title: MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET, EUROPA- PARLAMENTET, DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET - vedrørende INFORMATIONSSAMFUNDET: FRA KORFU TIL DUBLIN DE NYE PRIORITERINGSOMRÅDER

eurovoc_concepts:
action programme
information policy
information technology
single market
telecommunications

text: » «••S&;l KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 24. 07. 1996 KOM(96) 395 endelig udg. MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET vedrørende BNFORMATIOrøSAMFUNDET: FRA KORFU TEL DUBLIN DE NYE PRIORITERINGSOMRÅDER MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET "Mormationssamfmidets betydning for EO^Htikkerne -Hasteskridt" KOMMISSIONENS MEDDELELSE TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET vedrørende INFORMATIONSSAMFUNDET: FRA KORFU TIL DUBLIN DE NYE PRIORITERINGSOMRÅDER Princippet om at indføre et ministerråd om informationssamfundet blev fastslået på topmødet på Korfu den 24725. juni 1994 på grundlag af konklusionerne af Bangemann-rapporten om "Europa og det globale informationssamfund". Af dette topmøde fremgik det, at de spørgsmål, det nye informationssamfund rejser, er så omfattende og komplekse, at det er berettiget at oprette et permanent koordineringsinstrument. for bl. a. at sikre en samordnet approach i Rådet. Ministerrådet på Korfu opfordrede Kommissionen til at opstille en handlingsplan med de nødvendige tiltag på EU-plan. Handlingsplanen blev vedtaget den 19. juli 1994 med titlen "Europa på vej mod informationssamfundet" om informationssamfundet den 28. september 1994. Rådet opfordrede Kommissionen til i tage fat på en række foranstaltninger på områder, der er angivet at handlingsplanen. Ifølge. Rådets retningslinjer skulle der især gøres et kraftigt fremstød i retning af en liberalisering af telekommunikation. og blev drøftet rådsmøde på det første Med handlingsplanen er det lykkedes at lægge de første rammer for Den Europæiske Unions politik for informationssamfundet, og på dette grundlag er der gjort gode fremskridt i de seneste to år: rammeprogram om tilfredsstillende og På lovgivningsområdet har Kommissionen forelagt en færdig reformpakke, der fører til fuld liberalisering af telekommunikation inden 1. januar 1998. teknologisk udvikling fjerde Det tre særprogrammer om gennemføres informations- og kommunikationsteknologi. Der er flere foranstaltninger med sigte på større bevidstgørelse. G7-konferencerne i Bruxelles i februar 1995 og i Sydafrika i maj 1996 har også bidraget til bevidstgørelsen. forskning og indeholder iværksat De fleste af handlingsplanens tiltag er enten blevet gennemført eller ved at blive iværksat. Visse foranstaltninger er imidlertid endnu ikke udarbejdet, da dette gælder kræver mere informationssikkerhed. beregnet, hvilket f. eks. tid en 4<5L Der er gjort værdifulde erfaringer under handlingsplanens gennemførelse. Kommissionen har nu et tydeligere billede af de foranstaltninger, der er nødvendige for at nå målene i informationssamfundspolitikken. Yderligere er der opstået nye spørgsmål og problemer, hvorfor det er tid til at tage handlingsplanen op til revision, så der kan sættes nyt politisk skub i om informationssamfundet. informationssamfundet den 8. oktober 1996. er målet med rådsmødet Dette 2. Man har fastlagt følgende fire politiske hovedlinjer som ligeværdige prioriteringsområder: (i) Forbedring af erhvervsmiljøet ligger De europæiske virksomheder er begyndt at indrette sig efter det stigende i konkurrencepres og gribe de enorme muligheder, der informationssamfundet. Men dette er en vanskelig manøvre, der kræver, at de får et gunstigt erhvervsmiljø. Dette betyder navnlig, at der reelt skal være 'gennemført fuld liberalisering af telekommunikation i hele Den Europæiske Union inden 1. januar 1998. Det betyder også, at det er nødvendigt med større gennemsigtighed og konsekvens lovgivning om informationssamfundsydelser loyal konkurrence og et for at sikre velfungerende indre marked. Endelig er det nødvendigt at anvende større opmærksomhed og kommunikationsteknologi i de forskellige erhvervssektorer, herunder små og mellemstore virksomheder. på den hurtige informations- i national indførelse af (ii) Investering i fremtiden Informationssamfundet betyder et videnbaseret samfund. For at forstærke Europas vidensgrundlag bør informationssamfundsrelateret forskning indtage en nøgleposition i det femte rammeprogram, som anført i de første retningslinjer, som Kommissionen vedtog den 10. juli 1996. Kommissionen vil udarbejde relevante foranstaltninger som svar på opfordringen fra det europæiske topmøde i Firenze om hurtigt at udarbejde en handlingsplan for tiltaget "Læring i informationssamfundet". (iii) Mennesket i centrum Kommissionen lægger stor vægt på at sætte mennesket i centrum i informationssamfundspolitikken for bedre at opfylde deres forventninger og besvare deres spørgsmål om problemer som f. eks. adgang til en lang række ydelser og indhold. I praksis vil Kommissionen arbejde henimod-en større integrering af strukturfondspolitikken og informationssamfundspolitikken for at kunne tage fat på samfundsspørgsmål, beskytte forbrugernes interesser og forbedre kvaliteten af offentlige tjenesteydelser. jL - 3- (iv) Den globale udfordring tages op Den voksende globalisering betyder, at der skal gøres en indsats for at fastlægge globale regler. Kommissionen finder det i denne forbindelse yderst vigtigt, at WTO-forhandlingerne bringes til afslutning. Et virkelig globalt informationssamfund betyder øget samarbejde med vores naboer og hjælp til at integrere udviklingslandene i det 21. århundredes informationssamfund. 