleisen uudelleenarvioinnin. Komissio harkitsee myös tähän liittyviä yhdistettyjä kuljetuksia koskevia mahdollisia toimia. vähäisestä liian 27. Ensimmäinen kysymys on, onko oikein pitää rautateiden tai yhdistettyjen kuljetusten infrastruktuurien rahoitusta valtion tukena. Tätä kysymystä on syytä harkita, varsinkin kun direktiivi 91/440(10) sisältää periaatteen, jonka mukaan oikeutta käyttää rautatieverkkoa ei saa rajoittaa; periaatetta saatettaisiin soveltaa myös julkisten yritysten omistamiin tuon saman vapaan käyttöoikeuden jos intermodaaliterminaaleihin, periaatteen katsotaan soveltuvan niihin. 28. Toinen näkökohta, jota on harkittava valtion tukien kannalta, koskee rautateiden infrastruktuurin käytöstä aiheutuvia kustannuksia. Kuten tässä ehdotuksessa esitetään, rautateiden infrastruktuurin käytöstä julkisista varoista maksettavia tukia, tässä tapauksessa valtion eikä niinkään Euroopan yhteisön myöntämiä tukia, tarkastellaan erityisesti siitä lähtökohdasta käsin, että rautatiekuljetuksille maksetaan korvauksia niiden huonomman aseman perusteella (ja sama pätee siten rautateitse ja maanteitse tapahtuviin yhdistettyihin kuljetuksiin). Epäedullinen asema johtuu siitä, että usein yhteiskunnalle aiheutuvia kustannuksia ei oteta riittävästi huomioon tiekuljetusten hinnoissa. Tämä pätee ainoastaan silloin, kun tuen määrä on korkeintaan täsmälleen sen suuruinen, että sillä voidaan tasoittaa rautateiden epäedullinen asema. 29. Lopulta Ci myös sopiva aika harkita vuoristojen kautta kulkevan liikenteen ongelmaa. Koska Alppien tai Pyreneitten maantiereitit usein kulkevat ekologisesti helposti haavoittuvien alueiden läpi, ei rautatieliikenne voi kilpailla tieliikenteen kanssa tiehi iqjen ollessa nykyisellä tasolla, sillä geologiset olosuhteet lisäävät kustannuksia. Tät \ nimenomaisessa tapauksessa saattaisi olla tarpeen tukea vuoristojen kautta kulkevaa liikennettä entistä enemmän ottaen huomioon ympäristön ja turvallisuuden (10) Neuvoston direktiivi 91/440/ETY, annettu 29 päivänä heinäkuuta 1991, yhteisön rautateiden kehittämisestä, EYVL No L 237, 24. 8. 1991. 10 asettamat merkittävät herää kysymys käyttökustannuksiin myönnettävistä valtion tuista. Tämä saattaa johtaa Euroopan yhteisön valtion tukea koskevien sääntöjen muuttamiseen kuljetusalalla edellä mainittujen olosuhteiden osalta. ääritilanteissa rajoitukset; näissä 30. Näiden lisäksi on vielä yksi alue, jolla Euroopan yhteisön antamat avustukset ja valtion tuet voivat olla tarpeellisia: investoinnit yhdistetyissä kuljetuksissa käytettäviin (kontteja, laitteisiin. Erityisesti vaihtokuormatiloja, korokkeita, puoliperävaunuja) ei voi esteen sattuessa käyttää edelleen tiekuljetuksissa muutoin kuin kohtuuttomin kustannuksin, ja useille yrityksille tällaisen riskin ottaminen ei yksinkertaisesti ole taloudellisesti mahdollista. Parhaillaan tutkitaan mahdollisuuksia muuttaa tällaisiin laitteisiin sovellettavaa verotusta. intermodaalikuljetuksissa käytettäviä laitteita 31. On myös tarpeen vauhdittaa tutkimusta j a kehittämistä koskevia toimia; P ACT-ohj elma on osoittanut, että uusien tekniikoiden soveltaminen yhdistettyihin kuljetuksiin edellyttää taloudellisten avustusten antamista, sillä suuria rautatieverkostoja lukuun ottamatta tällä alalla toimivat yritykset eivät ole riittävän suuria eikä niillä ole tarvittavia resursseja, jotta ne voisivat toteuttaa nämä työt yksin. Edellä 23 kohdassa mainitun neljännen - lisäksi komissio on käynnistänyt "tutkimus ja puiteohjelman toimintayksiköitä (erityisryhmiä) tutkimuksen alalla (yksi näistä käsittelee eri kuljetusmuotojen yhdistämistä, SEK(95) 1824), komissio on aikeissa keskittyä eräisiin tämän alan tutkimusaiheisiin (KOM(96) 12) ja harkitsee tiedonannon antamista liikennettä koskevassa tavaroiden maantiekuljetusten ympäristötekijöistä, kuten komission toimintaohjelmassakin on ilmoitettu(11). Tätä työtä on jatkettava; tässä ehdotettu uusi PACT on yhteensopiva kaikkien näiden toimien kanssa, sillä siinä käyttöön otetut uudet taloudelliset keinot tehostavat näiden ohjelmien vaikutusta edistäessään seuraavaa vaihetta, johon sisältyy markkinointi ja kaupallisiin sovelluksiin liittyvät kokeilut. teollisuus" 32. Lopuksi on syytä tarkastella myös Euroopan unioniin kuulumattomia alueita. Rautaesiripun avautuminen on johtanut itään suuntautuviin liikennevirtauksiin, jotka ovat alkaneet yhä enenevissä määrin täyttää Keski-ja Itä-Euroopan liikenneverkot. Nyt kun näiden maiden on kiireellisesti kehitettävä vaihtoehtoisia kuljetusmuotoja, niillä on vastassaan monta ongelmaa: intermodaalikuljetuksessa (sekä uudelleenlastauksessa että kuljetuksessa) tarvittavaa laitteistoa on vähän tai se puuttuu kokonaan ja investointeihin on saatavilla vain vähän varoja, maantiekuljetusten markkinat ovat erittäin hajanaiset ja rautatieverkon rakenne on joustamaton ja tehoton. Intermodaalikuljetusten reittien kehittäminen on yksi tapa vastata tähän, mutta rinnan infrastruktuurien luomisen kanssa on myös toteutettava niiden käyttöä edistäviä toimenpiteitä. Tässä mielessä PACT- ohjelman puitteissa Euroopan unionissa tehty kokeilu on hyvä esimerkki siitä, mikä on mahdollista. Nykyisestä PACT-ohjelmasta on jo rahoitettu Euroopan yhteisön alueelta Itä-Eurooppaan kulkevia reittejä koskevia toimia {katso edellä 12 kohta) ja nyt ehdotettu asetus antaa myös mahdollisuuden tähän. Lisäksi komissio tutkii nyt mahdollisuutta edistää yhdistettyjä kuljetuksia Keski- ja Itä-Euroopan alueella (esimerkiksi yhteyksiä Itä-Euroopan sisällä) ja tämänkaltaisten toimien toteuttamiseen soveltuvia välineitä. Komissio antaa kertomuksen toimenpiteistä, joiden toteuttaminen on tarpeen Keski- ja (11) KOM(95) 302. 11 Itä-Euroopan maissa, ja kustannustehokkaimmista toimista. Komissio laatii tarvittaessa ehdotuksensa vuoden 1996 loppuun mennessä. taata ratkaistavaksi, liikkuvuuden pitkällä aikavälillä tehokkaan luodakseen ja Voidakseen liikennejärjestelmän Euroopan unionin on keskityttävä intermodaalikuljetuksiin perustuvaan lähestymistapaan tavaraliikenteessä. Kun kuljetustavan valinnan on jäätävä jatkossakin käyttäjien edelleen liikenteenharjoittajia ja tehdä yhdistettyihin kuljetuksiin siirtyminen heille mahdolliseksi poistamalla kaikki niin lainsäädäntöön kuin taloudellisiinkin näkökohtiinkin perustuvat esteet, jotka vaikeuttavat ympäristön kannalta vähiten haitallisten kuljetusmuotojen käyttöä. Tällaisen yhä tarpeellisemmaksi käyvän politiikan onnistuminen riippuu Euroopan unionin kyvystä suostutella taloudellisia toimijoita noudattamaan tätä suuntausta ja auttaa heitä siinä sekä kehittää sellainen johdonmukainen kansainvälinen toimintaohjelma intermodaalikuljetusten edistämiseksi, jossa otetaan huomioon myös naapurivaltiomme ja kytketään heidät mukaan toimintaan. välttämätöntä kuunnella on 12 Ehdotus NEUVOSTON DIREKTIIVIKSI EY yhteisön rahoitustuen myöntämisestä yhdistettyjen tavarankuljetusten edistämiseksi toteutettavia toimia varten 13 PERUSTELUT Ehdotuksen yleinen tavoite 1. 2. 3. 4. Tämän ehdotuksen yleisenä tavoitteena on toimia jatkeena yhdistettyjen kuljetusten kokeiluhankkeiden edistämiseksi myönnettävää rahoitustukea koskevalle nykyiselle ohjelmalle (PACT(1)) ja laajentaa tämän soveltamisalaa. PACT käynnistettiin vuonna 1992 viiden vuoden koeajaksi. Nyt kun kokeiluhankkeet ovat olleet käytössä neljän vuoden ajan, järjestelyt yhdistetään tässä ehdotuksessa vuonna 1997 alkavaksi viisivuotisohjelmaksi. Koska ohjelmassa on alkamassa täysipainoisen toiminnan vaihe, ehdotuksessa laajennetaan käytettävissä olevien määrärahatyyppien valikoimaa. Euroopan laajuisen yhdistettyjen kuljetusten verkoston perustamista koskevassa 30 päivänä lokakuuta 1990 antamassaan päätöslauselmassa(2) neuvosto korosti tarvetta hyödyntää Euroopan yhteisön kuljetusalan voimavaroja mahdollisimman tehokkaasti ottaen kuitenkin samalla huomioon tarpeen suojella ympäristöä. Yksi luonteva ratkaisu olisi yhdistettyjen kuljetusten käytön lisääminen. Nykyisin on hyväksytty se tosiasia, täysin vastaa yksittäisten matkojen etteivät kaikkien kuljetusmuotojen hinnat yhteiskunnalle aiheuttamia kustannuksia ympäristövaikutusten, käyttäjien ja kolmansien osapuolten turvallisuuden ja liikenteen ruuhkautumisen osalta. Tämä tilanne saattaa yhdistetyt kuljetukset erittäin epäedulliseen asemaan, joten on osoittautunut tarpeelliseksi toimeenpanna politiikkoja tämän epäsuhdan tasoittamiseksi ja auttaa tätä alaa kohentamaan suoritustasoaan varsinkin toiminnan järjestämisen ja logistiikan osalta. Näihin päätelmiin pohjautui komission päätös käynnistää PACT-ohjelma vuonna 1992. Nyt esitettävässä ehdotuksessa on säilytetty voimassa olevien kokeiluhankkeiden piirteet, mutta siinä laajennetaan niiden maantieteellistä soveltamisalaa käsittämään myös meriliikenteen. Viimeisten neljän vuoden aikana kertyneiden kokemusten valossa on annettavan taloudellisen tuen painotusta hiukan muutettu. Ehdotuksessa lakkautetaan mahdollisuus saada 100 prosentin suuruista tukea esitutkimuksille, otetaan käyttöön konkreettisiin hankkeisiin liittyvien toteutettavuustutkimusten 50 prosentin tuki ja määritellään innovatiivisiin toimenpiteisiin sovellettavan 30 prosentin tuen perusteet selkeämmin. Siinä esitetään hankkeiden valinnassa ja seurannassa noudatettavien menettelytapojen parannuksia sekä arviointia koskevien säädösten tehostamista. Lopuksi on tärkeää painottaa, että yhdistettyjen kuljetusten kehittämisen avulla on liikenteen siirtymistä maanteiltä tarkoitus kannustaa todellisen ja mahdollisen ympäristön kannalta hyväksyttävämpiin kuljetusmuotoihin, kuten rautateille, sisävesi- ja meriliikenteeseen. Tämä uusi ohjelma voi myös vähentää liikenteen ympäristöhaittoja luonnonwojen käytön, ilman, veden ja maaperän saastumisen sekä ihmisten terveydelle ja turvallisuudelle aiheutuvien vaikutusten osalta. Se edistää myös Euroopan alueiden kestävää kehitystä parantaessaan Euroopan reuna-alueiden yhteyksiä Eurooppaan tukemalla yhdistettyjen kuljetusten käyttöä. (i) (2) PACT: Pilot Actions for Combined Transport. Komission päätös 93/45/EY, tehty 22 päivänä joulukuuta 1992, rahoitustuen myöntämisestä yhdistettyjen kuljetusten edistämiseksi järjestettäviä kokeiluhankkeita varten, EYVL N:o L 16, 25. 