3. Kommissionen forelægger hermed følgende dokumenter som første skridt på vejen til en realisering af disse nye politiske prioriteringsområder: (i) (ii) (iii) En meddelelse om nInformationssamfundets betydning for EU-politikkerne - næste skridt". Denne meddelelse er af særlig politisk betydning, da den danner grundlag for tilpasning af handlingsplanen, som Kommissionen vil gennemføre henimod slutningen af året for at tage hensyn til nye strategiske prioriteringsområder. Én grønbog om "Liv og arbejde i informationssamfundet - mennesket i centrum ", hvormed det er hensigten at skabe en bred samfundsdebat om de vigtigste aspekter af informationssamfundet. IT-markedets og En meddelelse om standardisering i informationssamfundet, der på baggrund af gennemgår, hvordan man kan skabe de bedste betingelser for at udarbejde de standarder, der er nødvendige for informationssamfundets funktion. IT-standardiseringsprocessens særlige karakter (iv) Et udkast til direktiv om lovgivningsgennemsigtighed i det indre marked for informationssamfundsrelaterede tjenesteydelser, hvormed der indføres et informationssystem for medlemsstaternes lovgivningstiltag. 4. Kommissionen opfordrer Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget til at afgive deres udtalelse om disse centrale politiske retningslinjer, så der kan udarbejdes en revideret handlingsplan før Det Europæiske Råd i Dublin. 4*- Meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og regionsudvalget om "informationssamfundets betydning for EU-politikkerne -næste skridt" 1. 2. INDLEDNING DE FREMTIDIGE POLITISKE PRIORITERINGSOMRÅDER 2. 1. Forbedring af erhvervsmiljøet a. b. c. 1998-Gennemførelsesåret Virkeliggørelse af det indre marked Strukturelle ændringer i industrien skal fremmes 2. 2 Investering i fremtiden a. b. c. Styrkelse af vores videnbase Forbedring af undervisning og uddannelse Mod en bæredygtig udvikling 2. 3. Mennesket i centrum a. b. c. d. Styrkelse af den europæiske integration Beskyttelse af forbrugernes interesser Forbedring af offentlige tjenesteydelser Kulturel mangfoldighed 2. 4. Den globale udfordring tages op a. b. c. Fastlæggelse af globale regler Samarbejde med vores naboer Bedre integrering af udviklingslandene 3. NÆSTE SKRIDT SI l 1. INDLEDNING - 2- Informationssamfundet er i løbet af de seneste år kommet til at stå øverst på Den Europæiske Unions politiske dagsorden. Denne udvikling er en klar erkendelse af den store betydning, nye systemer og tjenesteydelser kan have, når udfordringer som global konkurrenceevne og beskæftigelse tages op. Informations- og kommunikationsindustrien er verdens hurtigst voksende industri med en årlig vækstrate på 7-8% om året. Deres andel af verdens samlede bruttonationalprodukt forventes at blive fordoblet henimod år 2000 og komme til at ligge på omkring 10%. Dette indebærer enorme muligheder for radiosprednings-, computersoftware-, elektronik-, forlags- og telefonselskaber i Europa. Selvom Europa er stærk på nogle af markedsområderne, ligger vi stadig efter USA og Japan på en lang række vigtige områder. Det er absolut væsentligt for alle erhvervssektorernes fremtid og for EU's borgere, at Europa klarer sig godt i disse sektorer. Der blev i juli 1994 iværksat en omfattende EU-strategi for informationssamfundet, da Europa-Kommissionen forelagde en handlingsplan med titlen "Europa på vej mod informationssamfundet"1*". Handlingsplanen for række vigtige EU-politikker vedrørende informationssamfundet og dækker en telekommunikation, små og mellemstore virksomheder, økonomisk og social samhørighed, det audio-visuelle område, internationale forbindelser og kultur. forskning og udvikling, innovation, konkurrence, lægger nogle samlede rammer af Målene i handlingsplanen er fortsat begrundede, men informationssamfundets om-sig- gribende karakter og den nylige globale udvikling kræver opdatering, udbygning og tilpasning af informationssamfundsdimensionen i politiske områder, der ikke oprindeligt var omhandlet informationssamfundets mangesidede karakter et behov for stærkere politisk koordinering mellem de forskellige EF-politikker og mellem EF's forskellige instrumenter og finansieringsmekanismer. i handlingsplanen. Desuden følger der med foranstaltninger integrering tidligere trufne og På denne baggrund er formålet med denne meddelelse at gøre opmærksom på informationssamfundets betydning for EU-politikkerne og dermed kaste lys over prioriteringsområderne i fremtiden. l) KOM(94)347 - 3- 2. DE FREMTIDIGE POLITISKE PRIORITERINGSOMRÅDER 2. 1. Forbedring af erhvervsmiljøet Informationssamfundet ændrer hurtigt og radikalt erhvervsmiljøet og lægger yderligere konkurrencepres på den europæiske industri. Europa må ikke forpasse lejligheden til at øge sin konkurrenceevne og således forbedre beskæftigelsessituationen. Europæiske virksomheder er begyndt at tilpasse sig den nye situation og har et godt grundlag, når det gælder arbejdsstyrke, kapital og teknologi. At tage højde for ændringerne er imidlertid en vanskelig opgave uden færdigsyede løsninger, hvad der gør den yderst risikabel. For at kunne foretage de nødvendige justeringer har europæiske virksomheder brug for klare og forudsigelige rammer, som sætter dem i stand til fuldt ud at udnytte det nye markedspotentiel. a. 1998 - Gennemførelsesåret Senest 1. januar 1998 indføres der nye bestemmelser for telekommunikation, der er baseret på fuldstændig liberalisering, og dette vil få afgørende betydning for frigørelsen skabe den af de private kommunikationsinfrastruktur, der er nødvendig for at udvikle informationssamfundet i Europa. Konkurrence af kommunikationstjenesterne, reducere priserne kraftigt og udløse et væld af nye tjenesteydelser. investeringer, der er en forudsætning nødvendig kvaliteten forbedre for for er at at Det Europæiske Råd i Firenze understregede, at det er vigtigt at liberalisere og skabe et indre marked for telekommunikation. Det opfordrede Ministerrådet til at arbejde videre hen imod en liberalisering. Kommissionen og medlemsstaterne har allerede gjort væsentlige fremskridt ved at liberalisere en række større markedsområder før 1998. Disse omfatter mobil- og satellitkommunikation samt anvendelse af kabel-tv-net til telekommunikation og af alternativ infrastruktur til allerede liberaliserede tjenester fra 1. juli 1996. Nogle medlemsstater har anmodet om dispensation2) fra tidsplanen for indførelsen af fuldstændig liberalisering. Kommissionen er ved at behandle disse anmodninger, og der bliver truffet beslutninger om disse dispensationer ifølge en offentlig høringsproces3). I betragtning af en liberaliseret telekommunikationssektors betydning for hele økonomien opfordres de medlemsstater, der har ansøgt om dispensation, imidlertid til at afkorte fristen eller frafalde ansøgningen om dispensation, hvis en sådan ikke er berettiget. 2) Grækenland, Irland, Luxembourg og Portugal har anmodet om dispensation. 3) Denne høring tilgodeser det almindelige EF-princip om fortrolighed. eller ineffektiv transponering At gøre 1998 til gennemførelsesår forudsætter ikke alene, at bestemmelserne vedtages i tide, men mere og mere at de rent faktisk gennemføres. Ufuldstændig, afvigende eller på forsinket medlemsstatsniveau kan føre til konkurrencefordrejning og skade det indre markeds funktion. De nationale lovgivningsmyndigheder får brug for ressourcer og selvstændige beføjelser for at kunne varetage de pågældende opgaver fuldt ud. De ændringer, vi står over for, kan på mange måder sammenlignes med opgaverne i forbindelse med etableringen af enhedsmarkedet. Et andet vigtigt element består i med udgangspunkt i konkurrenceloven at vurdere de dominerende telekommunikationsoperatørers adfærd i perioden frem til 1998. Dette vedrører især alliancer, aftaler og prisstrategier. bestemmelserne anvendelse af Telekommunikation er pr. definition en grænseoverskridende sektor, og derfor er det ud over de minimale harmoniseringsforanstaltninger nødvendigt med en yderligere koordinering mellem de kompetente lovgivningsmyndigheder. Det er allerede indlysende, at der især er behov for forstærket koordinering inden for licenstildeling, frekvens-tildeling, nummerering og eksterne forbindelser (f. eks. med hensyn til Den Internationale Telekommunikationsunion). Den Europæiske Union må være parat til at påtage sig sit ansvar i denne sammenhæng. Kommissionen er også ved at undersøge, i hvilket omfang det kan blive nødvendigt at indføre en telekommunikationsregulerende funktion på EU-plan. b. Virkeliggørelse af det indre marked Det er nødvendigt med det indre marked som grundlag, hvis mulighederne for de nye informationssamfundsprodukter og -tjenesteydelser skal kunne udvikles fuldt ud. Kommissionen skal derfor bestræbe sig på fortsat at få det indre marked til at fungere godt og fungere bedre. De resterende hindringer bør fjernes ved direkte anvendelse af (artikel 30), fri udveksling af traktatens principper, tjenesteydelser (artikel 59) og fri etableringsret (artikel 52). Kommissionens mål er at sikre, at eventuelle lovgivningsinitiativer vedrørende de nye tjenesteydelser, der tager sigte på at beskytte almindelige interesser4), finder sted inden for det indre markeds rammer. især frie varebevægelser Nye systemer og tjenesteydelser er i rivende udvikling, og det er umuligt at forudsige, hvad der i sidste instans vil være marked for. Forhastet lovgivning må undgås, indtil det står klart, hvor og hvordan det er nødvendigt at gribe ind. Desuden er det vigtigt at fjerne eller imødegå eksisterende eller kommende hindringer, der kan afholde virksomhederne fra at tage nye initiativer og investere i dem. Til dette formål er Kommissionen nye informationssamfundsprodukter og -tjenesteydelser, f. eks. inden for elektronik. hindringer potentielle analysere visse ved for at 4) F. eks. beskyttelse af privatlivet, beskyttelse af mindreårige, forbrugerbeskyttelse, spørgsmål vedrørende moral, sundhed, beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder, fagetik, kulturformidling, beskyttelse af pluralisme osv. Medlemsstaterne foretager i øjeblikket en opdatering af deres lovgivning som svar på et til reelt, undertiden politisk forstærket pres. Sådanne foranstaltninger kan føre inkonsekvent national lovgivning og således hindre den grænseoverskridende udveksling af varer og tjenesteydelser. For at imødegå eventuelle trusler mod det indre markeds integritet foreslår Kommissionen i denne forbindelse et direktiv om et system for lovgivningsgennemsigtighed vedrørende informationssamfundsrelaterede tjenesteydelser. Formålet hermed i nationale lovgivningsforanstaltninger og samtidig mest muligt begrænse risikoen for overdreven regulering på EU-plan. sammenhæng