1. 1993, s. 55. Neuvoston pääsihteeristön 12 päivänä marraskuuta 1990 antama ilmoitus N:o 9832/90. 14 Toissijaisuuden periaatteen osalta voidaan Euroopan yhteisön suunnittelemia toimia tarkastella neljän keskeisen kysymyksen pohjalta. (a) Mitkä ovat ohjelman tavoitteet suhteessa Euroopan yhteisön velvoitteisiin? tavaraliikennejärjestelmän, Tehokkaan joka pystyy vastaamaan käyttäjien liikenneverkolle asettamiin vaatimuksiin, rakentaminen ja ylläpitäminen on Euroopan unionin velvollisuus. Yhdistetyillä kuljetuksilla on merkittävä tehtävä kyseisessä järjestelmässä, koska ne edistävät kuljetuskapasiteetin tehokkaampaa käyttöä. Yhdistettyjen kuljetusten kehityksellä on kuitenkin huomattavia rajoitteita edellä mainituista syistä. Lyhyellä aikavälillä nämä ongelmat voidaan ratkaista ainoastaan rahoitustukeen liittyvillä järjestelyillä. Komissio otti tällaisen ohjelman käyttöön kokeilutarkoituksessa vuonna 1992. Nyt esitettävän ehdotuksen tavoitteena on vakauttaa ohjelmaa tekemällä muutokset, jotka ovat viimeisten neljän vuoden aikana saatujen kokemusten pohjalta osoittautuneet tarpeellisiksi. (b) Onko Euroopan yhteisö yksin vastuussa tästä ehdotuksesta vai jakautuuko vastuu myös jäsenvaltioille? Ohjelma liittyy Euroopan yhteisön tasolla toteutettavaan yhdistettyjen kuljetusten kehittämiseen ja koskee siksi pääsääntöisesti kansainvälisiä reittejä, joten toimien toteuttaminen Euroopan yhteisön tasolla vaikuttaa tarkoituksenmukaiselta. Tästä syystä ehdotus tehdään perustamissopimuksen 75 artiklan perusteella ja yhteisö on siitä näin ollen yksin vastuussa. (c) Mitä toimenpiteitä on yhteisön käytettävissä? Yhteisöllä on jo ohjelmia, joilla tuetaan infrastruktuuria (Euroopan laajuiset verkot)(neuvoston asetus 2236/95) ja tutkimusta (neuvoston päätös 94/914/EY). Ehdotettu ohjelma voi osaltaan täydentää näitä molempia, sillä vaikka siitä on suljettu pois infrastruktuuriin kohdistuvat toimenpiteet, on Euroopan laajuiseen yhdistettyjen kuljetusten verkkoon kuuluvat reitit asetettava etusijalle. Vastaavasti on todettava, että vaikka ohjelmasta ei voida antaa tukea tutkimushankkeille, on sen avulla mahdollista tukea seuraavaa vaihetta, jossa kaupallisessa toiminnassa käytetään ensimmäistä kertaa neljänteen puiteohjelmaan (1994 - 1998) kuuluvien Euroopan yhteisön TTK-toimien(3) yhteydessä teknisen toteuttamiskelpoisuutensa osalta jo testattua teknologiaa. Ehdotettu ohjelma tulee näin ollen luomaan mahdollisuuksia jo olemassa olevien yhteisön välineiden yhteistoiminnan tehostamiseen. (3) Varsinkin intermodaalialan erityisryhmässä (the intermodality task force) tai liikenteen alalla tutkimusta ja teknologista kehittämistä, esittely mukaan lukien, koskevassa erityisohjelmassa (1994 -1998), joka hyväksyttiin 15 päivänä joulukuuta 1994 tehdyllä neuvoston päätöksellä 94/914/EY (EYVL N:o L 361, 31. 12. 1994), sekä tutkimuksen ja teollisuuden yhdistettyjä kuljetuksia käsittelevässä erityisryhmässä (Research-Industry Task Force on Intermodal Transport )(SEC(95) 1824). 15 (d) Onko vksi yhteinen säädös tarpeen vai riittääkö direktiivi? Asetus on paras ratkaisu, kun on kyseessä Euroopan yhteisön antama rahoitustuki, jota komissio hallinnoi yksin. Artiklakohtainen selvitys 1. 2. 3. 4. 1 artiklassa esitetään ehdotetun asetuksen mukaan rahoitettavien toimien yleiset ja erityiset tavoitteet. 2 artikla sisältää asetuksessa käytettävien käsitteiden määritelmät ja soveltamisalan. Myös hankkeet, joiden aloitus- tai päätöskohta sijaitsee yhteisön alueen ulkopuolella, voidaan ottaa huomioon, jos on osoitettavissa, että Euroopan yhteisölle on hyötyä näistä hankkeista. 3 artiklassa asetetaan ehdotettujen hankkeiden rahoituskelpoisuuden edellytykset. Toimenpiteet, joiden tarkoituksena on täyttää asetuksen erityiset tavoitteet, voivat saada tukea. Niiden tavoitteena on oltava joko yhdistettyjen kuljetusten kilpailukyvyn parantaminen niin hinnan kuin palvelujen laadunkin osalta tiekuljetuksiin verrattaessa tai kehittyneen tai yhdistettyjen kuljetusten saatavuuden parantaminen yrityksille näiden koosta riippumatta. teknologian käytön edistäminen yhdistetyissä kuljetuksissa Hanke-ehdotukset voidaan hyväksyä ainoastaan siinä tapauksessa, että valtiot, joiden alueella hankkeet toteutetaan, ovat antaneet niille hyväksyntänsä. sanoen tarkoin määriteltyihin 4 artiklassa asetetaan rahoitustuen määrää koskevat säännöt. Tukea voidaan myöntää tiettyä reittiä koskevalle toteutettavuustutkimukselle sekä innovatiivisille toimenpiteille, toisin ja eräisiin muuttuviin käyttökustannuksiin lukuun ottamatta henkilöstö- ja energiakustannuksia tai varoja tappioiden peittämiseen. Asetus kattaa yhdistetyissä kuljetuksissa käytettäviin laitteisiin, rautatie- ja sisävesi-infrastruktuurin käytön lisäämiseen, aiemmin testattujen ja hyväksyttyjen tekniikoiden, teknologian ja laitteiden kaupallisiin sovelluksiin sekä logistiikkaan, henkilökunnan koulutukseen ja ohjelman mainostamiseen liittyviin hankkeisiin tehtävät investoinnit. investointeihin 4 artiklassa ilmoitetaan yhteisön tuen enimmäismäärät prosentteina. Jäsenvaltioilla on 4 artiklan mukaan oikeus myöntää taloudellista apua nykyisen yhteisön ohjelman perusteella jos ne noudattavat asiaa koskevaa yhteisölainsäädäntöä, varsinkin perustamissopimuksen 77, 92 ja 93 artiklaa ja näiden täytäntöönpanoa koskevaa lainsäädäntöä(4). toimenpiteisiin, tuettuihin jo (4) Neuvoston asetus 1107/70, annettu 4 päivänä kesäkuuta 1970, tuen myöntämisestä rautatie, maantie-ja sisävesiliikenteeseen (EYVL N:o L 130, 15. 6. 1970). 16 5. 5 artiklassa esitetään asetuksen soveltamisessa noudatettava menettelytapa. Menettely perustuu kolmelle periaatteelle: (i) ohjelmaan pääsyn on oltava helppoa varsinkin pienille ja keskisuurille yrityksille; (ii) hakemusten sisältöä ja muotoa koskevien sääntöjen avulla on varmistettava, että jokaista hakemusta käsitellään samalla tavoin; (iii) komission on saatava riittävästi tietoa kyetäkseen valitsemaan ainoastaan PACT- ohjelman tavoitteiden toteutumista edistävät hankkeet. 6 artiklassa esitetään rahoitustuen myöntämisessä noudatettavat menettelytavat ja valintaperusteet. 7 artiklassa käsitellään päätöksentekomenettelyä. Tätä tarkoitusta varten kansallisista asiantuntijoista kootaan neuvoa-antava komitea, joka toimii menettelystä komissiolle siirrettyä päätöksentekovaltaa käytettäessä 13 päivänä heinäkuuta 1987 tehdyn neuvoston päätöksen(S) 2 artiklan II kohdan a alakohdan mukaisesti. 8 artiklassa annetaan rahoitusta koskevat määräykset. 9 artiklassa säädetään jo käynnistettyjen toimien rahoitusta koskevasta valvonnasta. 6. 7. 8. 9. 10. 10 artikla koskee seuranta-ja arviointimenetelmiä. 11. 11 artiklassa edellytetään, että kahden vuoden kuluttua asetuksen voimaantulosta komissio laatii parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle lähetettävän kertomuksen ohjelman edistymisestä. Tässä artiklassa säädetään myös, että ohjelma on arvioitava komission arviointiperiaatteiden mukaisesti. 12. 12 artiklan mukaan ohjelmasta tukea saavien on tiedotettava Euroopan yhteisön osallistumisesta siihen niin laajasti kuin on mahdollista. 13. 13 artiklassa ilmoitetaan, että ohjelma kestää 31 päivään joulukuuta 2001. 14. 14 artiklassa säädetään asetuksen voimaantulopäivä. (5) Neuvoston päätös 87/373/ETY, annettu 13 päivänä heinäkuuta 1987, EYVL N:o L 197, 18. 7. 1987. 17 Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI EY yhteisön rahoitustuen myöntämisestä yhdistettyjen tavarankuljetusten edistämiseksi toteutettavia toimia varten EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 75 artiklan 1 kohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen(1), ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(2), noudattaa perustamissopimuksen 189 c artiklassa parlamentin kanssa yhdessä toimien(3), tarkoitettua menettelyä Euroopan sekä katsoo, että nykytilanne ja kuljetusalan odotettavissa oleva kehitys yhteisössä edellyttävät, että yhteisön liikennevarojen hallinto järjestetään parhaalla mahdollisella tavalla ympäristönsuojelun asettamien vaatimusten mukaisesti; tähän sisältyy yhdistettyjen kuljetusten käytön edistäminen, kuten neuvosto yhdistettyjen kuljetusten verkon perustamisesta Eurooppaan 30 päivänä lokakuuta 1990 antamassaan päätöslauselmassa toteaa, yhdistettyjen kuljetusten verkon luomiseen olisi liitettävä eri kuljetusmuotoja yhdistävien kuljetusketjujen järjestämistä koskevat toimenpiteet, mainitun 30 päivänä lokakuuta 1990 annetun neuvoston päätöslauselman jälkeen komissio otti päätöksellä 93/45/ETY(4) käyttöön yhdistettyjen kuljetusten edistämiseksi järjestettäviä pilottihankkeita varten myönnettäviä rahoitustukia koskevan viisivuotisen koeluonteisen järjestelmän, jonka voimassaoloaika päättyy 31 päivänä joulukuuta 1996, toimet kyseisellä alueella ovat ja yhteisön kokeiluluontoinen järjestelmä on syytä muuttaa yhteisön edun mukaiseksi yhdistettyjen kuljetusten alan varsinaiseksi toimintakehykseksi, jossa otetaan huomioon vuodesta 1992 lähtien kertynyt kokemus, selvästi osoittautuneet hyödyllisiksi, (i) (2) (3) (4) EYVL N:o L 16, 25. 1. 1993, s. 55. 