fleksibilitet sikre og er at På visse områder vil det måske være nødvendigt at indføre bestemmelser på EU-plan med det formål at sikre, at informationssamfundsrelaterede produkter og tjenesteydelser får fuldt udbytte af fordelene ved et område uden indre grænser. Sådanne bestemmelser vil også beskytte og styrke kreativitet og innovation. Nogle af emnerne er allerede taget op5). Man undersøger også i øjeblikket, om der er behov for at indføre konsoliderede lovgivningsrammer for informationssamfundet og for telekommunikation. En yderligere ny udfordring ved fastsættelsen af reglerne er den teknologiske elektroniske konvergens, der er ved at opstå mellem informationstjenester og i øjeblikket problemet omkring manglende sammenhæng mellem de nuværende bestemmelser. telekommunikation, radiospredning. Kommissionen undersøger Der skal sikres brugertillid, så der kan opnås større anvendelse af de nye tjenesteydelser til handelstransaktioner og til fremsendelse af officielle dokumenter. Dette er også i forretningsverdenens interesse, da større brugertillid betyder større efterspørgsel. Derfor må der skabes midler til at sikre privatliv, fortrolighed og elektronisk autentificering. Kommissionen er ved at udarbejde relevante forslag. c. Strukturelle ændringer i industrien skal fremmes Informations- og kommunikationsteknologi (IT) er afgørende for alle industrigrenes, handels- og servicesektorers konkurrenceevne i fremtiden (f. eks. i forbindelse med produktkonstruktion og -fremstilling, selve produkterne og forretningsgangen). Europas succes afhænger derfor af, at de europæiske virksomheder som helhed hurtigt tager IT i anvendelse. Formidling af god praksis og anvendelse af benchmark-metode bør fremmes i denne forbindelse. Dette er vigtigt, især for små og mellemstore virksomheder (SMV), der udgør over to tredjedele af den europæiske arbejdsstyrke og derfor spiller en central rolle for jobskabelsesmulighederne^. 5) Relevante grønbøger, der er vedtaget af Kommissionen, er "Ophavsret og ophavsretsbeslægtede rettigheder i informationssamfundet" (KOM(95)382 endelig udg. ), "Retlig beskyttelse af krypterede tjenester i det indre marked" (KOM(96)76 endelig udg. ) og "Kommerciel kommunikation i det indre marked" (KOM(96)192 endelig udg. ). 6) Den Europæiske Socialfond, især mål 4, og ADAPT (EF-initiativ) kan anvendes til at fremme disse strukturelle ændringer. SMV er afgørende for innovation. Grønbogen om innovation har vist, at der er uoverensstemmelse mellem Europas videnskabelige og teknologiske potentiel og Europas innovationsniveau. Der skal gøres en indsats for at fjerne hindringerne og stille de nødvendige instrumenter til rådighed (f. eks. risikovillig kapital). SMV er også af afgørende betydning for udviklingen og differentieringen af det nye marked for multimedieindhold. Dette marked kræver fleksibilitet og kulturel nærhed af hensyn til leveringen af skræddersyede informationstjenester, og det domineres af nyoprettede SMV. Medlemsstaterne og EU bør skabe et klima, der kan få SMV til at blomstre op. Især bør de i høj grad bestræbe sig på at fremme forståelsen med hensyn til behov, prioriteringsområder og hindringer (f. eks. bureaukratiske byrder), der hæmmer oprettelsen og driften af SMV og deres anvendelse af IT. Af hensyn til en konsekvent og hurtig markedsudvikling har "de facto "-standarder og offentligt tilgængelige specifikationer, der er udarbejdet af konsortier, stigende betydning. Det er yderst vigtigt at undgå dominerende stillinger eller monopoler og sikre offentlige interesser og standarder ved offentlige indkøb. Standardisering spiller en stor rolle i denne forbindelse og omhandles i en særskilt meddelelse. 2. 2 Investering i fremtiden er hovedsagelig et videnbaseret samfund. Deltagelse Informationssamfundet i informationssamfundet betyder større kreativitet, hurtigere kommunikation, udvikling af nye ideer og viden om, hvordan man kan lære hele livet. Mennesket og knowhow er Europas største kapital. Derfor er det nødvendigt at i vores videngrundlag samt i undervisning og uddannelse. investere mere At investere i fremtiden betyder også, at vi så godt som muligt bevarer miljøet for de kommende generationer. Informationssamfundet kan gavne en bæredygtig udvikling. Anvendelse af IT giver store muligheder for en livsstil, der kræver færre knappe ressourcer. a. Styrkelse af vores videnbase Budgetbegrænsninger lægger stigende pres på midlerne til forskning og teknologi (F&U) - både i den private og den offentlige sektor. Dette indebærer nok budgetlettelser på kort sigt, men på den bekostning, at Europas muligheder for at innovere og konkurrere i det næste århundrede reduceres. Mere kan der ikke stå på spil. EF's F&U-politik har bidraget til at skabe grundlaget for de indtil nu opnåede informationssamfundsresultater i Europa. Dette er ikke en afgrænset opgave. Tværtimod teknologien sig videre og skaber nye uventede grænser. Derfor skal bevæger informationssamfundsrelateret femte rammeprogram for F&U. forskning have en central plads i det -7 Kommissionen har for nylig vedtaget en meddelelse7) om de første retningslinjer for det femte rammeprogram. Der lægges op til en klart koncentreret indsats på tre centrale områder, og et af dem er informationssamfundet. Forskningen på dette område skal tage sigte på at udvikle teknologi, infrastruktur, tjenester, systemer og indhold. Den skal udformes således, at den i højere grad opfylder industriens og samfundets stigende behov. På grund af den hurtige udvikling i ny teknologi er det vigtigt at afpasse programmernes tidsskalaer til de nye realiteter. Det er også nødvendigt at koncentrere F&U-indsatsen inden for IT om emner af almen interesse, hvorved der skal tages hensyn til de særlige brugerbehov i informationssamfundet, og om den teknologi, der er nødvendig for at opfylde dem. Dette indebærer igangsætning og organisering af en koordineringsindsats på tværs af fag og programmer med sigte på konvergens mellem industri og teknologi. Informationssamfundet støtter visionen om en "global forskningslandsby". Europa har i den brug for højhastigheds-forskningsnet internationale forskningsverden og for at forbedre det grænseoverskridende samarbejde mellem medlemsstaternes nationale og de europæiske forskningsinstitutter. for at blive fuldstændigt integreret b. Forbedring af undervisning og uddannelse indlæringsmåder i hjemmet. Ny indgår nu Udviklingen sker i et stadig stigende tempo, og kvalifikationerne skal løbende tilpasses informations- og de skiftende behov på arbejdspladsen og i Kommissionens kommunikationsteknologi og nye undervisnings- og uddannelsesprogrammer^. Kommissionen har særlige initiativer9), har udgivet en hvidbog om "Almen uddannelse og erhvervsuddannelse: undervise og lære - på vej mod det kognitive samfund" og vil fremme en bredere debat om de udfordringer, der ligger i at imødegå forældelse af den voksne arbejdsstyrkes kvalifikationer ved hjælp af en aktiverende tilgang til tilpasning og udvikling på grundlag af grønbogen om "Liv og arbejde i informationssamfundet - mennesket i centrum ". taget Forum for informationssamfundet10* mener, at undervisning og uddannelse hurtigt skal tages op til revision, så undervisningsinstitutionerne i højere grad imødekommer de fremspirende industriers behov. Dette forum understreger også, at indførelse af informationssamfundet i skolerne betyder en ændring af den måde, skolerne arbejder på. Dette bliver ikke let på grund af de økonomiske konsekvenser og den almindelige træghed. Undervisning i informationssamfundet må fokusere mere på eleverne i stedet for udelukkende at være centreret om lærerne. Den skal i højere grad tage udgangspunkt i læring end i undervisning. 7) Foreløbige retningslinjer for det femte rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling KOM(96)332/7. 8) SOCRATES og LEONARDO DA VINCI samt programmet for telematiksystemer. 9) Task force for undervisningssoftware og multimedia. 1996 er blevet udråbt til Det Europæiske år for Livslang Uddannelse for at øge offentligheden bevidsthed om, at det er vigtigt at lære, ikke alene i skolen, men også i hjemmet og på arbejdspladsen. 10) Forum for informationssamfundet er oprettet af Kommissionen med henblik på rådgivning om informationssamfundsrelaterede spørgsmål og bringer alle relevante sektorer og interessegrupper sammen. Dets første rapport omhandler "Networks for people and their communities". 8- I erkendelse af, hvor stor en betydning undervisning og uddannelse har, har Det Europæiske Råd i Firenze anmodet Kommissionen om hurtigt at udarbejde en handlingsplan om læring i informationssamfundet. Den vil omfatte sammenkobling af skolenet på europæisk plan, fremme af multimedie-undervisningsindhold og større bevidstgørelse og bedre uddannelse af lærere og instruktører med henblik på at anvende nye informationssamfundsværktøjer. I denne forbindelse forventes der et væsentligt bidrag fra den private sektor gennem oprettelse af offentlige og private partnerskaber. c. Mod en bæredygtig udvikling Begrebet bæredygtig udvikling afspejler en stigende bevidsthed om, at de nuværende generationer bør imødekomme deres behov uden at bringe de kommende generationers livskvalitet i fare og uden at forårsage ressourceknaphed og uden at ødelægge miljøet. Eksempelvis kan elektroniske systemer bidrage til at begrænse dels behovet for investeringer i transportinfrastruktur, dels trafikpropper og byforurening. Dette kan opnås både direkte ved anvendelse af trafikstyringssystemer og indirekte ved i som mindsker erhvervslivet til tilknytning transportbehovet. Kontrol med trafikstyringssystemer kan anvendes til at omdirigere eller standse trafikken, når luftkvaliteten når en bestemt tærskelværdi. og luftforureningsniveauer fjernarbejde, i telekonferencer anvende at IT kan være et vigtigt værktøj til at sikre en bæredygtig udvikling, selvom der ikke automatisk er garanti for en miljøvenlig udvikling. Meget afhænger af, inden for hvilke rammer ny teknologi anvendes. Ifølge Forum for Informationssamfundet er der en risiko for en "bagslagseffekt", hvorved et samfunds fremgang - som det er sket tidligere - kan skabe større behov for materielt forbrug og bæredygtigheden går tabt. At påvirke både befolkningens og virksomhedernes adfærd i retning af en mere forsvarlig anvendelse af ressourcerne forudsætter, at der skabes større bevidsthed, og at der skattemæssige incitamenter). indføres hensigtsmæssige økonomiske incitamenter (f. eks. 2. 