18 toimien tarkoituksena on edistää yhdistettyjen kuljetusten yhteiskunnalle tuottamaa hyötyä ruuhkautumista ja varsinkin ympäristönäkökohdat huomioonottamalla ja edistämällä osaltaan myös kestävää alueiden kehitystä, liikenneturvallisuutta parantamalla vähentämällä, tavoitteena laajuisen toimien perimmäisenä kuljetusjärjestelmän kehittämistä tukemalla pitkien matkojen maantiekuljetuksille vaihtoehtoisten markkinoille hyväksyttävien kuljetusmuotojen käyttöönottoa; tämän vuoksi tällä asetuksella tuettavien toimien tuloksena ei saisi olla maantiereittien ottaminen uudestaan käyttöön, tehokkaan Euroopan edistää on nämä toimet koskevat yhteisön yhdistettyjä kuljetuksia, Euroopan yhteisön alueen ulkopuolella tapahtuvat kuljetukset mukaan lukien, ja tämän vuoksi on voitava ottaa huomioon myös osittain yhteisön ulkopuolella sijaitsevat reitit silloin, kun yhteisön etu on osoitettavissa liikennemäärien perusteella, laitteisiin, kuljetusmuodon vapaan valinnan periaatteen mukaisesti näihin toimiin sisältyy rahoitustuki yhdistetyissä kuljetuksissa käytettäviin sisävesiliikenteen infrastruktuuriin pääsyn mahdollistaviin toimenpiteisiin, tekniikan, teknologian tai aiemmin jo testattujen ja hyväksyttyjen laitteiden kaupallisiin sovelluksiin sekä logistiikkaan, henkilöstön koulutukseen ja toimista tiedottamiseen tehtäviin investointeihin, liikenteen infrastruktuurin rakentamista ja kehittämishankkeita sekä teknologisen tutkimuksen hankkeita lukuun ottamatta - silloin kun hankkeet ovat toteutettavuustutkimuksia tai yhdistettyjen kuljetusten kilpailukyvyn parantamiseen innovatiivisten hankkeiden rahoittamista, tarkoitettujen rautatie- ja tämän asetuksen mukaisen rahoitustuen perusteet poikkeavat Euroopan laajuisten verkkojen alaan liittyvän yhteisön rahoitustuen myöntämistä koskevista yleisistä säännöistä 18 päivänä syyskuuta 1995 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2236/95(5) sekä kuljetusalan tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen, mukaan lukien esittely, erityisohjelmasta (1994 - 1998) 15 päivänä joulukuuta 1994 tehdyssä neuvoston päätöksessä 94/914/EY*6* ilmoitetuista perusteista; tämän vuoksi voidaan sallia useampien samalla pilottireitillä toteutettavien toimenpiteiden rahoittaminen, koska näin aikaansaatu yhteisvaikutus voi olla suotuisa; tämän vuoksi yhteisön tutkimustoiminnalle ja Euroopan laajuisten verkkojen valmistumiselle voidaan antaa täydentävää tukea tästä yhteisön tuesta, edellä mainituista syistä ja ottaen huomioon, että valittavat hankkeet ovat Euroopan yhteisön edun mukaisia ja että hankkeet ovat komission jatkuvan seurannan alaisia, jäsenvaltiot saavat antaa rahoitustukea hankkeeseen kuuluville toimenpiteille, jos ne ovat perustamissopimuksen 77, 92 ja 93 artiklan sekä sovellettavan lainsäädännön mukaisia, yhteisön rahoitustukea voidaan antaa rajoitetun ajan ja sen on toimittava erityisenä kannustimena liikenteenharjoittajille tällaisten palvelujen tuottamiseksi, (5) (6) EYVL N:o L 228, 23. 9. 1995, s. 1. EYVL N:o L 361, 31. 12. 1994, s. 56. 19 tämän asetuksen soveltamista on tarpeen seurata säännöllisesti ja tämän vuoksi komission on annettava kertomus tästä edistymisestä Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle kahden vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaan tulemisesta, ja tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien toimien tavoitteena on edistää yhdistettyjen kuljetusten hankkeiden käynnistämistä ja tämän vuoksi näiden toimien on oltava voimassa rajoitetun ajan, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Tarkoitus Tässä asetuksessa täsmennetään sovellettavat edellytykset, säännöt ja menettelytavat myönnettäessä yhteisön tukea hankkeille, jotka lisäävät osaltaan yhdistettyjen kuljetusten käyttöä a) b) c) parantamalla yhdistettyjen kuljetusten kilpailukykyä sekä hinnan että palvelujen laadun osalta maantieliikenteeseen nähden; tai edistämällä kehittyneen teknologian käyttöä yhdistetyissä kuljetuksissa; tai parantamalla yritysten koosta riippumatta niiden mahdollisuuksia käyttää yhdistettyjä kuljetuksia. 2 artikla Määritelmät 1. Tässä asetuksessa tarkoitetaan: a) b) c) 'intermodaalikuljetuksissa käytettävällä laitteella' konttia, koroketta, vaihtokuormatilaa tai tieliikenteessä käytettävää ajoneuvoa; meri- tai sisävesialukset eivät kuitenkaan sisälly käsitteeseen, 'yhdistetyillä kuljetuksilla' mitä tahansa jäsenvaltioiden välistä tavaroiden kuljetusta intermodaalikuljetuksissa käytettävillä laitteilla purkamatta tavaraa näistä laitteista missään vaiheessa matkan aikana ja käyttäen vähintään kahta erilaista kuljetusmuotoa, jotka voivat olla maantie-, rautatie-, sisävesi- tai merikuljetusta ja pitäen maantieosuudet mahdollisimman lyhyinä, 'liikenteenharjoittajalla' mitä tahansa tavaroiden yhdistettyjen kuljetusten palveluja tarjoavaa yritystä, joka käyttää omia tai leasing-laitteita kaikkiin palveluihin tai osaan niistä, mutta käyttää tai sisävesiosuudella. toista yritystä kuljetuksen rautatie-, meriliikenne- 20 2. Yhteisön alueella yhdistettyjä kuljetuksia koskevissa toimissa on etusija Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 1692/96/EY™ määritellyillä kuljetusväylillä. Kuljetusväylää, jolla toteutetaan yksi tai useampi tässä asetuksessa tarkoitettu yhdistettyjä kuljetuksia koskeva toimi, kutsutaan pilottireitiksi. Nämä toimet voivat myös koskea yhteisön alueen ulkopuolella olevia yhdistettyjen kuljetusten reittejä, jos tämä on perusteltua yhteisöön tulevan tai sieltä lähtevän suuren liikennemäärän vuoksi. 3 artikla Tukikelpoiset toimet 1. Yhteisön rahoitustukea voidaan myöntää sellaisiin yhdistettyjä kuljetuksia koskeviin toimiin jo olemassa oleville pilottireiteille tai käyttöön otettaville pilottireiteille, joiden tarkoituksena on kokeilla tavoitteiden saavuttamiseksi. toimenpiteitä 1 artiklassa lueteltujen 2. Kaikkiin toimia koskeviin hakemuksiin on saatava ensin hyväksyntä niiltä jäsenvaltioilta, joiden alueella toimen kattama yhdistettyjen kuljetusten reitti sijaitsee. 3. 4. Yhteisön rahoitustukea ei myönnetä 27 päivästä kesäkuuta 1997 lähtien rautatieinfrastruktuurin käytöstä johtuvien kustannusten kattamiseksi toteutettaviin toimenpiteisiin tai rautatiekuljetuskustannuksiin, jos rautatieyrityksellä ei ole neuvoston asetuksen 95/18/EY<8) 2 artiklassa tarkoitettua toimilupaa. Tämän asetuksen 4 artiklan 2 kohdan a, b ja c alakohdan mukaisiin innovatiivisiin toimenpiteisiin tarkoitettua yhteisön rahoitustukea ei saa myöntää neuvoston direktiivin 91/440/ETY(9) 3 artiklassa tarkoitetulle rautateiden infrastruktuurin hallinnolle eikä mainitun direktiivin 3 artiklassa tarkoitetulle rautatieyritykselle direktiivin 10 artiklan 2 kohdassa mainituin poikkeuksin. 4 artikla Rahoitustuen laajuus 1. Yhteisön rahoitustukea voidaan antaa: a) tiettyä pilottireittiä koskeviin toteutettavuustutkimuksiin, b) innovatiivisiin toimenpiteisiin, toisin sanoen tiettyihin investointeihin ja eräisiin muuttuviin käyttökustannuksiin henkilöstökustannuksia, energiankäyttöä ja taloudellisten tappioi4en kattamista lukuun ottamatta. (7) (8) (9) EYVL N:o L 228, 9. 9. 1996, s. 1. EYVL N:o L 143, 27. 6. 1995, s. 70. EYVL N:o L 237, 24. 8. 1991, s. 25. 21 Rahoitustuki rajoitetaan 50 prosenttiin toteutettavuustutkimusten osalta ja 30 prosenttiin innovatiivisten toimenpiteiden osalta. Näiden on oltava ensisijaisesti: a) intermodaalikuljetuksissa käytettäviin laitteisiin tehtäviä investointeja, ja lisäksi edellytetään, että tuensaaja tai tuensaajat sitoutuvat pitämään laitteet kyseisellä reitillä vähintään viiden vuoden ajan; b) uudelleenlastauslaitteisiin tehtäviä investointeja kaikissa kuljetusmuodoissa; c) osallistumista kustannuksiin; rautatie- ja sisävesi-infrastruktuuriin pääsystä aiheutuviin d) varsinkin eurooppalaisissa tutkimusohjelmissa, telematiikan ohjelma mukaan lukien, aiemmin testattujen ja hyväksyttyjen tekniikoiden, teknologioiden tai laitteiden käyttöönottoa kaupallisessa toiminnassa; e) tämän asetuksen mukaisia logistiikkaan, henkilöstön koulutukseen ja tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvaan toimen mainostamiseen liittyviä toimenpiteitä. Jäsenvaltiot voivat myöntää yhteisön rahoitustuen saajille rahoitusta samoihin toimiin, jos ne noudattavat perustamissopimuksen 77, 92 ja 93 artiklaa sekä valtion tukea ja julkisia hankintoja koskevaa yhteisön lainsäädäntöä. 5 artikla Hanketta koskevien hakemusten jättäminen Jäsenvaltio tai yksityinen tai julkinen yhteisön alueelle tai sen ulkopuolelle sijoittautunut yritys voi esittää komissiolle yhdistettyjä kuljetuksia koskevia toimia käsittävän hankkeen. Useampi valtio tai yritys voi myös esittää hankkeita yhdessä. Hakemukseen on sisällyttävä kuvaus hankkeesta ottaen huomioon seuraavat seikat: a. Hankkeen laatu innovatiivinen hanke toteutettavuustutkimus (tutkimuksen tavoite, menetelmät ja kustannukset mukaan lukien) b. Hankkeen kuvaus (esimerkiksi hankkeessa mukana olevat kuljetusmuodot ja liikenteenharjoittajat suunnitellun hankkeen peruste liikenneruuhkat, mahdolliset markkinat, alueen etäinen sijainti) innovatiiviset piirteet suhteessa nykyiseen tilanteeseen yhteistoiminnan intensiteetti ja laatu hankkeen kesto tuen tarve (esimerkiksi myönnetty tai mahdollisesti saatava muu tuki, hakijoiden taloudelliset voimavarat) pyydetty tuen määrä ecuina asiakkaiden pyynnöt, 22 c. Hankkeen reitti/yhteyslinja reitin merkitys yhteisön taloudelle (eri kuljetusmuodoilla kuljetetut määrät; kehitysmahdollisuudet) reitin merkitys yhteisön kuljetuspolitiikalle (pilottireitin ottaminen mukaan yhteisön Euroopan laajuiseen yhdistettyjen kuljetusten verkkoon, pilottireitin merkitys kolmansissa maissa olevien monimuotokuljetusten käytävien osalta) markkinaolosuhteet, olemassa olevat palvelut ja teknologia mukaan lukien, myös muiden kuljetusmuotojen osalta d. pyydetyn yhteisön tuen laatu 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti. 3. Hakemuksissaan hakijat määrittelevät sekä hankkeidensa tavoitteet että keinot näihin tavoitteisiin pääsemiseksi. Hakemuksen on sisällettävä kaikki tarvittavat tiedot, jotta komissio voi suorittaa valinnan 6 artiklan 1-4 kohdan mukaisesti. 4. Jotta hankkeet voidaan arvioida, on jokaiseen yhdistettyjä kuljetuksia koskevia toimia koskevaan hakemukseen sisällyttävä 2 ja 3 kohdassa lueteltujen seikkojen lisäksi: a) hakijoiden aiesopimus, johon sisältyy hakijoiden sitoumus toteuttaa hanke, jos hakemuksessa tarkoitettu rahoitustuki myönnetään, b) c) rahoitusselvitys, jossa eritellään kaikki kustannukset ecuissa ja muu hankkeen ehdotettu rahoitus kokonaisuudessaan, liite, jossa luetellaan hankkeen osallistujat ja ilmoitetaan niiden toiminnan oikeudellinen muotoja taloudellinen suorituskyky. 5. Heti kun komissio saa hanketta koskevan hakemuksen, on komission tarkistettava, onko ehdotettu hanke rahoituskelpoinen 2, 3 ja 4 artiklan nojalla. 6 artikla Hankkeiden valinta - Rahoitustuen myöntäminen 1. Tämän asetuksen mukaisen rahoitustuen myöntämistä koskevat päätökset on tehtävä 7 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti. Päätökset perustuvat valintamenettelyyn, jossa selvitetään, edistääkö hanke osaltaan yhdistettyjen kuljetusten käyttöä. 