3. Mennesket i centrum interesse i almindelighed. Europæerne vil få adgang Informationssamfundet giver muligheder for at forbedre den enkeltes livsstil og den offentlige til flere nye tjenesteydelser, der bidrager til at forbedre deres livskvalitet, både i hjemmet og på arbejdspladsen. Derudover ligger der også i den nye teknologi en mulighed for at bidrage til at få bugt med social udstødelse og regionale skævheder. Men de ændringer, der følger med informationssamfundet, frembyder også nye udfordringer for samfundet, og det er vigtigt at sikre, at fordelene fordeles lige mellem EU's forskellige dele og indbyggerne. -9 At sikre den offentlige interesse betyder, at forbrugerbeskyttelsen skal tilpasses de nye fordi der hurtigt udvikles nye IT-baserede produkter og vilkår, der opstår, tjenesteydelser. a. Styrkelse af den europæiske integration i samfundslivet er i stigende grad knyttet Aktiv deltagelse til informationstjenesterne, mens fysisk nærhed er mindre vigtig. De forskellige ulemper for randområder kan således begrænses ved direkte tilslutning. Dette giver nye muligheder for at deltage i markederne samt i undervisning og uddannelse, og for at få adgang til kulturlivet gennem on-line elektroniske biblioteker, museer og kunstgallerier. Det sker imidlertid ikke automatisk, at alle de europæiske regioner deltager i informationssamfundet, for dette kræver aktive politiske foranstaltninger. til adgang Noget af det, der er vigtigst for adgangen til informationssamfundet, er disponibel telekommunikationsinfrastruktur. Dog viser en række analyser10, at der trods en vis konvergens i medlemsstaterne og regionerne, eller at sådanne forskelle for nylig er opstået. infrastrukturudviklingsniveauerne forskelle på stadig er store En liberalisering vil føre til bedre servicekvalitet og presse priserne. Samtidig vil pligten til adment tjenesteudbud12* sikre, at fundamentale telefonitjenester, som allerede omfatter adgang til on-line-tjenester, bliver tilgængelige for alle til overkommelige priser. Da private infrastrukturinvesteringer imidlertid er efterspørgselsbestemt, kan det forventes, at adgang til nye og avancerede tjenester indføres i forskelligt tempo og på forskellige vilkår i EU. tiltrække For at mindske risikoen er det nødvendigt med lokale, regionale og nationale initiativer, ikke alene for at infrastrukturinvesteringer, men også for at styrke efterspørgslen efter nye informationstjenester. Formidling af erfaringer og de bedste metoder fra avancerede regioner kan bidrage hertil (f. eks. i forbindelse med udvikling af strategier, anvendelse af telehuse samt fjernarbejde). Der er imidlertid stadig en modstræbende holdning og manglende erkendelse i denne henseende. Landdistrikter og ugunstigt stillede regioner må udvikle særlige initiativer for at fremme privat-offentlige iværksætte eller pilotsystemer. tværregionale partnerskaber, udarbejde regionale strategier og En række lokale og regionale initiativer modtager allerede EU-støtte fra de relevante instrumenter, især EFRU (men også Socialfonden, de transeuropæiske net, F&U). På grundlag af erfaringerne fra de igangværende initiativer vil Kommissionen igen tage disse spørgsmål op i en nær fremtid for at komme videre med integreringen af informationssamfundsaspekterne i strukturfondspolitikkerne. 11) Jf. især undersøgelsen vedrørende vurderingen af den sociale og økonomiske samhørighed i forbindelse med udviklingen af informationssamfundet i Europa, som er foretaget for Kommissionen på grundlag af KOM(94) 347 endelig udg. , kapitel III, andet afsnit. 12) Alment tjenesteudbud er et begreb i kraftig udvikling. Kommissionen vil som nævnt i meddelsen KOM(96) 73 pr. 1. januar 1998 aflægge rapport om det almene tjenesteudbuds omfang, niveau, kvalitet og prismæssige overkommelighed samt vurdere behovet for tilpasning. 10- Det europæiske informationssamfund skal også afspejle de fælles værdier, der er grundlaget for den europæiske samfundsmodel, herunder demokrati og individuelle rettigheder, ligebehandling og socialforsorg og solidaritet. I en verden med hurtige forandringer er det vigtigt at sikre, at informationssamfundet styrker disse værdier frem for at underminere dem. Der skal også lægges vægt på de særlige behov, der gør sig gældende for kvinder, ældre og handicappede, ufaglærte og minoriteter. På denne baggrund har Kommissionen iværksat en række foranstaltninger med det overordnede mål at sætte europæiske mænd og kvinder i centrum for Den Europæiske Unions strategi for informationssamfundet. Der er blevet oprettet et forum for informationssamfundet og en ekspertgruppe på højt plan for sociale og samfundsmæssige aspekter af informationssamfundet. Der lægges op til en bred samfundsdebat om disse spørgsmål i grønbogen om "Liv og arbejde i informationssamfundet - mennesket i centrum". Efter den relevante høringsproces vil Kommissionen fremsætte forslag til foranstaltninger. b. Beskyttelse af forbrugernes interesser Forbrugernes interesser skal varetages ved, at der systematisk tages hensyn til dem under udarbejdelsen af EU-politikkerne for informationssamfundet. at afprøve pilotsystemer I denne forbindelse vil Kommissionen iværksætte forskningsforanstaltninger med sigte på at udvikle en mere brugervenlig informations- og kommunikationsteknologi samt forbrugerorganisationer. forsøge Kommissionen vil også opfordre til systematisk at inddrage forbrugerrepræsentanter både i standardiseringsprocessen og i høringsprocessen, hvad der er væsentligt i informationssamfundsrelaterede forbindelse med udarbejdelse af lovbestemmelser for anliggender. samarbejde med i Desuden vil man især beskæftige sig med uønskede eller stødende oplysninger, der formidles på on-line-tjenester og på Internet, samt beskyttelse af mindreårige. Kommissionen er i øjeblikket ved at undersøge dette spørgsmål, bl. a. på baggrund af grønbogen om nye audiovisuelle tjenester. Det er klart, at der også skal findes løsninger i international sammenhæng. skal grad i højere bevidstgøres Forbrugerne hvordan informationssamfundet påvirker deres dagligdag, så de kan værdsætte fordelene ved en åbning af telekommunikationsmarkederne, men også se farerne ved IT-udviklingen. I denne forbindelse skal opmærksomheden henledes på nedtællingen til 1998. Det er også vigtigt at hjælpe forbrugerne med at navigere og foretage informerede valg mellem forskellige mediers indhold (dvs. mediekompetence). Dette indebærer en stærkt øget indsats i forbrugerundervisningen af såvel børn som voksne. forstå, om og 11 c. Forbedring af offentlige tjenesteydelser Den offentlige sektor skal i stigende grad anvende ny teknologi for at forbedre de offentlige tjenesteydelsers kvalitet, åbenhed, gennemsigtighed og brugervenlighed. Det er også nødvendigt at anvende IT for at gøre offentlig administration mere effektiv, hvad der bliver et centralt krav forbindelse med økonomisk globalisering og budgetrestriktioner. i Kommissionen bør blive en af frontløberne i anvendelsen af IT-værktøjer i arbejdet og således på europæisk plan foregå offentlig administration med et godt eksempel. Dette vedrører de metoder og værktøjer, som anvendes i tjenestemændenes daglige arbejde, forbindelserne med Kommissionens decentraliserede agenturer samt forbindelserne med medlemsstaternes myndigheder og det brede publikum. I denne henseende er Kommissionen begyndt at anvende elektronisk fremsendelse af forslag i forbindelse med F&U-programmerne ACTS og ESPRIT. Desuden skal der skabes større sammenhæng mellem medlemsstaterne net for offentlige tjenester, sikres en uhindret kommunikation mellem alle offentlige administrationsniveauer i hele EU. så der såvel Alle offentlige administrationsniveauer skal lette den offentlige adgang til offentlig information ved at anvende nye systemer (dvs. offentlige informationskiosker eller on-line-systemer). europæiske regionale, nationale lokale, som d. Kulturel mangfoldighed Indhold er en væsentlig del af informationssamfundet, både som en vigtig og voksende kilde til erhvervsindtægter og som formidler af ideer og værdier, der bidrager til at bevare og fremme Europas kulturelle og sproglige mangfoldighed. Samtidig med, at der i i den europæiske skal sættes yderligere skub verdensøkonomien, er det derfor væsentligt at bevare den europæiske kulturelle mangfoldighed. indholdsindustris integrering Europas enorme kulturarv kan indebære væsentlige fordele økonomisk set. En optimal udnyttelse af den forudsætter i høj grad, at der udarbejdes sammenhængende regler for nye produkter, tjenester og indhold. Dette vil igen i vid udstrækning afhænge af indhold, der er beskyttet af ophavsret og lignende rettigheder. Den Europæiske Union erkender den stigende betydning af den audiovisuelle programindustri og har iværksat en række initiativer13). 13) Dette fremgår af programmet MEDIA II og INFO 2000, forslaget om flersprogethed, udarbejdelsen af en grønbog om nye audiovisuelle tjenester og ændringen af direktivet om fjernsyn uden grænser. 12 Mediesektoren undergår indgribende strukturændringer. På den ene side udvider store mediekoncerner deres aktiviteter fra til elektronisk offentliggørelse og digital-tv-tjenester. Det er klart, at de store investeringer, der er nødvendige for at kunne deltage i det nye mediemarked, kun er mulige for aktører af en vis størrelse. Ikke desto mindre er pluralisme og kulturel mangfoldighed centrale værdier for de europæiske demokratier. radiospredning trykning og traditionel På den anden side giver informationssamfundet mulighed for en mere individualiseret indholdsproduktion og -distribution, og spektret af informationstjenester vil blive større. Et godt eksempel herpå er Internet. De fremtidige interaktive digitale tjenester bliver ikke præget af en begrænset mængde disponible oplysninger, tværtimod vil der forekomme et overskud af oplysninger. Således vil udviklingen af nye tjenester og til pluralismen og den kulturelle specialiserede kanaler bidrage betydeligt mangfoldighed. Massemedierne har en stærk indflydelse på den offentlige mening. Derfor er der i samtlige medlemsstater indført regler om mediekoncentration. Det har imidlertid været nødvendigt at tage et initiativ på EU-plan for at koordinere reglerne, styrke det interne marked i overensstemmelse hermed og undgå en ny opdeling på grund af inkonsekvent gennemførelse af regler i de forskellige medlemsstater. Kommissionen undersøger, om det vil være nødvendigt at træffe yderligere foranstaltninger, for at licenssystemet kan fremme åben adgang. 2. 