2. Komissio arvioi, ovatko 5 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut tavoitteet todennäköisesti saavutettavissa hankkeen avulla ja onko hanke 1 artiklassa säädettyjen yleisten ja erityisten tehtävää suorittaessaan komissio ottaa ensisijaisesti huomioon tämän artiklan ja 4 kohdassa mainitut perusteet. tavoitteiden mukainen. Tätä 3. Arvioidessaan, ovatko hankkeen tavoitteet todennäköisesti saavutettavissa hankkeen avulla, otetaan ensisijaisesti huomioon seuraavat muuttujat ja niitä verrataan hakijan omiin arviointeihin: 23 a. yhdistettyjen kuljetusten mahdollinen asiakaskunta; b. hinnoittelu ja palvelutaso (saatavuus, kilpaileviin maantiekuljetuksiin jättöajankohtana ja hankkeen toteuduttua); luotettavuus, ajan säästö) verrattuna (hakemuksen palveluihin tai muihin c. arvioidut tulot; d. kustannustekijät (varsinkin tekijät, joiden avulla arvioidaan infrastruktuuriin, erityisesti aiheutuvat rajakustannukset kokeiluhankkeiden kattaman palvelun osalta sekä muut tiedot, jotka mahdollistavat päätöksen tekemisen siitä, onko perusteltua antaa rahoitustukea infrastruktuuriin pääsystä aiheutuneisiin kustannuksiin); pääsyn mahdollistamisesta rautatieinfrastruktuuriin, e. yritystoiminnallisen elinkelpoisuuden aikataulu. 4. Arvioitaessa, kuljetuspolitiikan tavoitteita, otetaan ensisijaisesti huomioon seuraavat muuttujat: todennäköisesti toteutuessaan noudattaako hanke yhteisön a. b. ennuste liikenteen siirtymisestä (prosentteina reitin tai yhteyslinjan liikenteen kokonaismäärästä); vaikutus muihin kyseisillä markkinoilla toimiviin kuljetuspalveluihin ja mahdolliset uudet markkinoille tulijat; c. hankkeen merkitys muille hankkeille, reiteille tai liikenteenharjoittajille; d. ympäristön ja liikenneturvallisuuden saamat hyödyt nykyiseen tarjontaan verrattuna. 5. Komissio varmistaa myös, että hakemus täyttää tämän asetuksen sisältämät muut edellytykset, jotka ovat: a. niiden valtioiden suostumus, joiden alueella hanke toteutetaan; b. hanke ei sisällä infrastruktuuria koskevia toimenpiteitä; c. hanke ei sisällä tutkimustoimenpiteitä; d. varmuus siitä, että hankkeeseen osallistuvilla rautatieyhtiöillä on rautatieyritysten toimiluvista annetun neuvoston direktiivin 95/18/EY 2 artiklan mukainen toimilupa 27 r-äivästä kesäkuuta 1997 alkaen. Jäljempänä 10 artiklassa tarkoitetusta arvioinnista ja seurannasta määrätään kunkin hankkeen hyväksymistä koskevassa tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa päätöksessä. Nämä päätökset osoitetaan tuensaajille ja jäsenvaltioille, joiden alueella kyseisten yhdistettyjen kuljetusten reitit sijaitsevat. 6. 7. 24 Komitea Komissiota avustaa asetuksen N:o 2236/95/EY 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti perustettu komitea, joka kokoontuu kuljetusalan kokoonpanoa vastaavassa kokoonpanossa. Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto annetaan perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa niiden päätösten edellytykseksi määrätyllä enemmistöllä, jotka neuvosto tekee komission ehdotuksesta. Komiteaan kuuluvien jäsenvaltioiden edustajien äänet painotetaan mainitussa artiklassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen. Komissio päättää toimenpiteistä, jotka toteutetaan välittömästi. Jos toimenpiteet eivät kuitenkaan ole komitean lausunnon mukaisia, komissio ilmoittaa niistä viipymättä neuvostolle. Komissio voi lykätä päättämiensä toimenpiteiden toteuttamista enintään yhdellä kuukaudella ilmoituksen tekopäivästä. Neuvosto voi määräenemmistöllä päättää asiasta toisin edellisessä kohdassa tarkoitetun ajan kuluessa. 8 artikla Rahoitusta koskevat määräykset 1. 2. 3. 4. Rahoitustukea voidaan myöntää kuluihin, jotka aiheutuvat tuensaajien tai hankkeen täytäntöönpanosta vastaavien kolmansien osapuolten toteuttamista toimista. Rahoitustuella ei saa kattaa kuluja, jotka ovat aiheutuneet ennen kuin komissio on saanut asiaa koskevan hakemuksen. Sitoumukset ja maksut ilmoitetaan ja maksetaan ecuina. Yleensä maksut suoritetaan ennakkomaksuna ja lopullisena maksuna. Ensimmäinen ennakkomaksu maksetaan, kun rahoitustukea koskeva hakemus on hyväksytty. Tämän jälkeen maksut suoritetaan maksupyyntöjen perusteella ottaen huomioon hankkeen edistyminen. 5. Komissio suorittaa lopullisen maksun hyväksyttyään tutkimusta tai muuta toimenpidettä jossa selvitetään kaikki toimintakertomuksen, jättämän tuensaajan koskevan tosiasiallisesti aiheutuneet kulut. 25 9 artikla Rahoituksen valvonta 1. 2. 3. Komission virkamiehet ja muu henkilöstö voivat käydä tukea saaneiden hankkeiden sijaintipaikoilla tehdäkseen tarkastuksia paikan päällä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden kansallisten lakien, asetusten tai määräysten mukaisesti suorittamia tarkastuksia, perustamissopimuksen 188 a artiklan määräysten soveltamista sekä perustamissopimuksen 209 artiklan c alakohdan mukaisesti suoritettua tarkastusta. Jos hankkeeseen myönnetystä rahoituksesta osa tai rahoitustuki kokonaisuudessaan vaikuttaa perusteettomalta siihen kuuluvan työn osalta, komissio suorittaa asiassa tarkoituksenmukaiset tutkimukset. Edellä 2 kohdassa tarkoitetun tutkimuksen perusteella komissio voi vähentää, keskeyttää tai lakkauttaa kyseiselle toimelle myönnetyn tuen, jos tutkimuksesta käy ilmi, että on menetelty sääntöjen vastaisesti tai että jotain rahoituksen myöntämistä koskevan päätöksen edellytystä ei ole noudatettu, erityisesti silloin, kun ilman komission lupaa on tehty merkittävä muutos, joka vaikuttaa hankkeen luonteeseen tai toteuttamista koskeviin edellytyksiin. 10 artikla Seuranta ja arviointi 1. Komissio seuraa hankkeiden toteutumista hankkeiden aikana ja niiden valmistuttua. Seurannan varmistamiseksi komission on myös aina tarvittaessa käytettävä ulkopuolisia asiantuntijoita. Komissio määrittää hankkeen valmistumisen jälkeisen seurannan aikataulun 6 artiklassa mainitussa päätöksessä ottaen huomioon kyseisin hankkeen erityiset olosuhteet. Komissio tekee hankkeesta arvioinnin, kun se saadaan valmiiksi ja ennen lopullista maksua. 2. Tässä asetuksessa säädetystä talousarviosta varataan yksi prosentti riippumattomaan seurantaan ja arviointiin. 11 artikla Kertomus Kahden vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta komission on annettava kertomus sen nojalla toteutetuista toimenpiteistä Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle. Komission on niin suurelta osin kuin mahdollista otettava huomioon muiden toimielinten kertomuksen johdosta esittämät huomautukset. Tämän asetuksen soveltamista arvioidaan komission arviointiperiaatteiden mukaisesti. Tämän arvioinnin tulosten on oltava saatavilla ennen 1 päivää lokakuuta 2001. 26 Julkisuus Tuensaajien on pidettävä huoli siitä, että tämän asetuksen mukaisesti myönnetty rahoitustuki saa riittävästi julkisuutta, jotta suuri yleisö saisi tietää yhteisön osuudesta hankkeen toteuttamisessa. Tuensaajat neuvottelevat komission kanssa siitä, kuinka tämä toteutetaan käytännössä. 13 artikla Soveltamisaika Valtuudet, joiden perusteella yhdistetyille kuljetuksille voidaan myöntää tämän asetuksen mukaista rahoitustukea, ovat voimassa 1 päivästä tammikuuta 1997 31 päivään joulukuuta 2001. Neuvosto päättää viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2001 perustamissopimuksen määräysten mukaisesti komission ehdotuksesta, jatketaanko rahoitustukea kyseisen päivämäärän jälkeen. 14 artikla Voimaantulo Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta puheenjohtaja 27 LIITE TIEDONANTOON A. PACT-OHJELMAN 1992 - 1995 KUVAUS 1. joista 11 oli maantie-/rautatiereittiä, viisi sisävesistöreittiä P ACT-ohj elmasta on neljän vuoden aikana rahoitettu 65 hanketta, jotka koskivat 22 reittiä, ja kuusi merenylitysreittiä. Ainoastaan EU:n alueita koski 17 reittiä (mukaan lukien Itävalta, Ruotsi ja Suomi) ja EU:n ulkopuolisille alueille suuntautui viisi reittiä, jotka kulkivat Sveitsin, Norjan tai Keski- ja Itä-Euroopan maiden (Puolan, Tsekin tasavallan ja Slovenian) halki. Hankkeitajohtivat julkiset elimet (ministeriöt, rautatieverkot), puoliksi julkiset elimet (itsehallinnolliset sekä sisämaan että merisatamat) tai yksityiset elimet (yhdistettyjen kuljetusten alan liikenteenharjoittajat, kauppakamarit). Vuonna 1995 komissio vastaanotti 57 hanketta, joille haettiin rahoitusta yhteensä lähes 20 miljoonan ecun arvosta, josta komissio saattoi myöntää ainoastaan 4,1 miljoonaa ecua PACT- talousarvion osastosta ja 0,4 miljoonaa ecua kolmansiin maihin liittyville toimille varatusta osastosta. Luettelo jo rahoitetuista kokeilureiteistä Ï1992 - 1995) Nro Vuosi Reitti Kuljetusmuodot PACT-tyyppi 1 1992 2 1992 3 4 5 6 7 1993 1993 1993 1°93 1993 Pohjois-Eurooppa - Italia - Kreikka Brindisin/Patraksen kautta Saksa - Ranska - Espanja - Portugali Port Boun/Cerbèren kautta Ranska (Le Havre) - Keski-Eurooppa rautatie - meri - maantie tutkimukset + toiminta rautatie - maantie rautatie - maantie tutkimukset + toiminta tutkimukset + toiminta Pohjoismaat - Manner- Eurooppa rautatie - meri - maantie tutkimukset + toiminta Alankomaat - Itävalta (Rotterdam - Wien) sisävesistö - maantie Yhdistynyt kuningaskunta - Belgia - Saksa - Italia meri - rautatie - maantie toiminta toiminta Yhdistynyt kuningaskunta - (Glasgow - Folkestone) Manner-Eurooppa Englannin kanaalin tunnelin kautta rautatie - maantie tutkimukset 8 1993 Saksa - Puola (Hannover -, Poznan) rautatie - maantie tutkimukset 28 9 1993 Irlanti - Yhdistynyt kuningaskunta - Manner- Eurooppa meri - rautatie - maantie tutkimukset 10 1993 11 1994 Alankomaat - Sveitsi (Rotterdam - Basel) Saksa - Italia (Munchen - Verona) 12 1994 Alankomaat - Ranska (Rotterdam - Lille) sisävesistö - maantie rautatie - maantie sisävesistö - maantie 13 1994 Belgia - Saksa (Zeebriigge - Aachen) rautatie - maantie 14 1994 Alankomaat - Belgia (Rotterdam - Antwerpen) sisävesistö - maantie tutkimukset toiminta toiminta toiminta toiminta 15 1994 Saksa - Ranska - Espanja - Portugali Irunin kautta (Atlantin reitti) rautatie - maantie tutkimukset + toiminta 16 1994 17 1995 Irlanti - Yhdistynyt kuningaskunta - Saksa (Rostock - Dresden) Saksa - Ranskan ja Espanjan välinen raja (Koblenz - Perpignan) meri - rautatie - maantie tutkimukset rautatie - maantie tutkimukset + toiminta 18 1995 19 1995 Saksa (Dresden) - Lounais-Eurooppa Ranska - Belgia (Lille - Antwerpen) rautatie - maantie sisävesistö - maantie 20 1995 Suomi - Ruotsi (Turun satama) meri - rautatie - maantie 21 1995 22 1995 Espanja - Yhdistynyt kuningaskunta Englannin kanaalin tunnelin kautta Pohjois-Eurooppa - Saksa - Itävalta - Slovenia (Ljubljana) rautatie - maantie rautatie - maantie toiminta toiminta toiminta toiminta tutkimukset + toiminta 29 2. 3. johti toimenpiteisiin tärkeimmäksi, mikä Näitä reittejä koskevien hankkeiden sisältö oli hyvin vaihteleva ja se vastasi hyvin erilaisia tilanteita ja käyttäjien vaatimuksia. Täten joillakin reiteillä laadun käsite osoittautui kehittyneiden tietokoneteknologioiden kehittämisen edistämiseksi. Esimerkiksi ranskalainen yritys CNC (Compagnie Nouvelles de Conteneurs) testaa parhaillaan automaattisen lukijakortin asentamista useisiin tuhansiin lastausyksiköihinsä (kontit, vaihtokuormatilat ja puoliperävaunut), jolloin voidaan valvoa näitä toimituksia, ja mukauttaa Le Havre - Keski-Eurooppa -reitin terminaalejaan asentamalla näiden korttien automaattisen lukemisen edellyttämät laitteet. Tämä on ensimmäinen laite Euroopassa, koska tähän asti tätä teknologiaa on testattu ainoastaan vaunuissa ja rautatieverkon erityistarpeiden kannalta, kun taas yhdistettyjen kuljetusten alan yritys käyttää tätä järjestelmää sen omiin käyttäjätarpeisiin perustuen. Komissio rahoitti 30 % tätä hanketta varten tarvittavista investoinneista, mutta sillä ehdolla, että viimeisimpiä tietokonestandardeja noudatetaan, jotta turvataan yhdenmukaisuus järjestelmän tulevan kehityksen kanssa ja pidetään näihin teknologioihin pääsy avoinna muille liikenteenharjoittajille. Kaikista rahoitetuista hankkeista annetaan jäljempänä muutama esimerkki. Saksa/Benelux-maat - Italia - Kreikka Milanon - Barin - Brindisin - Patraksen kautta Tämä hanke käynnistettiin vuonna 1992 toisena kahdesta ensimmäisestä PACT-reitistä. Hankkeen osapuolet ovat Uniontrasporti, joka muodostaa osan kauppakamarien yhteenliittymästä, UIRR-yritykset, Ferrovie dello Stato, Assointerporti (Italian väli satamien yhteenliittymä) ja Combimare (italialainen kuljetusyhtiö), Ateenan kansallinen tekninen korkeakoulu (NTUA), Kreikan rautatiet ja kreikkalaiset konsulttitoimistot ADKTriton, Impetus ja FORTH (Kreetan tutkimus-ja teknologia-alan alueellinen säätiö). Kreikkalaiset laivanvarustajat ovat olleet mukana hankkeessa vuodesta 1994 alkaen. Saksalainen yhdistettyjen kuljetusten yritys Kombiverkehr osallistuu epäsuorasti hankkeeseen UIRR:n (Rail/Road International Union) välityksellä ja Saksan rautateitä edustaa italialainen Ferrovie dello Stato. Osapuolet yhteyttä ryhtyivät kehittämään uutta yhdistettyjen kuljetusten rautateitse/maanteitse/meritse, joka parantaisi palvelutasoa. Hankkeella onnistuttiin aikaansaamaan yksi päivittäinen meno-paluu -paikallisjunayhteys kilpailukykyisin hinnoin kokonaan maanteitse tapahtuvaan liikennöintiin verrattuna. Se aloitettiin toteutettavuustutkimuksella vuonna 1992. Tämän tutkimuksen päätelmien seurauksena osapuolet päättivät aloittaa vuosina 1993 - 1994 toisen kokeiluvaiheen, joka edellytti hankkeen kelpoisuuden testaamista ottamalla käyttöön pitkällä aikavälillä suunniteltua huonompaa laatua oleva yhteys, joka edellytti kuitenkin pienempiä pääomakustannuksia. Vaihe toteutettiin käyttämällä olemassa olevia junia sekä Brindisin ja Patraksen välillä sekä math stajia että rahtia kuljettavaa alustaja "kokeiluhenkisiä" asiakkaita. Reittiä on liikennöity vuodesta 1994 vuokratulla kalustolla tappionvaaran rajoittamiseksi kahden kuukauden pituisen uudistettavissa olevan ajanjakson ajan Milanon ja Brindisin välisen matkai keston ollessa noin 16 tuntia. 30 välisen junayhteyden perustamiseen, Tästä kokeiluvaiheesta saadut rohkaisevat tulokset kannustivat hankkeen osapuolia siirtymään kolmanteen, entistä kehittyneempään vaiheeseen, eli suoran Milanon ja Brindisin 1 ai vai ii kennöinti aikataulujen muuttamiseen tavoitteena käyttää ainoastaan rahtilaivaksi tarkoitettua alusta Brindisin ja Patraksen välillä tietokonelaitteistoja koskeviin investointeihin. Tämä vaihe aloitettiin vuonna 1995. Samana vuonna osapuolet siirtyivät liikennöimään yhtä päivittäistä junayhteyttä ja harkitsevat nyt yhteyden laajentamista edelleen. Komissio rahoitti 50 % toteutettavuustutkimuksesta ja 30 % useimmista toisen ja kolmannen vaiheen toimista. Kreetalle suuntautuvan reitin laajentamista tutkitaan myös komission 50 prosentin suuruisella rahoitustuella. sekä uudelleenlastausta ja Pohjois-Eurooppa - Ranska - Espanja - Portugali Aluksi otettiin käyttöön reitti, joka kulki Saksasta Pyreneiden niemimaalle Pyreneiden itärajan (Port Bou) kautta. Ensimmäinen vaihe päättyi lokakuussa 1993 ja se oli lähinnä tiettyjen infrastruktuurien kehittämistä. Port Boussa asennettiin uusi portaalinosturi, mikä paransi liikenneyhteyden laatua vähentämällä huomattavasti uudelleenlastausaikoja junasta toiseen - mikä oli tullut välttämättömäksi siirryttäessä ranskalaisista espanjalaisiin raideväleihin - ja lisäämällä uudelleenlastauskapasiteettia 35 prosentilla. Terminaalien hallintoa parannettiin myös tietokonejärjestelmällä, joka mahdollisti lastaus-, tavaransiirto- ja purkaustoimintojen entistä paremman yhteensovittamisen. Hankkeeseen sisältyi myös yhdistettyyn kuljetukseen erityisesti mukautettujen vaunujen hankinta, elektronisten laskutus- ja lipunvarauspalvelujen käyttöönotto ja joukko reitinvarsipalvelujen laadun parannusta koskevia täydentäviä tutkimuksia. Toinen vaihe edellytti investointeja lopullisten esteiden poistamiseksi tämän reitin kuljetuksilta ja siihen sisältyi tutkimus reitin neljän liikenteenharjoittajan välisten liikenteenharjoittajien välisen tiedonkulun sekä viestintäpalvelujen yhdistämisestä asiakkaille tiedottamisen ja parantamiseksi. yhdistettyjen kuljetusten käyttäjille suunnatun Tämän hankkeen osapuolet ovat: Espanjan (RENFE), Portugalin (CP) ja Ranskan (SNCF) rautatiet, yhdistettyjen kuljetusten UIRR-yritykset, ICF (Intercontainer - Interfrigo) ja CNC. yhteisrahoitti Komissio toteutettavuustutkimuksia 50 prosentilla. innovatiivisia hankkeita 30 prosentilla ja Vuonna 1995 käynnistettiin kaksi uutta tätä reittiä koskevaa hanketta, joista toinen oli espanjalainen ja toinen portugalilainen, Ranskan ja Espanjan välisen raideleveyden muutokseen mukautettujen kaksoiskuljetustekniikoiden (sellaisten maantiepuoliperävaunujen käyttö, jotka on erityisesti vahvistettu ja mukautettu sijoitettaviksi suoraan rautatieraiteille siten, että ne muodostavat vaunun). testaamiseksi 31 5. Vuonna 1994 lisättiin toinen käytävä, joka kulkee Atlantin alueella Benelux-maista Espanjaan Pyreneiden länsirajan (Hendaye) kautta. Tämä hanke edellytti, että rajanylityksen mustaa pistettä koskevalle tutkimukselle myönnettiin avustuksia 50 prosenttia ja 30 prosentin avustukset Hendaye-Irun-rajakokonaisuuden toimintakyvyn parantamiseen tähtääville toimille. Hankkeen osapuolina ovat Belgian, Ranskan, Espanjan ja Portugalin rautatiet yhdessä kahden suurimman ranskalaisen yhdistettyjen kuljetusten yritysten (Novatrans and CNC) kanssa. 6. Kolmas käytävä avattiin vuonna 1995 Saksan ja Kaakkois-Ranskan välille ja sitä aiotaan myöhemmin jatkaa Espanjaan asti. Tämä on toinen kaksoiskuljetushanke, jossa kuitenkin käytetään toisista poikkeavaa tekniikkaa. Jotta vältettäisiin yhden kaksoiskuljetustekniikan suosiminen toisen kustannuksella, koska ne kaikki ovat uusia markkinoilla, komissio päätti avustaa yhtäläisesti kaikkia toteuttamiskelpoisia hankkeita, joiden tavoitteena on näiden tekniikoiden kaupallinen testaus Euroopassa. Tämän hankkeen osapuolena on saksalainen yritys nimeltä ITINERA. Alppien ylitys Munchen - Verona 7. 8. Tämän periaatteen mukaisesti PACT avusti myös toisen saksalaisen yrityksen (BTZ) johtamaa hanketta kolmannen kaksoiskuljetustekniikan kehittämiseksi Miinchenin ja Veronan välille. Tämä hanke on siltä osin merkittävä, että se kattaa reitin, jolla tieliikennettä on ankarasti rajoitettu ja jolla näin ollen on välttämätöntä löytää sellaisia täydentäviä ratkaisuja perinteiseen yhdistettyyn kuljetukseen, jotka sopivat paremmin perinteisille maantieliikenneyrityksille. Kaksoiskuljetuksen ansiosta ne voivat säilyttää ti ekulj etusi aitteensa rautatiekuljetusten uudelleenlastausterminaalien rakentaminen. ja välttää Muita teknologisia innovaatiohankkeita PACT:in avulla pyritään myös avustamaan uusien tekniikoiden kaupallista kehittämistä. (sellaisten yritysten Vuonna 1993 sillä autettiin kuljetusalan yhteenliittymää yhteenliittymä, jotka ovat kiinnostuneita käyttämään Englannin kanaalin tunnelia) kehittämään uutta mainittuun laitteistoa ja antamaan raidevälirajoituksia Ison-Britannian rautateille riittävän lastauskapasiteetin pysyessä ennallaan kilpailukyvyn säilyttämiseksi. tunneliin mukautettua Samoin jo käytössä olevien kaksoiskuljetustekniikoiden ohella PACT-ohjelman avulla on myös vuodesta 1995 tuettu tietokoneavusteisten ja moduulilastausjärjestelmien asentamista Saksassa näiden uusien teknologioiden kaupallisen toteutettavuuden testaamiseksi. 32 Eristyksissä olevien alueiden tai syrjäseutujen yhdistäminen 9. Ohjelmalla oli tarkoitus kattaa koko Eurooppa ja erityisesti yhdistää reuna-alueet tai eristyksissä olevat alueet. Yksi kunnianhimoisimmista hankkeista koski Kreikkaa ja turvallisten, vilkasliikenteisten yhteyksien perustamista muuhun unioniin (vrt. 3 kohta). Toinen kokeilureitti yhdisti Pohjoismaat Saksaan Jyllannin kautta tanskalaisen NTU-yrityksen yhdessä rautateiden kanssa tekemästä aloitteesta. Hanke jatkuu. Vuonna 1995 PACT sai uuden kimmokkeen yhdistää uudet jäsenvaltiot. Esimerkkinä mainittakoon Suomen ja Ruotsin välinen hanke, jossa korostetaan erityisesti intermodaalisen kapasiteetin parantamista Turussa (Suomessa). Yhdistetyt vesistökuljetukset 10. PACT:n tavoitteena on edistää yhdistettyjen kuljetusten kehittämistä, mutta tämä ei ole rajoittanut rautatie-Anaantiekuljetuksia, päinvastoin. Vuodesta 1993 ohjelmasta on rahoitettu sisävesistöhankkeita. Alankomaat - Saksa - Itävalta reitti Rotterdam - Wien Ensimmäinen hanke käynnistettiin vuonna 1993 ja se jatkui vuosina 1994 ja 1995. Tavoitteena on kehittää yhdistetty maantie-/sisävesistökuljetusyhteys Rotterdamin sekä Reinin ja Tonavan varrella olevien satamien välille. Hankkeen tavoitteina on tarjota edullisin kustannuksin korkealaatuista palvelua ja lisätä sisävesistöjen osuutta yhdistetyissä kuljetuksissa. Kumppaneina ovat Reinin sisävesistökuljetusyhtiöt. Alankomaat - Belgia - Ranska reitti Rotterdam - Lille Lillen sataman vuonna 1994 alulle panemana tämä hanke on ollut suuri menestys ja se edistyy suunnitelmien mukaisesti. Keskisuuren kapasiteetin omaavia olemassa olevia aluksia on voitu käyttää myös, mikä osoittaa, että nämäkin alukset voivat hoitaa yhdistettyjä kuljetuksia infrastruktuureilla, joiden alussa arveltiin olevan liian pieniä. Onnistumisen edellytykset olivat yhteyden huomattava luotettavuus ja se, että Lillen satama julkisena elimenä kantoi alkuvaiheen riskit. Satama aikoo siirtää yhteyden yksityiselle sektorille heti, kun se on muuttunut kannattavaksi. 11. Toinen mielenkiintoinen esimerkki on Rotterdam/Antwerpen/Renory -hanke, joka käynnistettiin belgialaisen metallurgiatuotteiden pakkaamiseen ja kuljetukseen erikoistuneen yrityksen aloitteesta, joka päätti investoida intermodaaliseen kuljetukseen, tähän mennessä menestyksekkäästi. Tämä osoittaa, että PACT voi olla hyödyllinen väline pienille ja keskisuurille yrityksille, koska se auttaa niitä pääsemään sellaisille markkinoille, jotka ovat merkittävät mutta liian riskialttiit niiden rajoitetut pääomavarat huomioon ottaen. 12. Komissio julkaisi vuonna 1995 laajan esitteen kaikista rahoitetuista hankkeista. Vuoden 1995 hankkeet kattavaa ajantasaistettua julkaisua valmistellaan paraikaa ja se valmistuu vuoden 1996 puolivälissä. 33 B. PACT-OHJELMAN TÄHÄNASTISEN KEHITYKSEN ARVIOINTI 1. Johdanto 13. PACT:n jatkamiseksi oikeudelliselta perustalta vuonna 1997 komission yksiköt aloittivat sisäisen arvioinnin tarkoituksenaan parantaa yhteisön kokeiluhankkeita yleensä. Tämän arvioinnin tavoitteena on määrittää PACT:n tähänastinen kokonaistehokkuus ja esittää mahdollisia toimenpiteitä kokeiluhankkeiden parantamiseksi, jotta voitaisiin suunnitella jatkotoimenpiteitä koskevia aloitteita. 2. Arviointi 14. Aika- ja rahavararajoitteiden vuoksi hankkeiden arvioinnissa on keskitytty lähes yksinomaan vertailemaan hankesopimuksia sopimuspuolten komissiolle esittämien raporttien perusteella. Toisena arvioinnin ongelmana on ollut, että PACT:n kokeiluluonteen vuoksi kokeiluhankkeille ei muotoiltu mitään erityistavoitteita. Hankkeet valittiin ja niitä valvottiin pääasiassa komission päätöksen 93/45/ETY yleistavoitteisiin perustuen. 15. Arvioinnissa tutkittiin 22 hankesopimuksen edustava otos (kattaen 14 kokeiluhanketta ja 8 uudistettua sopimusta) kaiken kaikkiaan 77 sopimuksesta, jotka päättyivät ajanjaksona 1992 - 1996. Otosta kuvaillaan jäljempänä. 16. Otos kattaa 10 tärkeintä yhteyslinjaa: Kreikka - Italia (3 hanketta), Saksa - Italia, Saksa -Espanja, Yhdistynyt kuningaskunta - Saksa - Italia, Rotterdam - Itävalta (sisävesistöt), Rotterdam - Live (sisävesistöt), Saksa - Itämeri - Yhdistynyt kuningaskunta, Yhdistynyt kuningaskunta - Englannin kanaalin tunneli, Yhdistynyt kuningaskunta - Irlanti, Pohjoismaiset yhteydet (Tanska - Ruotsi -Norja); Se edustaa 22 sopimusta kaiken kaikkiaan 77 sopimuksesta ajanjaksona 1992 - 1996, eli 28 %; Se edustaa sopimuksia yhteensä 2 833 124 ecun arvosta, mikä on 21 % ajanjakson 1992 - 1996 kokonaistalousarviosta; Otos sisältää 12 tutkimusta ja 10 innovatiivista järjestelmää; innovatiivista järjestelmää 9 1 671 735 ecua, mikä on 59 % otoksesta arvossa mitattuna; (30 %:n suuruisella rahoitusosuudella) vastaavat Tutkimukset (50 %:n rahoitusosuudella) edustavat 41 % otoksesta mitattuna. arvossa 34 3. Tulokset 17. Saatavissa olevien tietojen perusteella arvioinnin tuloksista voidaan tehdä seuraava yhteenveto: 18. Ainoastaan yksi 14 tutkitusta kokeiluhankkeesta tuottaa epätyydyttäviä tuloksia sekä epäselvän metodologian että epämääräisten tulosten osalta. Kaikki muut hankkeet ovat suurelta osin yhdenmukaiset yleistavoitteiden kanssa ja ne vastaavat sopimuksissa asetettuja edellytyksiä. 19. Kokeiluhankkeiden yhteydessä näyttää kerätyn hyödyllistä toimenpiteiden toteutettavuudesta, joilla järjestetään kuljetusketjuja toimenpiteitä erityisten yhdistetyn kuljetuksen toimien järjestämisen parantamiseksi. tietoa sellaisten ja kuvaillaan 20. 10 näistä 14 hankkeesta näyttää johtaneen jatkotoimiin tai -tutkimuksiin ja ainoastaan kolmella hankkeella ei näytä olleen jatkoa tai se on ollut hyvin vähäistä. Erästä tietojenkeruutointa (tutkimusta) ei ollut tarkoitettukaan kannustavaksi toimeksi. 21. Kaikki hankkeet näyttävät lisänneen liikenteen alan päättäjien tietoisuutta tutkituista intermodaalisista vaihtoehdoista myynninedistämiskampanj öiden ja heidän hankkeistaan kertovien esitteiden avulla. Tämä on erityisesti käynyt ilmi jäsenvaltioiden edustajien kanssa pidetyissä PACT-hankekokouksissa. 22. Yhdistettyjen kuljetusten kehittämisen suurimpana esteenä ovat edelleen suhteellisen alhaiset maantiekuljetusten kustannukset; tekniset ja organisatoriset kysymykset eivät ole yhtä ongelmallisia. 23. Yhdellä toteutettavuustutkimuksella (nro 13) on ollut ratkaiseva vaikutus piggyback- kuljetuspalvelujen aloittamiseen Yhdistyneessä kuningaskunnassa - tämä saattaa merkitä yhdistettyjen kuljetusten suurta edistysaskelta kansallisella ja Euroopan tasolla. 24. järjestelmät Innovatiiviset tuottaneet laitteiden konkreettisempia tuloksia kuin toteutettavuustutkimukset ja - kuten odottaa saattoi - onnistuneet paremmin intermodaalisen liikenteen varsinaisessa kehittämisessä; rahoitus) ovat yleensä (myös 25. Erityistoimille annetun painoarvon vuoksi innovatiiviset järjestelmät eivät aina voi tuottaa päätelmiä yhdistettyjen kuljetusten kehittämisestä yleensä. 26. Hankkeiden loppuraportit vaihtelevat suuresti laajuuden, rakenteen ja sisällön suhteen (esimerkiksi raporttien pituus vaihtelee 5 sivun ja 250 sivun välillä). 27. Hankkeiden valvontamenettelyjä vaikeuttivat ajoittain rautatietoiminnan tai kuljetusten (maantiekuljetusten) arvaamattomat muutokset. 28. Kaiken kaikkiaan hankkeista on saatu runsaasti täydentäviä tietoja, jotka lienevät hyvin käyttökelpoisia uusien liikenneyhteyksien kehittämisessä. Tällä hetkellä nämä tiedot ovat kuitenkin luottamuksellisia eivätkä ne ole markkinoiden käytettävissä. 29. Yleistavoitteiden osalta kokeiluhankkeiden menestyksestä voidaan tehdä seuraava yhteenveto: 35 YLEISTAVOITTEET Tiedot yhteisön politiikan käyttökelpoisuuden arvioimiseksi? 3 hanketta N/A 3 hanketta vastaa täysin perustetta 5 hanketta vastaa osittain perustetta 3 hanketta eivät vastaa perustetta Tiedot toimenpiteiden toteutettavuudesta kuljetusketjun järjestämiseksi? 1 hanke N/A 8 hanketta vastaa täysin perustetta 5 hanketta vastaa osittain perustetta 0 hanketta ei vastaa perustetta TOIMINNALLISET YLEISTAVOITTEET Toimenpiteet kuljetusketjujen toiminnan/järjestämisen parantamiseksi? 0 hanketta N/A 9 hanketta vastaa täysin perustetta 5 hanketta vastaa osittain perustetta 0 hanketta ei vastaa perustetta Toimenpiteet logistiikkaketjun liikenteenharjoittajien yhteistyön edistämiseksi? 1 N/A-hanke 6 hanketta vastaa täysin perustetta 7 hanketta vastaa osittain perustetta 0 hanketta ei vastaa perustetta Taloudellinen toteuttamiskelpoisuus ja kilpailukyky maantiekuljetuksiin nähden1} 0 N/A-hanketta 7 hanketta vastaa täysin perustetta 4 hanketta vastaa osittain perustetta 3 hanketta ei vastaa perustetta PACT-hankkeen tavoite? 2 N/A-hanketta 7 hanketta vastaa täysin perustetta 4 hanketta vastaa osittain perustetta 1 hanke ei vastaa perustetta 4. Päätelmät 30. Ottaen huomioon, että ohjelmalla ei ollut erityistavoitteita, PACT:n vaikutusta koskevia riippumattomia tietoja ei ollut saatavissa ja se tosiasia, että kestää väistämättä jonkin aikaa ennen kuin vaikutukset alkavat näkyä, tällä hetkellä on vaikeaa ottaa luotettavasti 36 kantaa PACT:n tehokkuuteen. Nykyinen ohjelma on kuitenkin kokeiluluonteinen ja merkittävällä määrällä hankkeita näyttää olleen rohkaisevia tuloksia. Monien kokeiluhankkeiden yhteydessä on ilmeisesti kerätty hyödyllisiä tietoja yhdistettyjen kuljetusten kuljetusketjujen järjestämistoimenpiteiden toteutettavuudesta. Monet kokeiluhankkeet näyttävät myös johtaneen seurantatoimiin tai -tutkimuksiin, ja yleisesti ollaan sitä mieltä, että ohjelma on lisännyt päättäjien tietoisuutta yhdistettyjen kuljetusten vaihtoehdoista. 31. Yhdistettyjen kuljetusten kehittämisen edistämiseksi edelleen ja PACT:n rohkaisevien tulosten varaan rakentamiseksi komissio aikoo sen vuoksi käynnistää toisen ajanjakson kokeiluhankkeet, vaikkakin hankkeiden valintaa ja arviointia koskevin muutoksin. Pääsuositukset ovat seuraavat: 32. PACT:n valvontajärjestelmää on kehitettävä edelleen, jotta komission yksiköt voivat saada riippumatonta tietoa hankkeiden tuloksista ja vaikutuksista. 33. Tulevien kokeiluhankkeiden yleistavoitteita on täydennettävä erityisin, todennettavissa olevin tavoittein, joihin verrattuna yksittäisiä hankkeita voidaan arvioida. 34. Toteutettavuustutkimuksia ja innovaatiojärjestelmiä varten on kehitettävä erilaisia (saatavuudet) sen huomioon ottamiseksi, että valinta- ja arviointiperusteita tämäntyyppiset hankkeet ovat hyvin erilaisia. 35. Toteutettavuustutkimusten valintaperusteiden olisi oltava riittävän suppeat, jotta varmistetaan, että tulokset ovat mahdollisimman sovelluskelpoiset (toiminnalliset). Toteutettavuustutkimuksiin myönnettyjen varojen vähentämistä edelleen suhteessa innovatiivisiin järjestelmiin kannattaa harkita. 36. Sopimuksissa olisi määriteltävä, mitä seikkoja loppuraportteihin on sisällytettävä (raporttien rakenne, tiivistelmän tarve) - toteutettavuustutkimuksiin ja innovatiivisiin järjestelmiin eriteltynä. 37. Toteutettavuustutkimussopimuksissa on määriteltävä, kerätäänkö tietoja pelkästään (tiedonkeruututkimus) vai analysoidaanko ja arvioidaanko niitä myös. 38. Sopimuspuolten on täsmennettävä, ovatko tutkittavat liikenneyhteydet/järjestelmät rajoittuvatko ne heidän omaan liikenteenharjoittajille vai avoinna muille liiketoimintaansa. 39. Ihanteena olisi, jos yhteishankemahdollisuuksia tutkivat sopimuspuolet antaisivat arvion kaupallisista riskeistä kunkin kyseisen osapuolen osalta. 40. Useita vuosia kestävät kokeiluhankkeet edellyttävät jatkuvaa markkinoiden tarkkailua mahdollisten kilpailusääntöjen kanssa olevien ristiriitaisuuksien välttämiseksi (esimerkiksi niiden toimintaa aloittelevien liikenteenharjoittajien tai liikenneyhteyksien kanssa, jotka eivät saa PACT-avustusta). 37 RAHOITUSSELVITYS 1. TOIMENPITEEN NEVA: Toimintaohjelma yhdistettyjen tavarankuljetusten edistämiseksi. 2. BUDJETTIKOHTA: Momentti B2-7060. 3. OIKEUDELLINEN PERUSTA: EY:n perustamissopimuksen 75 artikla. Yhteisön toiminnasta yhdistettyjen kuljetusten reittien kehittämiseksi 31 päivänä lokakuuta 1990 annettu neuvoston päätöslauselma. Neuvoston päätöslauselma (ETY) N:o (liitteenä oleva ehdotus) 4. TOIMENPITEEN KUVAUS: Parantaa merkittävästi yhdistettyjen kuljetuspalvelujen kilpailukykyä Euroopan tärkeimmillä reiteillä. Tämä ohjelma kattaa vuonna 1992 aloitettujen ja vuonna 1996 päättyvien pilottitoimien pääkohdat. 4. 1. Toimenpiteen yleistavoite Komissio on toteuttanut intermodaalikuljetuksia edistävää politiikkaa jo useita vuosia. Tavaraliikenteessä valitaan yhteisölle parasta vaihtoehtoa edustavien, esimerkiksi niin yhteiskunnalle aiheutuvat kuin taloudellisetkin kustannukset huomioon ottavien, liikennemuotojen tai liikennemuotojen yhdistelmien käyttöä rohkaisevat toimenpiteet. Nyt tiedetään, että eri liikennemuodot eivät aiheuta samanlaisia kustannuksia yhteiskunnalle; on myös selvää, että paluun tilanteeseen, jossa liikenteen todelliset kustannukset otetaan huomioon, on tapahduttava vaiheittain. Tällä tarkoitetaan sitä, että siirtymä ympäristölle vähiten haitallisiin sekä lainsäädöllisiin että ennen kaikkea taloudellisiin toimenpiteisiin, jotka saattavat kyseiset liikennemuodot kilpailukykyisemmiksi maantiekuljetusten kanssaj a houkuttelevammiksi käyttäjälle. liikennemuotoihin perustuu Näin ollen ohjelman yleinen tavoite on edistää yhdistettyjen kuljetusten käytön lisäämistä kestävänä kuljetusmuotona. Tämän yleisen tavoitteen saavuttamiseksi ehdotetaan, että yhteisö ryhtyy toimenpiteisiin parantaakseen yhdistettyjen kuljetusten kilpailukykyä maantiekuljetuksiin verrattuna, erityisesti palvelun laadun ja hinnan osalta, ja helpottaakseen yritysten mahdollisuuksia käyttää yhdistettyjä kuljetuksia. 4. 2. Toimenpiteen säädetty kestoaika ja sen uudistamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt Viisi vuotta (1997 - 2001). Neuvoston on päätettävä ohjelman lopettamisesta tai uudistamisesta ennen kauden päättymistä. 38 5. MENOJEN JA TULOJEN LUOKITUS: 5. 1. Ei-pakollinen 5. 2. Jaksotetut määrärahat 5. 3. Oletettu tulolaji: Ei tuloja. 6. MENO-/TULOLAJI: Rahoitus yhteisesti muiden julkisen ja/tai yksityisen sektorin tulolähteiden kanssa on korkeintaan 50 %. Onko yhteisön taloudellisen tuen osittaisesta tai täydellisestä takaisinmaksusta säädetty toimen onnistuessa taloudellisesti? Ei. Aiheutuuko esitetystä toimesta muutos tuloihin? Ei. 7. TALOUDELLISET VAIKUTUKSET: 7. 1. Toimenpiteiden kokonaiskustannusten laskentatapa (yksittäisten ja yhteenlaskettujen kustannusten välinen suhde): toteutettavuustutkimukset: tutkimuksen kustannukset: 50 %:n rahoitus innovatiiviset toimet: arvio perustuu oletukseen, että esittelytoimien tukikelpoisista kokonaiskustannuksista (lukuun ottamatta uuteen infrastruktuuriin kohdistuvia ja tutkimustoimia) maksetaan korkeintaan 30 %. Kokemus osoittaa, että ehdotettujen hankkeiden kustannukset voivat vaihdella suuresti. Joissakin hankkeissa tarvittiin rahoitusta alle 20 000 ecua, koska niiden tarkoituksena oli ainoastaan parantaa jo olemassa olevia palveluita tai laitteita. Joihinkin hankkeisiin kuten kilpailukyisillä laitteilla ja teknologialla varustettujen uusien palveluiden luomiseen, mukaan lukien toteutettavuustutkimukset, pyydettiin jopa useiden miljoonien ecujen suuruista tukea. Vuosina 1992 - 1995 tuen suuruus oli keskimäärin 200 000 ecua hanketta kohden. Pienten ja suurten hankkeiden määrä vaihtelee vuodesta toiseen ja sitä on vaikea ennustaa. Käynnissä olevasta ohjelmasta saadun kokemuksen tarvittavan perusteella voidaan kuitenkin talousarvion suuruutta. tehdä joitakin päätelmiä arvioitaessa Hakemusten määrä on kasvanut vuodesta 1992 alkaen joka vuosi; koska intermodaliteetin painottaminen lisääntyy sekä politiikoissa että kaupan alalla koko Euroopassa, on todennäköistä, että komissio saa yhä enemmän hanketukipyyntöjä. Tämä johtaa todennäköisesti myös valintakelpoisten hankkeiden määrän kasvuun. Rautateiden infrastruktuurin käyttöä vapautetaan. Tämän vuoksi oletetaan, että useammat liikeyritykset yrittävät aloittaa yhdistetyt kuljetukset. Koska aloituskustannukset, erityisesti investointikustannukset ja infrastruktuurin käytön kustannukset, ovat korkeat ja saattavat jopa olla kohtuuttoman korkeat pienille ja keskisuurille yrityksille, pyydetään todennäköisesti lisää rahoitusta. 39 Rautatieliikenteen harjoittavat ovat entistä vastahakoisempia investoimaan uuteen intermodaaliseen liikkuvaan kalustoon. Lisäksi jo olemassa olevasta liikkuvasta kalustosta osa on teknisesti vanhanaikaista. Tämän takia yhdistettyjen kuljetusten harjoittajien on investoitava entistä enemmän tällaisiin kallisiin laitteisiin. Lukuisia uutta intermodaalia tekniikkaa ja teknologiaa hyödyntäviä toimia on kehitteillä nykyisen TTK-alan puiteohjelman mukaisesti. Lisää rahoitusta tarvitaan, jotta tällaiset tutkimustulokset voidaan muuttaa kaupallisesti elinkelpoisiksi toimenpiteiksi. 7. 2. Kustannusten jakautuminen toimenpiteen osatekijöiden mukaan Edellä 7. 1. kohdassa mainituista syistä on vaikeaa ennustaa, millaisia määriä myönnetään erityyppisille hankkeille. Tässä vaiheessa voidaan kuitenkin tehdä joitain ennusteita erityyppisten asetuksen 4 artiklan mukaan rahoitusta saavien toimenpiteiden kehityksen suhteen. Tärkeysjärjestyksen ja prosenttiosuuden jakautumisen (keskimäärin vuosina 1997-2001) ennustetaan olevan seuraavanlainen: 1. Investointi eri intermodaalikuljetuksissa käytettäviin laitteisiin: merkitys lisääntyy, koska rautatiet ovat haluttomampia investoimaan tällaisiin laitteisiin, yhdistettyjen kuljetusten harjoittajien on täytettävä tämä vaje; toisaalta ottaen huomioon ohjelman talousarvion suhteellisen pienuuden ja kunkin laitteen kustannusten suhteellisen suuruuden, koko talousarviota ei voida käyttää tällaisiin kustannuksiin muiden yhtä hyödyllisten toimenpiteiden kustannuksella (25 %). 2. Rautateiden ja sisävesien infrastruktuurien käytön kustannukset: merkitys lisääntyy, koska kokemus osoittaa, että käyttömaksut ovat toistaiseksi korkeat. Kun rautateistä tulee kaupallisia yrityksiä, käyttömaksut pysyvät todennäköisesti korkeina (20 %). 3. Investoinnit uudelleenlastauksessa käytettäviin laitteisiin: jatkuvasti merkittävä, koska uudelleenlastauksessa käytettävien laitteiden parantuminen on tärkeää yhdistettyjen kuljetusten palvelujen laadun parantamiselle ja liikennemuotojen sujuvalle keskinäiselle yhteydelle. 4. Varsinkin Euroopan yhteisön tutkimusohjelmissa aiemmin ja hyväksyttyjen tekniikoiden, teknologian tai laitteiden kaupalliset sovellukset: edelleen merkittävä; liikennettä koskevaa tutkimusta on edistetty neljännen T&K- alan puiteohjelman mukaisesti ja saatavilla on lisää markkinoilla testattavaa tekniikkaa; toisaalta jonkinlainen tutkimuksen soveltamisen lujittaminen on tarpeen, jottei vaaranneta uusien ja yhä herkkien teknologioiden kilpailukykyä (15 %). testattujen 5. Tämän asetuksen kattamat logistiikkaa, henkilöstön koulutusta ja ohjelman mainontaa koskevat toimenpiteet: jatkuva rahoitus, vaikka ohjelman tulosten levittäminen saattaa näkyä enemmän kuin tähän mennessä (15 %). 6. Toteutettavuustutkimukset: merkitys vähenee, lukuunottamatta ehkä joitain Itä- Euroopan reittejä (9 %). 7. Ulkopuolisten toteuttama valvonta: on tarpeen ohjelman hyvän hallinnon varmistamiseksi (1 %). 40 Erittely 1997 1998 1999 2000 2001 Yhteensä miljoonaa ecua Laiteinvestoinnit Infrastruktuurin käytön kustannukset Investoinnit uudelleenlastauksessa käytettäviin laitteisiin T&K-alan kaupallinen toiminta Logistiikka, henkilöstön koulutus ja tulosten levittäminen Toteutettavuustutkimukset Ulkoinen valvonta Yhteensä 2,0 1,0 2,0 1,5 1,25 1,0 1,25 1,0 1,0 1,25 1,8 1,5 1,0 1,0 1,0 1,8 1,5 1,15 1,5 8,75 7,0 1,0 1,0 5,25 1,0 1,0 5,25 1,0 1,0 5,25 0,8 0,07 7,37 0,75 0,07 7,57 0,6 0,07 6,97 0,5 0,07 6,87 0,5 0,07 6,22 3,15 0,35 35,0 7. 3 Monivuotisten toimien yhteydessä täytettävä aikataulu 1997 1998 1999 2000 2001 2002 Yhteensä miljoonaa ecua Maksusitoumusmäärärahat Maksumäärärahat 1997 1998 1999 2000 2001 6,0 5,4 5,4 7,5 6,5 5,0 1,5 8,0 7,2 3,4 3,8 7,5 6,3 3,6 2,7 YHTEENSÄ 5,4 6,5 7,2 6,3 6,0 5,8 4,3 1,5 5,8 35,0 35,0 35,0 3,8 3,8 3,8 8. SUUNNITELLUT PETOSTENVASTAISET TOIMENPITEET (JA NIIDEN TÄYTÄNTÖÖNPANOSTA SAADUT TULOKSET): Jäsenvaltioiden edustajista koottu komitea valitsee ehdotukset ja arvioi tulokset; tuki maksetaan kolmessa erässä, joista jokaisen saaminen riippuu edellisen vaiheen saattamisesta loppuun; komissio tai jäsenvaltiot voivat tehdä tarkistuksia milloin vain; 41 arviointi jokaisen toteutetun toimenpiteen jälkeen ja hankkeiden saavutuksia verrataan sopimuksessa asetettuihin edellytyksiin. 9. KUSTANNUSVAHOJTTAVUUSANALYYSI: 9. 1. Määrälliset erityistavoitteet ja kohderyhmä: Erityistavoitteet: (1) lisätä yhdistettyjen kuljetusten kilpailukykyä sekä hinnan että palvelun laadun suhteen maantiekuljetuksiin verrattuna; (2) edistää kehittyneen teknologian käyttöä yhdistetyissä kuljetuksissa; (3) parantaa yritysten mahdollisuuksia käyttää yhdistettyjä kuljetuksia niiden koosta riippumatta; tämä lisää kilpailua yhdistettyjen kuljetuspalvelujen tarjonnassa ja parantaa näin alan kilpailukykyä; Kohderyhmä: Kohderyhmä koostuu yhdistettyjen kuljetusten harjoittajista (mukaan lukien rautatiet) ja sellaisista taloudellisista toimijoista (julkisista ja yksityisistä), jotka haluavat osallistua intermodaalikuljetuksiin. 9. 2. Toimenpiteiden perustelut: Yhteisön rahoitustuen tarve: Yhteisön rahoitustukea tarvitaan useista syistä: reitit ovat Euroopan laajuisia; osana markkinoiden avautumista ja rautatieverkkojen käytön vapautta yhteisön kaikkia sen toimet liikenteenharjoittajia kohdellaan yhtäläisesti heidän kansallisuudestaan riippumatta; varmistamiseksi, välttämättömiä ovat että tarvitaan rahoitustukea korvaamaan maantiekuljetuksia siirtymäkautena ympäristöystävällisempien liikennemuotojen epäedullisuus, niin että otetaan huomioon infrastruktuurin käytön kustannukset ja yhteiskunnalle aiheutuvat kustannukset (erityisesti ympäristö ja turvallisuus); toimenpiteitä on neljänlaisia: vuosien 1992 - 1996 (pilottitoimien) kokeiluvaihe on osoittanut, että tehokkaita ja uudelleenlastauksessa käytettäviin laitteisiin, uusien teknologioiden kaupallinen kehittäminen, tuki infrastruktuurin käytön kustannuksiin sekä logistiikkaa ja koulutusta koskevat toimenpiteet. investoinnit kuljetuksissa Tapojen ja keinojen valinta * Mahdollisten vaihtoehtojen (suhteellisten vaihtoehtojen) edut. Ohjelman avulla yhdistettyjen kuljetusten harjoittajien on helpompi parantaa kilpailukykyään maantiekuljetuksiin verrattuna. Toimenpiteiden kerrannaisvaikutusten vuoksi ja koska tulosten levittäminen on olennainen osa ohjelmaa, ohjelman olisi 42 edistettävä siirtymistä kestävämpään kuljetusjärjestelmään suhteellisen pienellä talousarviolla. Tämän vuoksi keinot ja tavoitteet ovat hyvässä suhteessa keskenään. Ohjelman olisi myös annettava komissiolle hyödyllistä tietoa siitä, edistävät mikä intermodaalikulj etuksia koskevaa toteutettavissa olevaa yleistä politiikkaa, j oka kohdistuu konkreettisiin ongelmiin. Ohjelman poliittinen tiedotusarvo on tämän vuoksi tärkeä osa vahvistettaessa sen etuja. toimii markkinoilla. Lopulta nämä tiedot Hankkeiden valintaperusteet: rahoitusta saaneiden hankkeiden on päästävä yleiseen tavoitteeseen, joka on lisätä yhdistettyjen kuljetusten käyttöä, niin että ne saavuttavat 9. 1. kohdassa mainitut erityistavoitteet. Tässä yhteydessä otetaan huomioon seuraavat perusteet: a. yhdistettyjen kuljetusten mahdolliset asiakkaat; b. hinta ja palvelu säästö) verrattuna maantiekuljetuksiin tai muihin kilpaileviin palveluihin (hakemuksen jättöaikana ja hakemuksen täytäntöönpanon jälkeen); luotettavuus, ajallinen (saatavuus, c. ennakoidut tulot; d. kustannustekijät (erityisesti käytön marginaalikustannusten tekijöitä varsinkin rautateillä, pilottitoimien kattamien palveluiden tekijöitä ja kaikkia mahdollisia lisätietoja, joiden avulla voidaan päättää, onko tuki infrastruktuurin käytön kustannuksiin oikeutettua); infrastruktuurin arvioitaessa e. aikataulu siitä, milloin kannattavuus saavutetaan; f. liikenteen siirtymää koskeva ennuste (prosenttiosuutena kokonaisliikenteestä reitillä/yhtey slinj alla); g. vaikutukset muihin liikennepalveluihin asianomaisilla markkinoilla ja mahdolliset uudet tulokkaat; h. hankkeen tulosten merkittävyys suhteessa muihin hankkeisiin/reitteihin/markkinoille osallistujiin; i. edut ympäristön kuljetusmahdollisuuksiin verrattuna. ja turvallisuuden kannalta olemassa oleviin Tärkeimmät epävarmuustekij ät, j otka voivat vaikuttaa toiminnan erityisiin tuloksiin : liikenne-ennusteet, kilpailevan lainsäädännöllisen kehyksen muutokset. liikennemuodon hinta (maantiekuljetukset), 9. 3. Toimenpiteiden seuranta ja arviointi: Suoritusten osoittimet: liikenteen siirtymä, hinnat ja kuljetusajat. 43 Säädettyä jälkiarviointia koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja toteuttamisaikataulu: Uuden pilottitoimen vaikutusten arviointi suhteessa liikenteen markkinoihin. Riippumattoman asiantuntijan suorittama ulkopuolinen arviointi. Komission petostenvastaisten toimien asiantuntijan mahdollisesti suorittamat tarkastukset paikan päällä Päätökset tekevän komitean kansallisten asiantuntijoiden vuotuinen arviointi (asetuksen 7 artikla). Kutakin toimenpidettä varten myönnetyn vuotuisen tuen antamisen jälkeinen arviointi. Komission parlamenttia ja neuvostoa varten tekemän kertomuksen avulla suorittama ohjelman kokonaisarviointi, joka muodostaa pohjan komission painopistealueiden rahoituksen uudelleen tarkastelulle. 10. HALLINTOMENOT (YLEISEN TALOUSARVION KOHTA A) Hallintoa varten tarvittavien varojen tosiasiallisesta myöntämisestä päätetään vuosittain varojen myöntämistä koskevalla komission päätöksellä, jossa otetaan huomioon erityisesti lisähenkilöstöjä budjettivallan käyttäjän myöntämät määrät. Lisäpyynnöt eivät missään olosuhteissa vaikuta komission päätökseen varojen myöntämisestä. 10. 1. Vaikutus virkojen määrään Toimen laji Toimenpiteen hallintaan nimitettävä henkilöstö Josta Kesto Vakituiset työsuhteet Tilapäiset työsuhteet Täydentävät voimavarat Asian omaisen PO:ntai yksikön olemassa olevat voimavarat A B C Virkamie het tai määrä aikaiseen henkilös töön kuuluvat Muut voimavarat YHTEENSÄ 1 1 V7 Vh 1 1 Vi 2'/2 5 vuotta 5 vuotta 5 vuotta 5 vuotta (1996-2001) 44 10. 2 Täydentävien inhimillisten voimavarojen taloudellinen kokonaisvaikutus psssaaBsasssssBSBBEBSSBSBaKSSBSSHBissEaBaEaESBaBBBspBaa^^ Määrät Laskentatapa Virkamiehet Määräaikaiseen henkilöstöön kuuluvat Muut voimavarat (merkitse budjettikohta) Yhteensä Toimenpiteen hallintoon nimetyn henkilöstön vuotuiset kustannukset olemassa olevista varoista ovat 250 000 ecua (2,5 virkamiestä tai 1 250 000 ecua viisivuotiskaudeksi). 10. 3 Toimenpiteestä aiheutuvien muiden toimintakustannusten kasvu Budjettikohta (numero ja nimitys) A - 2510 Määrät Laskentatapa 104 250 Viisivuotiskauden kustannukset: keskimääräiset kustannukset/osallistuja (hallituksen asiantuntija) yhtä kokousta kohden = 695 ecua. Yhden ylimääräisen vuosikokouksen arvioidut kustannukset:*** 1 (kokous) x 30 (osallistujien lukumäärä) x 695 ecua (keskimääräiset kustannukset) = 20 850 ecua. A - 1300 100 000 Yhteensä 204 250 Kustannukset viideksi vuodeksi: 12-15 yhden tai kahden hengen virkamatkaa vuodessa. r> Komitean on tarkoitus kokoontua kahdesti vuodessa. Tähän asti on ainoastaan toiminut kerran vuodessa kokoontuva asiantuntijaryhmä, jonka kulut on kohdistettu budjettilinjaan A-250. 45 SELVITYS VAIKUTUKSISTA LIIKETOIMINTAEHDOTUKSEN VAIKUTUKSET ERITYISESTI PIENTEN JA KESKISUURTEN YRITYSTEN (PK-YRITYKSET) OSALTA Ehdotuksen nimi: Ehdotus neuvoston asetukseksi yhdistetyille kuljetuksille rahoitustuen myöntämisestä Ehdotus: 1. Ehdotuksen tarkoituksena on luoda rahoitustukiohjelma yhdistettyjen kuljetusten alan toimien edistämiseksi. Tavoitteena on lisätä yhdistettyjen kuljetusten käyttöä. Ehdotuksessa pyritään luomaan yhdistettyjen kuljetusten liikenneyhteydet, jotka ovat Euroopan laajuiset, taloudellisesti toteutettavissa käynnistysvaiheen jälkeen ja laadultaan kilpailukykyiset kokonaan maanteitse tapahtuvaan kuljetukseen nähden. Toiminta on seurausta eurooppalaisen yhdistettyjen kuljetusten verkon perustamisesta 30 päivänä lokakuuta 1990 annetulle neuvoston päätöslauselmalle ja täyttää sen yhdistettyjen kuljetusten korkean tason ryhmään kuuluvien yritysten esittämät odotukset, joka koostuu intermodaalisten kuljetusten lukien) alalla mukana olevien jäsenvaltioiden ja eurooppalaisten yhteenliittymien edustajista. (käyttäjät mukaan Koska tavoitteena on käynnistää Euroopan laajuisia hankkeita, jotka ovat yhdenmukaiset yhdistettyjen kuljetusten Euroopan laajuisen verkon kehittämisen kanssa, ehdotettu toiminta on toteutettava yhteisön tasolla. Tämän ohjelman kelpoisuuden testaamiseksi komissio toteutti sen kokeilumielessä vuodesta 1992 vuoteen 1996. Ainoastaan yhteisön tasoinen toiminta mahdollistaa hankkeiden yhteensovittamisen, niiden käynnistämisen Euroopan laajuisella tasolla ja sen varmistamisen, että yritykset voivat kehittää tehokasta yhteistyötä muiden jäsenvaltioiden osapuolten kanssa ja kehittää uusia tekniikoita kaupalliselta pohjalta Euroopan tasolla. Vaikutukset liiketoimintaan 2. Keihin ehdotus vaikuttaa? Rautateitse, maanteitse, sisävesitse tai meritse tapahtuvien kuljetusten alan yritykset, Kuljetuspalveluja käyttävät yritykset Inter- odaalisten terminaalien johtajat, Kuljetus- tai laivauslaitteiden hallinto, Uusien teknologioiden suunnittelij at j a valmi staj at. Merkittävä osa näistä toiminnanharjoittajista on pk-yrityksiä. 3. Mitä liiketoiminnan on tehtävä ollakseen yhdenmukainen ehdotuksen kanssa? Ei ole olemassa mitään pakotteita. Jos yritys haluaa ehdottaa hanketta, sen tarvitsee ainoastaan noudattaa hakumenettelyjä. 46 4. Millaisia taloudellisia vaikutuksia ehdotuksella tulee todennäköisesti olemaan? Myönteisiä vaikutuksia kuljetusmuotojen vertailevaan käyttöön. Myönteisiä vaikutuksia kaikille edellä mainituille yrityksille, lukuun ottamatta niitä, jotka jatkavat ainoastaan maantiekuljetusten käyttöä. 5. Sisältyykö ehdotukseen toimenpiteitä pienten ja keskisuurten yritysten erityistilanteen huomioon ottamiseksi (vähäisemmät tai erilaiset vaatimukset, jne. )? Ei. Ohjelmaan osallistumismenettely jätettiin tarkoituksella joustavaksi, jotta pk- yritykset eivät joutuisi niitä suurempia yrityksiä epäedullisempaan asemaan. Kuulemismenettely 6. Seuraavia organisaatioita kuultiin ennen edellisen ohjelman käynnistämistä: UIRR (Yhdistettyjen kuljetusten kansainvälinen liitto) CCFE (Euroopan rautatieyhteisö) UNIFE (Euroopan rautatieteollisuusliitto) UNICE (EY:n teollisuuden ja työnantajajärjestöjen liitto) IUIN (Kansainvälinen sisävesiliikenteen liitto) CCR (Reinin navigaation keskuskomissio) ECSA (Euroopan yhteisön kansallisten varustamoyhdistysten keskusjärjestö) Niiden lausunto oli myönteinen UNICE:n esittämin rajoituksin, koska se ei halunnut, että ohjelma vaikuttaisi epäedullisesti kokonaan maanteitse tapahtuviin kuljetuksiin. Kuitenkin tuki yhdistettyjen kuljetusten kehittämiselle vaihtoehtona maantiekuljetuksille on yksi yhteisen kuljetuspolitiikan avainkohdista, minkä neuvosto vahvisti 30 päivänä lokakuuta 1990 antamassaan päätöslauselmassa ja komissio kuljetusalan valkoisessa kirjassaan. 47 ISSN 1024-4492 KOM(96) 335 lopuUinen Ä d lÄ IVAIv J rV L FI 07 Luettelonumero : CB-CO-96-413-FI-C ISBN 92-78-07848-4 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg 48