4. Den globale udfordring tages op Det stigende konkurrencetryk, der skyldes udviklingen i kommunikationsnettene, fører til en gennemgribende omstrukturering af virksomhederne og fremkalder en bølge af større verdensomspændende virksomhedsalliancer. Omstruktureringen af erhvervslivet fremmes yderligere af den teknologiske konvergens informationsrelaterede i de industrier, dvs. telekommunikation, edb, elektronik og indhold. Globaliseringen dikterer også en ændring i medlemsstaternes samfundsøkonomiske og institutionelle organisering i retning af større fleksibilitet og effektivitet i en i forvejen ledighed. Samtidig giver globaliseringen nye vanskelig markedsmuligheder, der kan bidrage til at øge den økonomiske vækst og beskæftigelsen, ikke alene for de industrialiserede lande, men også for udviklingslandene, der iværksætter foranstaltninger for at deltage i det globale informationssamfund. situation med høj 13- a. Fastlæggelse af globale regler En global liberalisering af telekommunikation vil give EU-informationsindustrien mange muligheder. Det er vigtigt senest den 15. februar 1997 at få afsluttet WTO- telekommunikationstjenester. forhandlingerne om liberaliseringen af de fundamentale Det samlede resultat må give sig udtryk i en rimelig og egentlig adgang til vores største konkurrenters markeder og tilstrækkelige forpligtelser fra navnlig nye industrilande. Denne aftale skal også for de globale indebære forhandlingerne satellitkommunikationssystemer. En forudsætter effektive koordineringssystemer, der sikrer, at EU udtrykker sig med én stemme. loyale og åbne ordninger i tilfredsstillende deltagelse Desuden kan drøftelser om en informationsteknologiaftale bidrage til at begrænse omkostningerne ved IT-produkter til multimedia gennem fjernelse af handelshindringer for IT-produkter og fremme af gensidig anerkendelse. I denne forbindelse er det også af nødvendigt, multimedieindhold op til fornyet behandling og fastlægger en ny politik herfor. tager politikken vedrørende klassificering at Kommissionen Der skal indføres globale regler for at skabe et ensartet terræn. Det drejer sig f. eks. om sikring af nettenes indbyrdes forbindelse og tjenesters tydbarhed, beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder, informationssikkerhed, beskyttelse af privatlivet og personlige oplysninger, fremme af globale standarder, fjernelse af handelshindringer, sikring af fri informationsudveksling, undgåelse af konkurrencefordrejninger samt håndtering af den kulturelle og sproglige dimension. f. eks. G7, Verdenshandelsorganisationen Mange af disse spørgsmål er allerede ved at blive behandlet i egnede multilaterale fora Internationale som Telekommunikationsunion (ITU), Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD), Verdensorganisationen for Intellektuel Ejendomsret (WIPO) og Verdensbanken. (WTO), Den Men hvor multilaterale drøftelser med industrilande og fremspirende økonomiske kræfter ikke fører til en reel åbning af de udenlandske markeder, skal der fortsat føres indkøb af bilaterale forhandlinger, telekommunikationsudstyr og aftaler om gensidig anerkendelse. til regler om offentlige især med hensyn EU's konkurrencepolitik skal fortsat gribes an på to måder. På den ene side erkendes det, at det er nødvendigt med alliancer for at sikre, at europæiske virksomheder har den afgørende størrelse, der er nødvendig for at være til stede og konkurrencedygtig overalt. På den anden side skal markedsafskærmning forhindres og dominerende stillinger begrænses. - 14 b. Samarbejde med vores naboer EU har også et særligt politisk ansvar for at integrere sine naboer, dvs. de central- og østeuropæiske lande, Samfundet af Uafhængige Stater (SNG) og Middelhavslandene. Disse lande nyder allerede godt af EF's udviklings- og samarbejdsinstrumenter, især PHARE og MEDA. Der er også iværksat en regional dialog om informationssamfundet med oprettelsen af Forum for EU og Central- og Østeuropa i juni 1995 og afholdelsen af Euro-Middelhavs-konferencen i maj 1996. Hvad angår lande, der ansøger om EU-medlemskab, skal der gøres en særlig indsats for i højere grad at inddrage dem i EU's informationssamfundsaktiviteter. Især vil en sådan dialog blive videreført med de associerede lande i Central- og Østeuropa i forbindelse med associeringsaftalerne og den strukturerede dialog. Man skal også nå frem til gradvis konvergerende bestemmelser og bedre integrering i de europæiske net og F&U- programmer. Der vil blive fremlagt en særlig handlingsplan på næste plenarmøde i Forum for EU og Central- og østeuropa i Prag i september 1996. En særlig aktiv opbakning af lovgivningsreformer, system- og infrastrukturudvikling samt F&U-bestræbelser skal også prioriteres i forbindelse med opfølgningen af Euro- Middelhavs-konferencen. Det er af største vigtighed at bistå EU's Middelhavsnabolande med at tage informationssamfundets udfordringer op og således støtte deres integrering i den globale økonomi. c. Bedre integrering af udviklingslandene i retning af bedre i maj 1996, et betydeligt skridt Globalt set var konferencen om informationssamfund og udvikling, som Sydafrika var vært for integrering af udviklingslandene i det globale informationssamfund. På grundlag af resultaterne af denne konference fremlægges der en meddelelse om informationssamfund og udvikling inden udgangen af 1996. Der skal fastsættes lige mål og retsningslinjer for de af nuværende telekommunikationsinfrastruktur og -systemer prioriteres højere i udviklingspolitikken. Dette er ikke kun en forudsætning for at opnå gode resultater i den internationale handel, men giver også nye muligheder for intern udvikling. udviklingsinstrumenter, samarbejds- udvikling og så 3. NÆSTE SKRIDT Ministerrådet og Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget opfordres til at fremkomme med deres synspunkter om de vigtigste punkter i denne meddelelse. På baggrund af disse høringer vil Kommissionen forelægge en tilpasset og opdateret handlingsplan før årets udgang samt fremsætte nye forslag til en række foranstaltninger, der er beskrevet i teksten. ISSN 0254-1459 KOM(96) 395 endelig udg. DOKUMENTER DA 16 15 Katalognummer : CB-CO-96-417-DA-C ISBN 92-78-07884-0 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg