title: Propuesta de REGLAMENTO (CE) DEL CONSEJO por el que se modifica el Reglamento (CE) nº 1981/94 del Consejo, relativo a la apertura y modo de gestión de contingentes arancelarios comunitarios para determinados productos originarios de Argelia, Chipre, Egipto, Israel, Jordania, Malta, Marruecos, de Cisjordania y la Banda de Gaza, Túnez y Turquía, así como a las modalidades de prórroga o de adaptación de dichos contingentes

eurovoc_concepts:
Mediterranean third countries
Morocco
customs duties
fruit vegetable
tariff quota

text: COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS Bruselas, 23. 07. 1996 COM(96) 380 final 96/0191 (ACC) Propuesta de REGLAMENTO (CE) DEL CONSEJO por el que se modifica el Reglamento (CE) n° 1981/94 del Consejo, relativo a la apertura y modo de gestión de contingentes arancelarios comunitarios para determinados productos originarios de Argelia, Chipre, Egipto, Israel, Jordania, Malta, Marruecos, de Cisjordania y la Banda de Gaza, Túnez y Turquía, así como a las modalidades de prórroga o de adaptación de dichos contingentes (presentada por la Comisión) EXPOSICIÓN DE MOTIVOS RI Reglamento (CE) n° 1981/94 del Consejo, del 25 de julio de 1994, relativo a la apertura y modo de gestión de contingentes arancelarios comunitarios para determinados productos originarios de los países de la cuenca mediterránea prevé en su Anexo IV contingentes arancelarios concedidos a Marruecos en virtud del acuerdo de cooperación entre la Comunidad y este país. A raíz de las negociaciones comerciales multilaterales de la Ronda Uruguay, el régimen de precios de referencia que establece un impuesto compensatorio para la importación de determinadas frutas y verduras fue sustituido por un régimen de derechos de aduana específico en función del precio de entrada. Se han celebrado negociaciones con Marruecos para la firma de un acuerdo de asociación que contiene, en particular, disposiciones que prevén la adaptación de las preferencias existentes. Este acuerdo recoge, entre otras, disposiciones sobre las cantidades de tomates, calabacines, alcachofas, pepinos, Clementinas y naranjas que pueden beneficiarse de una reducción del precio de entrada, así como sobre una adaptación de los contingentes arancelarios para las flores. Se ha acordado en el Consejo efectuar estas concesiones lo antes posible, sin esperar la celebración del acuerdo por la Comunidad y su ratificación por los Estados miembros. El Reglamento (CE) n° 3057/95 del Consejo, de 22 de diciembre de 1995, que modifica el Reglamento (CE) n° 1981/94, dispuso que estas concesiones se efectuarían a partir del 1 de noviembre de 1995. Cuando se adoptó este Reglamento, no pudo tenerse en cuenta una cantidad de 5. 000 toneladas de tomates que correspondían al contingente del mes de octubre debido al desfase entre la fecha de aprobación de la medida y el período de realización de la importación. Resulta pues necesario modificar el Reglamento (CE) n° 1981/94 para completar el compromiso político del Consejo. En pro de una mayor eficacia y para publicar a tiempo los reglamentos por los que se aplican los contingentes arancelarios previstos en los nuevos acuerdos euromediterráneos, se propone autorizar la Comisión, después de los dictámenes del Comité del Código Aduanero, a proceder a la adaptación del Reglamento (CE) n° 1981/94 que se hace necesaria para la entrada en vigor de estos nuevos acuerdos. Tal es el objeto de la presente propuesta de Reglamento. i Propuesta de REGLAMENTO (CE) DEL CONSEJO por el que se modifica el Reglamento (CE) n° 1981/94 del Consejo, relativo a la apertura y modo de gestión de contingentes arancelarios comunitarios para determinados productos originarios de Argelia, Chipre, Egipto, Israel, Jordania, Malta, Marruecos, de Cisjordania y la Banda de Gaza, Túnez y Turquía, así como a las modalidades de prórroga o de adaptación de dichos contingentes EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, y, en particular, su artículo 113, Vista la propuesta de la Comisión, Considerando que el Reglamento (CE) n° 1981/94 del Consejo, de 25 de julio de 1994, relativo a la apertura y modo de gestión de contingentes arancelarios comunitarios para determinados productos originarios de Argelia, Chipre, Egipto, Israel, Jordania, Malta, Marruecos, de Cisjordania y la Banda de Gaza, Túnez y Turquía, así como a las modalidades de prórroga o adaptación de dichos contingentes1, cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) n° 1099/96 de la Comisión2, prevé en su Anexo IV contingentes arancelarios comunitarios para determinados productos originarios de Marruecos en virtud del acuerdo de cooperación entre la Comunidad y este país; considerando que, a raíz de las negociaciones comerciales multilaterales de la Ronda Uruguay, el régimen de precios de referencia que establece el pago de un gravamen compensatorio para la importación de determinadas frutas y verduras, fue sustituido por un régimen de derechos de aduana específicos, establecidos en función del precio de entrada; considerando que se celebraron negociaciones con Marruecos que llevaron a la firma de un Acuerdo de Asociación que contiene, en particular, disposiciones que prevén la adaptación de las preferencias existentes; que este acuerdo recoge, entre otras, disposiciones sobre las cantidades de tomates, de calabacines, de alcachofas, de pepinos, de Clementinas y de naranjas que pueden beneficiarse de una reducción del precio de entrada, así como sobre una adaptación de los contingentes arancelarios para las flores; que se convino en el Consejo aplicar estas concesiones cuanto antes sin esperar la celebración del acuerdo por la Comunidad y la ratificación por los Estados miembros; Considerando que, mediante el Reglamento (CE) n° 3057/95 del Consejo, de 22 de diciembre de 19953, que modifica el Reglamento (CE) n° 1981/94, se aplicaron a partir del 1 de noviembre de 1995 estas concesiones; que una cantidad de 5. 000 toneladas de tomates que correspondían al contingente del mes de octubre no había podido tenerse en cuenta al aprobarse este Reglamento debido al desfase entre la fecha de aprobación de la medida y el período de realización de la importación; que resulta pues necesario modificar el Reglamento (CE) n° 1981/94 para completar el compromiso político del Consejo; 1 DO n°L 199 del 02. 08. 1994, p 1. 2 DO n°L 146 del 20. 06. 1996, p 8. 3 DO n°L 326 del 30. 12. 1995, p 3. 3 considerando que, en pro de una mayor eficacia y para publicar a tiempo los reglamentos por los que se aplican los contingentes arancelarios comunitarios previstos en los nuevos acuerdos euromediterráneos, conviene prever que la Comisión podrá, después de haber solicitado el dictamen del Comité del Código Aduanero, introducir las adaptaciones necesarias para el Reglamento (CE) n° 1981/94 tras la entrada en vigor de estos nuevos acuerdos entre la Comunidad y los países en cuestión, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 El Reglamento (CE) n° 1981/94 queda modificado de la manera siguiente: 1. El texto de la letra c) del apartado 1 del artículo 6 se sustituye por el siguiente texto: "las adaptaciones necesarias tras la celebración de acuerdos, protocolos o canjes de notas entre la Comunidad y los países contemplados por el presente reglamentot " 2. 3. En el apartado 2 del artículo 6, se suprime el texto del cuarto guión. En el Anexo IV, relativo a los contingentes arancelarios comunitarios para determinados productos originarios de Marruecos, el número de orden 09. 1189 se inserta del siguiente modo: N°de orden Código NC Subdiv TARIC Denominación de las mercancías Volumen del contingente al afloopor período indicado (en toneladas) Derecho contingent. (en %) 09. 1189 0702 00 40 Tomates frescos o refrigerados: —del 1 de octubre al 31 de octubre 5,000 (5)(6) — 4- Al final del cuadro sobre Marruecos, el primer guión de la nota (5) se sustituye por el siguiente texto : "—492 ecus por tonelada para los tomates, para el período que va del 1 de octubre al 31 de diciembre de 1996 y 484 ecus por tonelada en 1997,". Artículo 2 El presente Reglamento entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas. Será aplicable a partir del 1 de octubre de 1996. El presente Reglamento es obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Por el Consejo El Presidente ^ ES/21/96/12050000. P00 (FR) FICHA DE FINANCIACIÓN 1. Línea presupuestaria afectada : Cap. 12, artículo 120. 2. Base jurídica : artículo 113 del Tratado. 3. Título de la medida arancelaria : Propuesta de Reglamento (CE) del Consejo por la que se modifica el Reglamento (CE) n° 1981/94 del Consejo, relativo a la apertura y modo de gestión de contingentes arancelarios comunitarios para determinados productos originarios de Argelia, Chipre, Egipto, Israel, Jordania, Malta, Marruecos, de Cisjordania y la Banda de Gaza, Túnez y Turquía, así como a las modalidades de prórroga o adaptación de dichos contingentes. 4. Objetivo: Ejecución anticipada, con la autorización del Consejo de Asuntos Generales del 10 de noviembre de 1995, de determinadas disposiciones del apartado agrícola del futuro acuerdo euromediterráneo entre la Comunidad y Marruecos, para que Marruecos pueda mantener sus exportaciones tradicionales de tomates durante el mes de octubre. 5. Indicaciones financieras: La medida tiene por objeto mantener, para las importaciones de tomates originarios de Marruecos en la Unión Europea durante el mes de octubre, el régimen que se aplicaba a la importación de este producto antes de la entrada en vigor de los resultados de las negociaciones comerciales multilaterales de la Ronda de Uruguay. Código NC: 0702 00 40 Derecho contingentario: Derecho NC: idéntico a los derechos de la NC, pero teniendo en cuenta un precio de entrada convencional a partir del cual derechos específicos adicionales se reducen a cero los 16,8 + derecho específico adicional en función del precio de entrada La aplicación de las disposiciones de este Reglamento no supone pérdidas de ingresos suplementarias en relación con las que resultan de la aplicación del acuerdo con Marruecos actualmente en vigor. 6. Lucha contra el fraude: Disposiciones relativas a la gestión de los contingentes arancelarios prevén las medidas necesarias de prevención y de protección contra los fraudes e irregularidades. ISSN 0257-9545 COM(96) 380 final DOCUMENTOS ES 02 11 03 N° de catálogo : CB-CO-96-380-ES-C ISBN 92-78-07343-1 Oficina de Publicaciones Oficiales de las Comunidades Europeas L-2985 Luxemburgo ?


title: Mededeling van de Commissie - Communautaire kaderregeling inzake overheidssteun voor kleine en middelgrote ondernemingen

eurovoc_concepts:
EU programme
State aid
aid to undertakings
economic growth
small and medium-sized enterprises
terms for aid

formats: html pdfa1b print


title: Att tal-Kunsill tat-23 ta' Lulju ta' l-1996 li jfassal, fuq il-bażi ta' l-Artikolu K.3, tat-Trattat fuq l-Unjoni Ewropea, il-Protokoll fuq l-interpretazzjoni, permezz ta' deċiżjonijiet preliminari, mill-Qorti tal-Ġustizzja tal-Kommunitajiet Ewropej tal-Konvenzjoni li toħloq Uffiċċju tal-Pulizija Ewropew (96/K/299/01)

eurovoc_concepts:
Court of Justice of the European Union
Europol
Treaty on European Union
interpretation of the law
protocol to an agreement

formats: html pdf print

text: 18 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 19/Vol. 1 31996F1009(01) 9. 10. 1996 IL-ĠURNAL UFFIĊJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ C 299/1 ATT TAL-KUNSILL tat-23 ta’ Lulju ta’ l-1996 li jfassal, fuq il-bażi ta’ l-Artikolu K. 3, tat-Trattat fuq l-Unjoni Ewropea, il-Protokoll fuq l-interpretazzjoni, Ewropej permezz preliminari, mill-Qorti tal-Kommunitajiet tal-Ġustizzja deċiżjonijiet ta’ tal-Konvenzjoni li toħloq Uffiċċju tal-Pulizija Ewropew (96/K/299/01) IL-KUNSILL TA’ L-UNJONI EWROPEA, Wara li kkunsidra t-Trattat li jistabbilixxi l-Unjoni Ewropea, u b’ mod partikolari l-Artikolu K. 3(2)(ċ) tiegħu, Billi l-Artikolu K. 3 (2) (ċ) jipprovdi illi konvenzjonijiet imfassla a bażi ta’ l-Artikolu K. 3 tat-Trattat ta’ l-Unjoni Ewropea jkollha ġurisdizzjoni biex jinterpreta tal-Ġustizzja għandha d-disposizzjonijiet tagħhom u biex tiddekreta dwar kull nuqqas ta’ qbil dwar l-applikazzjoni tagħhom skond l-arranġamenti li jistgħu jippreskrivu, jistgħu jistipulaw illi l-Qorti IDDEĊIEDA fuq it-tfassil tal-Protokoll li t-test tiegħu hu anness, li se jkun iffirmat fl-24 ta’ Lulju ta’ l-1996 mir-Rappresentanti tal-Gvernijiet ta’ l-Istati Membri ta’ l-Unjoni Ewropea, JIRRAKKOMANDA li jkun adottat mill-Istati Membri skond ir-rekwiżiti konstituzzjonali rispettivi tagħom. Magħmul fi Brussel, fit-23 ta’ Lulju 1996. Għall-Kunsill Il-President I. YATES


title: RAPPORT DE LA COMMISSION AU CONSEIL sur le fonctionnement du projet EUROFARM (suivant l' article 13 du Règlement 571/88/CCE)

eurovoc_concepts:
agricultural holding
agricultural statistics
database
economic survey
policy on agricultural structures

text: COMMISSION DES COMMUNAUTES EUROPEENNES Bruxelles, le 23. 07. 1996 COM(96) 370 final RAPPORT DE LA COMMISSION AU CONSEIL sur le fonctionnement du projet EUROFARM (suivant l'article 13 du Règlement 571/88/CCE) 1. Introduction Le règlement (CEE) n° 571/88 du Conseil1) du 29 février 1988 prévoit pour la période 1988 à 1997 l'organisation de quatre enquêtes communautaires sur la structure des exploitations agricoles. Conformément à l'annexe II du règlement précité, les résultats de ces enquêtes sont stockés, traités et diffusés dans le cadre du système EUROFARM à mettre en place par la Commission. Conformément à l'article 13 du règlement, tous les trois ans, et pour la première fois avant le 31 décembre 1992, la Commission transmet au Conseil un rapport sur le fonctionnement du projet EUROFARM. Elle propose également les adaptations nécessaires au règlement 571/88. 2. Importance des enquêtes communautaires La structure des exploitations agricoles détermine largement les revenus potentiels dans l'agriculture. En conséquence, les informations statistiques sur les modifications de la structure des exploitations agricoles constituent un facteur essentiel pour l'orientation des politiques communautaires, en particulier de la politique agricole commune et de la politique régionale. Les décisions prises par la Communauté devront être de plus en plus quantifiées afin d'en évaluer la portée et les conséquences sur l'agriculture européenne et donc sur le budget communautaire. Les enquêtes structures permettent d'estimer et de suivre dans le temps les effets et les résultats des décisions en matière de politique agricole et régionale. En conséquence, les informations statistiques fiables et objectives recueillies dans le cadre de ces enquêtes sur la structure des exploitations agricoles sont un instrument indispensable pour une prévision et gestion du budget agricole communautaire. Elles permettent de rationaliser et de rendre plus efficaces et plus conformes à la réalité les mesures prises dans le cadre des différentes politiques communautaires. 3. Importance du projet EUROFARM Afin de réduire la charge de travail des services statistiques nationaux et de pouvoir mettre les résultats d'enquête plus rapidement à la disposition des utilisateurs, la Commission a conçu le projet EUROFARM qui permet de rationaliser les travaux d'analyse des données. Les résultats d'enquête sous forme de tableaux sont disponibles plus facilement, plus rapidement, à moindre coûts et de façon plus homogène qu'auparavant. En outre le projet EUROFARM offre la possibilité de réaliser à la demande, des tableaux particuliers, non prévus dans le programme de tableaux standard, à partir des informations reçues des Etats membres. D JOL 56 du 2. 3. 1988, p. 1 a. Le projet EUROFARM constitue un investissement à long terme qui est à la disposition non seulement des Institutions communautaires, mais également des Services statistiques et des Administrations des Etats membres. 4. Importance du rapport EUROFARM Le premier rapport sur le projet EUROFARM a été transmis au Conseil en 1992^). Le présent rapport est le deuxième rapport. H a pour objet de donner un aperçu de l'état de l'évolution technique du système EUROFARM et du traitement des enquêtes de 1989/90 (enquête de base) et 1993 (enquête intermédiaire) dans le cadre du système EUROFARM. En outre, ce rapport a pour but d'informer dans quelle mesure il peut être tenu compte des conclusions du premier rapport et de fournir des directives pour les enquêtes futures notamment en ce qui concerne les enquêtes après 1997. 2> Doc. SEC (92) 2084 final >K RESUME 1. Conformément à l'annexe II du règlement 571/88/CEE, les résultats des enquêtes structures agricoles sont stockés, vérifiés, dépouillés et diffusés dans le cadre du système EUROFARM à mettre en place par la Commission. Conformément à l'article 13 du règlement, tous les trois ans, et pour la première fois avant le 31 décembre 1992, la Commission transmet au Conseil un rapport sur le fonctionnement du projet EUROFARM. Elle propose également les adaptations nécessaires au règlement 571/88. Le premier rapport a été transmis au Conseil en 19921) ). Le présent rapport est le deuxième rapport. 2. Le système EUROFARM se compose d'un système de banques de données comprenant la banque de données individuelles anonymes et la banque de données tabulaires accessible aux utilisateurs des statistiques et du logiciel de traitement. Le contenu du système de banques de données est défini à l'annexe II du règlement 571/88 et décrit dans le premier rapport EUROFARM. 3. Le développement des fonctions essentielles du logiciel de traitement était déjà largement finalisé à l'époque de la présentation du premier rapport EUROFARM, et celles-ci y sont décrites en détail. Elles ont permis de stocker les données individuelles des enquêtes structures de 1989/90 et 1993 sans difficulté notable, de procéder au contrôle d'exhaustivité et de plausibilité et d'élaborer des résultats tabulaires permettant de garantir la confidentialité statistique. 4. Au cours des travaux, on a pu constater que les services compétents des Etats membres attachent une importance de plus en plus grande à la garantie de la confidentialité statistique. Lors du développement des fonctions du logiciel de traitement, de gros efforts ont donc été entrepris pour tenir compte des inquiétudes exprimées du côté des représentants des Etats membres. Il s'agit non seulement de préserver la sécurité physique des données individuelles contre tout accès non autorisé, mais aussi d'éviter l'identification de certaines exploitations agricoles à l'intérieur des données tabulaires diffusées aux utilisateurs. 5. Etant donné que le système EUROFARM est entièrement ciblé sur l'élaboration des résultats des enquêtes sur la structure des exploitations agricoles, toute modification des enquêtes structures entraîne inévitablement des adaptations nécessaires au système EUROFARM. Depuis 1992, il a fallu tenir compte des aspects suivants: - modifications dans la liste des caractéristiques d'enquête, - modifications et simplifications du programme de tableaux standard, - contrôle de la cohérence des tableaux (réalisation de tests intra-tableaux et tests inter tableaux) en vue de la simplification de la "procédure d'approbation", - calcul des coefficients de variation pour un sondage stratifié (au lieu du coefficient de variation utilisé précédemment pour un sondage aléatoire), - modification de la procédure d'arrondissement, - adaptation de la typologie (classification des exploitations agricoles) à la réforme de la politique agricole commune, - répercussions de la procédure de calcul des coefficients de variation (d'un sondage stratifié) sur le programme FILTRE pour garantir la confidentialité statistique. Les enquêtes sur la structure des exploitations agricoles n'entraînent pas seulement des coûts très élevés, elles représentent aussi un travail considérable. Néanmoins, ces efforts se justifient, car les résultats constituent une base de décision indispensable pour l'orientation de la politique agricole tant communautaire que nationale. Il est donc essentiel que les résultats *> > Doc. SEC (92) 2084 final Ab des enquêtes soient mis rapidement à la disposition des utilisateurs. En effet, en cas de décalage important, les données risquent de perdre une part importante de leur valeur informative. Les résultats des enquêtes structures agricoles de 1989/90 étaient disponibles sous forme de tableaux pour tous les Etats membres (et EUR-12) 31 mois après le dernier délai de transmission de données individuelles à Eurostat. Dû à des simplifications d'organisation et de technique dans la procédure d'approbation par les Etats membres, il était possible de mettre les résultats tabulaires des enquêtes de 1993 à la disposition des utilisateurs déjà après 11 mois. Les résultats d'enquête pourraient être disponibles encore plus rapidement si tous les services compétents des États membres parvenaient à respecter les délais de livraison des données individuelles, à transmettre des données individuelles "propres" dès le premier envoi, à transmettre simultanément les tableaux de contrôle vérifiés et à réduire de façon considérable la durée de la procédure d'approbation. 7. La Commission s'est inspirée des conclusions du groupe de travail du Conseil "Statistiques Agricoles" (après soumission du premier rapport EUROFARM en novembre 1992) et suite à ses conclusions a pris des mesures. Les résultats sont les suivants : 7. 1 La Commission a élaboré, en collaboration avec le groupe de travail compétent du Comité de Statistiques agricoles, un projet de règlement du Conseil. Dans ce projet de règlement il est prévu de prolonger de dix ans la validité du règlement 571/88 et de réaliser, durant cette période, une nouvelle enquête de base (1999/2000) et trois enquêtes intermédiaires (2003, 2005, 2007). 7. 2 La Commission a l'intention de débattre à nouveau les questions concernant "l'établissement d'un système commun d'informations au niveau sub-régionale" dans le contexte avec la prochaine enquête de base 1999/2000. Il est prévu, par exemple, d'indiquer, dans la liste des caractéristiques à relever lors de la prochaine enquête de base, la zone d'objective dans laquelle se situe l'exploitation recensée. 7. 3 7. 4 II résulte des consultations (suggérées par le groupe de traval du Conseil) entre les services allemands et Eurostat que l'Allemagne est disposée à transmettre dorénavant (à partir de l'enquête 1997) des données individuelles, dès lors que les bases juridiques seront établies. II est prévu de tenir dûment compte des besoins financiers pour les travaux EUROFARM lors de la modification prévue du règlement 571/88 concernant les enquêtes sur la structure des exploitations agricoles d'après 1997. 7. 5 À ce jour, il n'a pas été donné suite à la proposition d'établir chez Eurostat une sous-base (data subset) contenant des données semi agrégées au niveau national, à laquelle auraient accès, on line, les services compétents des Etats membres. La Commission se montre encore très réticente, car ce projet ne semble pas pouvoir satisfaire aux strictes exigences de protection des données individuelles dans le système EUROFARM. 8. Les expériences réalisées dans le cadre des enquêtes communautaires sur la structure des exploitations agricoles ont montré qu'il était pertinent de modifier le moins possible le programme et la méthodologie de ces enquêtes et de se limiter aux adaptations jugées nécessaires pour les enquêtes à partir de 1997 en fonction des nouveaux développements dans l'agriculture, dans les techniques agricoles ou d'une nouvelle orientation de la politique agricole commune. La Commission a donc l'intention de proposer au Conseil de reconduire pour dix ans la durée de validité du règlement du Conseil 571/88. TABLE DES MATIERES 1. Introduction 2. Le développement des éléments du système EUROFARM 2. 1 Les éléments du système EUROFARM 2. 2 Sauvegarde de la confidentialité statistique des données individuelles 2. 3 Développements nécessaires du logiciel dans le cadre des enquêtes 1993 et 1995 2. 3. 1 Modifications de la liste des caractéristiques 2. 3. 2 Contrôle de programme des d'approbation la cohérence des tableaux et simplification du la procédure standardisés et de tableaux 2. 3. 3 Calcul des coefficients de variation 2. 3. 4 Modification de la procédure d'arrondi 2. 3. 5 2. 3. 6 Adaptation de la typologie à la réforme de la politique agricole commune Impact du procédé de calcul des coefficients de variation sur le programme FILTRE 3. Communication, traitement et diffusion des résultats des enquêtes sur la structure des exploitations agricoles de 1989/90 et 1993 3. 1 Communication des résultats de l'enquête 3. 2 Contrôle de la plausibilité et de l'exhaustivité des données individuelles 3. 3 Établissement des tableaux standard BDT et procédure d'autorisation 3. 4 Diffusion des résultats tabulaires des enquêtes 3. 5 Conclusions 4. Mesures concernant les conclusions du premier rapport de la Commission au Conseil (novembre 1992) 4. 1 Prochaine enquête de base 4. 2 Mise en place d'un système d'information commun au niveau sous-régional 4. 3 EUROFARM et la situation particulière de l'Allemagne 4. 4 Financement et développement du projet EUROFARM 4. 5 Accès direct des services compétents des États membres aux données semi- agrégées au niveau national 4. 6 Autres questions 5. Modifications nécessaires du règlement (CEE) n° 571/88 du Conseil 5. 1 Remarque préliminaire 5. 2 Durée de validité de la base juridique 5. 3 Année de référence de la prochaine enquête de base 5. 4 Périodicité des enquêtes 5. 5 Liste des caractéristiques 5. 6 Révision du schéma de classification communautaire des exploitations agricoles (typologie) 5. 7 Ventilation régionale des résultats 5. 8 Contribution communautaire aux coûts des enquêtes 1. Introduction Le règlement (CEE) n° 571/88 du Conseil1) du 29 février 1988 prévoit pour la période 1988 à 1997 l'organisation de quatre enquêtes communautaires sur la structure des exploitations agricoles. Conformément à l'annexe II du règlement précité, les résultats de ces enquêtes sont stockés, traités et diffusés dans le cadre du système EUROFARM à mettre en place par la Commission. Conformément à l'article 13 du règlement, tous les trois ans, et pour la première fois avant le 31 décembre 1992, la Commission transmet au Conseil un rapport sur le fonctionnement du projet EUROFARM. Elle propose également les adaptations nécessaires au règlement 571/88. Le premier rapport a été transmis au Conseil en 19922>. Le présent rapport est le deuxième rapport. Il a pour objet de donner un aperçu de l'état de l'évolution technique du système EUROFARM et du traitement des enquêtes de 1989/90 (enquête de base) et 1993 (enquête intermédiaire) dans le cadre du système EUROFARM. En outre, ce rapport a pour but d'informer dans quelle mesure il peut être tenu compte des conclusions du premier rapport et de fournir des directives pour les enquêtes futures notamment en ce qui concerne les enquêtes après 1997. 2. Le développement des éléments du système EUROFARM 2. 1 Les éléments du système EUROFARM Le système EUROFARM se compose d'un système de banques de données comprenant la banque de données individuelles anonymes, la banque de données tabulaires accessible aux utilisateurs des statistiques, et du logiciel de traitement. Le contenu du système de banques de données est défini à l'annexe II du règlement 571/88 et décrit dans le premier rapport EUROFARM. Le développement des fonctions essentielles du logiciel de traitement était déjà largement finalisé à l'époque de la présentation du premier rapport EUROFARM, et celles-ci y sont décrites en détail. Elles ont permis de stocker les données individuelles des enquêtes structures de 1989/90 et 1993 sans difficulté notable, de procéder au contrôle de leur exhaustivité et plausibilité et d'élaborer des résultats tabulaires permettant de garantir la confidentialité statistique. J) JOL 56 du 2. 3. 1988, p. 1 2> Doc. SEC (92) 2084 final 2. 2 Sauvegarde de la confidentialité statistique des données individuelles Au cours des travaux, on a pu constater que les services compétents des Etats membres attachent une importance de plus en plus grande à la garantie de la confidentialité statistique. Lors du développement des fonctions du logiciel de traitement, de gros efforts ont donc été entrepris pour tenir compte des inquiétudes exprimées du côté des représentants des Etats membres. Il s'agit non seulement de préserver la sécurité physique des données individuelles contre tout accès non autorisé, mais aussi d'éviter l'identification de certaines exploitations agricoles à l'intérieur des données tabulaires diffusées aux utilisateurs. Mesures prises pour la protection physique des données La protection physique des données doit garantir la protection des données individuelles contre toute forme de diffusion directe et d'utilisation abusive. Il s'agit donc de protéger les données contre tout accès indésirable. L'organisation du travail à Eurostat et les possibilités offertes par le système informatisé garantissent cette protection, l'accès aux données n'étant permis qu'à un très petit nombre de personnes auxquelles le droit d'accès a été exclusivement attribué. Mesures prises pour garantir la confidentialité statistique Les mesures prises pour garantir la confidentialité statistique doivent éviter la diffusion indirecte d'informations individuelles dans le cadre des résultats tabulaires. C'est pourquoi des programmes informatisés (programmes FILTRE) ont été développés permettant d'arrondir les valeurs et de les annuler en cas de fréquence trop faible par cellule de tableau. Ces programmes permettent également de repérer les cellules de tableau où dominent quelques grandes exploitations et en même temps d'annuler ces valeurs. En plus, le programme DERIV est en mesure d'empêcher la dérivation des valeurs annulées par différence. Ces programmes sont directement ciblés pour les besoins d'EUROFARM. En ce qui concerne les mesures de protection de la confidentialité statistique, il s'agit de programmes conçus spécifiquement pour les besoins des enquêtes structures et du système EUROFARM qui sont cependant suffisants en ce qui concerne les objectifs visés; ce modèle pourrait s'avérer insuffisant pour d'autres secteurs. 2. 3 Développements nécessaires du logiciel dans le cadre des enquêtes 1993 et 1995 Etant donné que le système EUROFARM est entièrement ciblé sur le traitement des résultats des enquêtes sur la structure des exploitations agricoles, toute modification des enquêtes entraîne inévitablement des adaptations nécessaires au système EUROFARM. Depuis 1992, il a fallu tenu- compte des aspects suivants: modifications dans la liste des caractéristiques d'enquête, modifications et simplifications du programme de tableaux standard, contrôle de la cohérence des tableaux (réalisation de tests intra-tableaux et tests inter tableaux) en vue de la simplification de la "procédure d'approbation" calcul des coefficients de variation pour un sondage stratifié (au lieu du coefficient de variation utilisé précédemment pour un sondage aléatoire), modification de la procédure d'arrondissement adaptation de la typologie (classification des exploitations agricoles) à la réforme de la politique agricole commune, répercussions de la procédure de calcul des coefficients de variation (d'un sondage stratifié) sur le programme FILTRE pour garantir la confidentialité statistique. 2. 3. 1 Modifications de la liste des caractéristiques Les services compétents des Etats membres, la DG VI Agriculture et Eurostat sont en principe d'accord non seulement dans l'intérêt des séries de données à long terme, mais également pour limiter les coûts des enquêtes et les coûts du traitement des données, de conserver si possible sans modification la structure et le contenu de la Uste des caractéristiques d'une enquête à l'autre. La réforme de la politique agricole commune et l'évolution dans la pratique de l'agriculture européenne nécessitent cependant certaines adaptations de la liste des caractéristiques à des besoins d'informations statistique. Ces changements ont dû être pris en compte également dans le système EUROFARM. 2. 3. 2 Contrôle de la cohérence des tableaux et simplification du programme des tableaux standard et de la procédure d'approbation Etant donné que les services compétents se réservent le droit d'être consultés avant toute diffusion envisagée d'un tableau, ils ont une charge de travail considérable à assumer pour vérifier chaque tableau soumis à la vérification. Plusieurs États membres ont donc suggéré de simplifier le programme des tableaux standard. Actuellement, dans la mesure du possible, la Commission a répondu à ces voeux. Toutefois, elle doit respecter certaines limites. Il faut tenir compte des points de vue suivants: Les utilisateurs de statistiques démontrent un très fort intérêt pour les séries historiques. C'est pourquoi il faut garantir une continuité avec les tableaux standard des enquêtes précédentes. Chaque modification du programme de tableaux standard nécessiterait des modifications importantes et par conséquent très coûteuses des programmes d'exploitation EUROFARM qui ne sont actuellement pas possible par manque de ressources en personnel et de ressources financières dans l'équipe EUROFARM. La réforme de la politique agricole commune exige des données structurelles encore plus détaillées; mais elle exige surtout des informations statistiques complexes et plus détaillées disponibles à temps et régulièrement (par exemple sur les superficies en jachère et la main- d'oeuvre agricole), pour que toute décision éventuelle en matière de politique agricole puisse être prise à partir d'informations exactes sur les conditions existantes, les conséquences financières et les répercussions à attendre sur la structure des exploitations agricoles et donc sur le revenu potentiel dans l'agriculture. Ce type d'informations statistiques revêt une importance croissante en particulier au niveau régional. H est probable que si les utilisateurs de statistiques disposent de moins en moins de tableaux standard, ils demanderont de plus en plus souvent, pour les remplacer, des tableaux ad hoc, de sorte que globalement la charge de travail s'en trouvera sans doute peu modifiée tant pour les services compétents des États membres (dans le cadre de la procédure d'approbation) que pour l'équipe EUROFARM. Pour réduire la charge de travail des États membres dans le cadre de la "procédure d'approbation", l'équipe EUROFARM a donc développé des programmes permettant de contrôler la cohérence des données à l'intérieur des tableaux, mais également entre les tableaux. Ces tests ont également été étendus aux tableaux de contrôle que les États membres doivent transmettre à Eurostat avec les données individuelles. Il suffit donc que les États membres vérifient soigneusement les tableaux de contrôle (qui contiennent toutes les valeurs les plus importantes) au moment de la livraison des données individuelles. Eurostat contrôle alors ensuite la cohérence entre les tableaux standard et les tableaux de contrôle. H a été conclu avec les États membres de considérer comme approuvés les résultats des tableaux standard qui ne présentent aucune incohérence par rapport aux tableaux de contrôle. Cette approche a simplifié grandement la procédure d'approbation. Un grand nombre de contrôles des tableaux peut être réalisés à l'aide de programmes informatiques. 2. 3. 3 Calcul des coefficients de variation Dans le cas des enquêtes par sondage, la fréquence par cellulle de tableau et le coefficient de variation sont calculés pour chaque valeur, par le système EUROFARM, pour pouvoir juger de la fiabilité des résultats tabulaires au sens statistique. Ayant constaté que le coefficient de variation se référant à un sondage aléatoire peut conduire à des conclusions fausses, et que dans les États membres, on ne procède que par échantillonnage stratifié (sauf en Grèce), on évalue maintenant dans le système EUROFARM l'erreur standard relative (coefficient de variation) d'un échantillon stratifié. Les États membres fournissent pour ce faire les informations nécessaires sur les échantillons stratifiés. 2. 3. 4 Modification de la procédure d'arrondi Une cellule de tableau contient normalement ou un effectif (nombre d'observations), p. e. nombre d'exploitations, ou la valeur d'une caractéristique, p. e. superficie agricole utilisée de ces exploitations. Le groupe de travail compétent pour les enquêtes sur la structure des exploitations agricoles était d'abord d'avis de modifier aussi peu que possible les valeurs cumulatives (et par conséquent les valeurs moyennes p. e. la superficie agricole moyenne par exploitations) dans la procédure d'arrondi, ce qui signifie que pour conserver la valeur cumulative, il a fallu dans certains cas modifier plus fortement les valeurs individuelles. Les expériences ont cependant montré qu'il est plus judicieux d'arrondir indépendemment et dans la moindre mesure possible les effectifs et les valeurs des caractéristiques (aussi bien en ce qui concerne les valeurs individuelles et en ce qui concerne les valeurs cumulatives) au risque de rendre les moyennes basées sur des données arrondies (valeur d'une caractéristique et valeur d'un effectif) plus ou moins différentes de la moyenne avant l'arrondi. 2. 3. 5 Adaptation de la typologie à la réforme de la politique agricole commune L'adaptation de la typologie à la réforme de la politique agricole commune était nécessaire sous les aspects suivants: Modification de la liste des caractéristiques: les superficies en jachères sont enquêtées selon des catégories nouvellement définies à partir de l'enquête sur la structure de 1995. Modification du schéma de classification: l'orientation technico-économique générale subdivisée en spécialisées à grandes cultures" est désormais "1. Exploitation "13. Exploitations spécialisées en céréalicultures, et en cultures de plantes oléagineuses et protéagineuses" et "14. Exploitations à cultures générales". 2. 3. 6 Impact du procédé de calcul du coefficient de variation sur le programme FILTRE et sur le programme informatique pour l'établissement des tableaux standard. Le passage du coefficient de variation d'un sondage aléatoire au coefficient de variation d'un échantillon stratifié a eu des répercussions sur le programme FILTRE qui assure la confidentialité statistique dans les résultats tabulaires et qui évalue la fiabilité des résultats tabulaires à partir des enquêtes par sondage. Le programme FILTRE a dû être adapté en conséquence. Des modifications considérables étaient également nécessaires dans le programme de génération des tableaux standard. 3. Communication, traitement et diffusion des résultats des enquêtes sur la structure des exploitations agricoles de 1989/90 et 1993 3. 1 Communication des résultats de l'enquête Conformément au paragraphe 5 de l'annexe II au règlement N° 571/88 du Conseil, les délais de transmission des données individuelles à Eurostat sont examinés par le groupe de travail compétent, puis fixés par une décision de la Commission après avis du Comité permanent de la statistique agricole. L'utilisation d'un code uniforme, défini par l'Office statistique des Communautés européennes de concert avec les États membres, est requise. Les délais de transmission des données ont été fixés par les décisions de la Commission N° 89/652/CEE1) pour l'enquête de base de 1989/90 et N°93/502/CEE2> pour l'enquête de 1993. Tous les Etats membres ont réalisé les enquêtes de base 1989/90 et l'enquête de 1993 en temps voulu, mais ils sont peu nombreux à avoir transmis les résultats dans les délais à Eurostat. Les retards les plus importants ont été constatés pour l'enquête de base de 1989/90 et ont atteint, dans certains cas, jusqu'à douze mois. 3. 2 Contrôle de la plausibilité et de l'exhaustivité des données individuelles Une fois transmises, les données individuelles sont contrôlées par l'équipe EUROFARM du point de vue de la plausibilité et de l'exhaustivité. Il y a eu des retards supplémentaires importants car les données individuelles de la plupart des États membres comportaient un nombre variable d'erreurs. Les erreurs manifestement systématiques ont pu - lorsque la cause en était connue - être corrigées directement dans le système EUROFARM avec l'accord des services nationaux compétents. Dans les autres cas, Eurostat a dû demander une nouvelle bande magnétique avec des données corrigées. Cela explique qu'il y ait eu de nouveaux retards (pouvant atteindre trente mois) avant qu'Eurostat ne dispose de données "propres". » JO L 391 du 30. 12. 1989, p. 42. 2> JO L 236 du 21. 09. 1993, p. 13. Eurostat avait mis à la disposition de tous les États membres un programme de contrôle (langage COBOL) permettant de vérifier les données individuelles avant leur transmission à Eurostat. Or, plusieurs États membres ont informé Eurostat qu'ils n'avaient pas pu installer ces programmes sur leur système informatique. En outre, seulement trois pays ont fourni les tableaux de contrôle visés au paragraphe 9 de l'annexe II au règlement 571/88, pour l'enquête de base de 1989/90 et pour l'enquête structure de 1993, encore trois autres pays les ont fournis. Il est frappant de constater que les données individuelles des États membres qui ont transmis simultanément les tableaux de contrôle ne comportaient pas d'erreur importante. Les difficultés et le surcroît considérable de travail que la transmission de données individuelles tardives et/ou erronées représente pour l'équipe EUROFARM ont été examinés dans le détail au sein du groupe de travail compétent. Les représentants des services concernés des États membres ont été invités à faire preuve de la plus grande vigilance au moment du transfert de données sur le fichier EUROFARM, à vérifier celles-ci avant leur transmission à l'aide d'une part, du programme de contrôle EUROFARM et d'autre part, des tableaux de contrôle. De plus, les représentants des États membres ont été invités à donner priorité aux ensembles de données destinées à Eurostat et à ne pas attendre l'exploitation des données individuelles à des fins nationales pour commencer leur élaboration pour EUROFARM. 3. 3 Établissement des tableaux standard BDT et procédure d'approbation Après correction ou élimination des erreurs, c'est-à-dire une fois que les données individuelles peuvent être considérées comme "propres", l'équipe EUROFARM élabore les tableaux standard BDT, comme le prévoient les décisions correspondantes de la Commission. Comme cela a déjà été dit, les services compétents des États membres se réservent le droit d'être consultés avant de donner l'autorisation de diffuser les tableaux. La vérification des tableaux standard prend un temps considérable et ce, bien que les services compétents disposent de nombreux outils de contrôle fournis par Eurostat, tels que les informations sur les fréquences dans les différentes cases du tableau, les coefficients de variation pour chaque case, les résultats des tests de cohérence, etc. Un temps précieux a ainsi été perdu au cours de la procédure d'approbation, dans certains cas jusqu'à quinze mois. Du fait de ces retards et ajournements, les résultats des tableaux EUR 12 pouvant être diffusés pour l'année 1989/90 n'ont été disponibles qu'en novembre 1995, soit trente-et-un mois après le délai ultime de transmission (31 mars 1993) des données individuelles. En accord avec les États membres, la procédure d'approbation a donc été fortement simplifiée à partir de l'enquête 1993 (voir 2. 3. 2 du présent document). Des retards considérables ont également été observés dans la transmission des résultats de l'enquête "Structures" de 1993, quoique dans une moindre mesure que pour l'enquête de base de 1989/90. Les résultats EUR-12 n'ont donc été disponibles que fin janvier 1996, soit onze mois après le dernier délai (28 février 1995) fixé pour la transmission des données individuelles à Eurostat. 10 3. 4 Diffusion des résultats tabulaires des enquêtes Consultation "on line" de la BDT par les utilisateurs "privilégiés" Une fois les services compétents des Etats membres ont donné leur accord aux tableaux standard élaborés par l'équipe EUROFARM, les données tabulaires sont introduites dans le domaine "public" (base de données tabulaires BDT) du système EUROFARM et sont accessibles "on line", à l'aide du réseau de communication, pour tous les fournisseurs de données (instituts statistiques et ministères de l'agriculture des États membres) et la Direction générale VI Agriculture. Les utilisateurs "on line" peuvent extraire des parties de tableau en vue d'agencer et de regrouper des données pour les besoins des différentes analyses prévues. Publications Les premiers résultats de l'enquête de base de 1989/90 (selon les pays, l'enquête a été réalisée de 1988 à 1991) ont été publiés mi-1993 dans Je cadre des Statistiques Rapides; une publication d'Eurostat détaillée, reprenant les principaux résultats des enquêtes de base, est ensuite parue en octobre 1995. Les premiers résultats de l'enquête "Structures" de 1993 ont été publiés mi-1995 également sous la forme de Statistiques Rapides. Autres médias Les résultats de l'enquête de base 1989/90 seront également disponibles sur CD-ROM ; un CD- ROM avec les résultats des enquêtes de 1975 à 1987 (autrefois mémorisés dans la base de données FSSRS) est déjà disponible. Des extraits de la base de données EUROFARM-BDT peuvent aussi être livrés sur papier (listing), sur bande ou sur disquette. 3. 5 Conclusions Les enquêtes sur la structure des exploitations agricoles n'entraînent pas seulement des coûts très élevés, elles représentent aussi un travail considérable. Néanmoins, ces efforts se justifient, car les résultats constituent une base de décision indispensable pour l'orientation de la politique agricole tant communautaire que nationale. Il est donc essentiel que les résultats d'enquête soient mis rapidement à la disposition des utilisateurs. En effet, en cas de décalage important, les données risquent de perdre une part importante de leur valeur informative. L'expérience de ces dernières années a montré que le traitement des données individuelles à l'intérieur du système EUROFARM prend relativement peu de temps. Dans le cas de l'Italie, par exemple, (enquête de base exhaustive de 1989/90: environ 2,6 millions d'exploitations recensées, soit 2,6 millions fichiers de données), il a fallu: contrôler l'exhaustivité et la plausibilité: environ 1 jour (durée du traitement informatique); il analyser les "messages d'erreur" et faire un rapport à l'ISTAT: durée variable en fonction du nombre de messages d'erreur; établir les tableaux BDT et réaliser le test de cohérence: un peu moins d'un mois; mémoriser les tableaux BDT dans le domaine "privé" du système EUROFARM: a lieu automatiquement en même temps que l'établissement des tableaux BDT; transférer les tableaux BDT (après approbation) du domaine "privé" dans le domaine "public" du système EUROFARM: environ 0,5 jours; au total (sans tenir compte de l'analyse des messages d'erreur): environ un mois. Dans le cas d'une enquête par sondage, les temps indiqués sont légèrement plus courts. Les tableaux BDT pour EUR 12 ont été disponibles: pour l'enquête de base 1989/90: 31 mois après l'expiration du délai pour la transmission des données individuelles à Eurostat, pour l'enquête 1993: 11 mois après l'expiration du délai pour la transmission des données individuelles. n apparaît que les résultats pourraient être disponibles beaucoup plus rapidement si tous les services compétents des États membres parvenaient à respecter les délais de livraison des données individuelles, à transmettre des données individuelles "propres" dès le premier envoi, à transmettre simultanément les tableaux de contrôle vérifiés et à réduire de façon considérable la durée de la procédure d'approbation. 12 4. Mesures concernant les conclusions du premier rapport de la Commission au Conseil (novembre 1992) 4. 1 Prochaine enquête de base En vertu du règlement du Conseil (CEE) N° 571/88, l'enquête de base 1989/90 pouvait être effectuée durant la période de 1988 à 1991. Or la longueur de cette période s'est révélée être un handicap. Comme on pouvait le craindre, beaucoup de temps s'est écoulé avant que les résultats de l'enquête de base 1989/90 de tous les États membres ne soient disponibles (jusqu'à mi-1994). En outre, le fait que les résultats agrégés au niveau communautaire reflètent la situation des États membres à des dates si différentes nuit encore à la comparabilité des données. La Commission a donc proposé, dans son premier rapport EUROFARM, de limiter à un an la période de référence de la prochaine enquête de base (prévue vers l'an 2000). En conséquence, la Commission a été invitée par le groupe de travail "statistiques agricoles" du Conseil, à l'occasion de sa réunion du 20 novembre 1992, "à entreprendre les démarches nécessaires en vue d'une proposition formelle au Conseil dans ce sens1)". Les services responsables de la Commission ont ensuite présenté sous forme de document de travail, pour discussion, un projet de règlement du Conseil au groupe de travail compétent du Comité de statistiques agricoles (1995). Ce projet de règlement du Conseil prévoit de prolonger de dix ans la validité du règlement 571/88 et de réaliser, dans l'intervalle, une nouvelle enquête de base (1999/2000) et de trois enquêtes intermédiaires (2003, 2005, 2007). Ce projet de règlement devrait être présenté au Conseil au plus tard mi-1996. 4. 2 Mise en place d'un système commun d'information au niveau sous-régional Dans son premier rapport EUROFARM, la Commission avait constaté que la ventilation géographique prévue par le règlement 571/88 n'était pas suffisante pour obtenir des informations statistiques agrégées sur les régions ou sous-régions entrant en ligne de compte dans certains projets de financement, p. ex. les zones d'objectifs N°l ou N° 5b. La Commission a mis en place un système d'information au niveau sous-régional (situé à Eurostat) pour répondre aux exigences statistiques de la politique régionale communautaire et a proposé d'utiliser les résultats de l'enquête de base 1989/90 dans ce système. À cet effet, la Commission a proposé que les services compétents des États membres fournissent à Eurostat le code de commune correspondant à chaque exploitation, ou transmettent à Eurostat les résultats d'enquête tabulaires dans la ventilation sous-régionale souhaitée, sur la base des données individuelles de l'ensemble des exploitations recensées dans l'enquête de base. *) (Compte rendu de réunion du groupe de travail du Conseil N° 10272/92; AGRISTR 36). 13 Plusieurs États membres ont émis certaines réserves quant à cette proposition de la Commission au cours de la réunion du groupe de travail du Conseil du 20 novembre 1992; ils ont souligné en particulier les éventuels risques en matière de sauvegarde de la confidentialité statistique des données collectées. Le projet de la Commission était confrontée également à d'autres problèmes, notamment des difficultés de nature administrative et financière. La Commission a donc l'intention de débattre à nouveau de ces questions dans le cadre de la prochaine enquête de base 1999/2000. Il est prévu, par exemple, d'indiquer, dans la liste des caractéristiques à relever lors de la prochaine enquête de base, la zone d'objectif dans laquelle se situe l'exploitation recensée. 4. 3 EUROFARM et la situation particulière de l'Allemagne En vertu des paragraphes 6 et 8. 1 de l'annexe II au règlement 571/88, l'Allemagne ne transmet pas de données individuelles, mais des résultats tabulaires destinés à la banque de données tabulaires BDT. La Communauté s'étant dotée d'une réglementation communautaire pour la protection des informations statistiques couvertes par le secret (règlement 1588/901* et compte tenu des mesures prises à Eurostat2) et dans le cadre du système EUROFARM pour la sauvegarde de la confidentialité statistique, la Commission estime que la dérogation accordée à l'Allemagne (paragraphe 6 de l'annexe II au règlement 571/88) n'a plus de raison d'être. Cet avis a été partagé par plusieurs délégations à la réunion du groupe de travail "statistique agricole" du Conseil. Il résulte des consultations entre les services allemands et Eurostat que l'Allemagne est disposée à transmettre dorénavant (à partir de l'enquête 1997) des données individuelles, dès lors que les bases juridiques seront établies, c'est-à-dire à condition que la modification correspondante du règlement 571/88 du Conseil intervienne en temps voulu (au plus tard à la fin de l'été 1996). 4. 4 Financement et développement du projet EUROFARM Dans son premier rapport EUROFARM, la Commission a constaté que les ressources financières prévues pour la période 1989-1998 pour le développement et l'entretien du système EUROFARM dans le règlement 571/88 n'étaient pas suffisantes. Des moyens financiers supplémentaires d'environ 400 000 ECU annuels se sont révélés nécessaires. Étant donné que le système EUROFARM doit être adapté à chaque nouvelle modification des enquêtes "Structures" et de la typologie, il est probable qu'il faille affecter chaque année des ressources financières considérables afin d'assurer le traitement des données individuelles ainsi que la diffusion des résultats tabulaires des enquêtes. En conséquence, il faudra tenir dûment compte, au moment de la modification prévue du règlement 571/88 en vue des enquêtes sur la structure des exploitations agricoles d'après 1997, de l'enveloppe financière exigée par les travaux EUROFARM. *) Règlement (CEE) N° 1588/90 du Conseil du 11 juin 1990. JO L 151 du 15. 6. 1990, p. 1. 2) Voir également le manuel Eurostat "Protection des données confidentielles à Eurostat", Luxembourg, mars 1994. 14 4. 5 Accès direct des services compétents des États membres aux données semi-agrégées au niveau national À la réunion du groupe de travail du Conseil le 20 novembre 1992, la mise en place d'une sous- base de données contenant des données semi-agrégées au niveau national a été proposée, à laquelle auraient accès, "on line", les services compétents des États membres. Cette proposition a été soutenue par plusieurs délégations, mais a également suscité de nettes réserves de la part d'autres pays. À ce jour, il n'a pas été donné suite à cette proposition. La Commission se montre encore très réticente, car ce projet ne semble pas pouvoir satisfaire aux strictes exigences de protection des données individuelles dans le système EUROFARM. 4. 6 Autres questions Une délégation avait proposé d'introduire, pour chaque type d'enquête prévue, une procédure de justification visant à assurer que les informations statistiques ne seraient collectées qu'en cas de besoin et à des intervalles raisonnables. Elle souhaiterait en outre que soit redéfini le seuil d'enquête. Dans le cadre des travaux préparatoires au projet de nouveau règlement du Conseil pour les enquêtes d'après 1997, le groupe de travail compétent du Comité de statistique agricole a discuté de façon approfondie de l'importance et de la périodicité des enquêtes sur la structure des exploitations agricoles ainsi que d'autres aspects de ces enquêtes. 5. Modifications nécessaires du règlement (CEE) n° 571/88 du Conseil 5. 1 Remarque préliminaire Les expériences réalisées dans le cadre des enquêtes communautaires sur la structure des exploitations agricoles ont montré qu'il était pertinent de modifier le moins possible le programme et la méthodologie de ces enquêtes et de se limiter aux adaptations jugées nécessaires pour les enquêtes à partir de 1997 en fonction des nouveaux développements dans l'agriculture, dans les techniques agricoles ou d'une nouvelle orientation de la politique agricole commune. La Commission a donc l'intention de proposer au Conseil de reconduire pour dix ans la durée de validité du règlement du Conseil 571/88. À cette fin, la Commission a élaboré un projet de règlement du Conseil portant modification du règlement 571/88, qu'elle a présenté pour discussion au groupe de travail compétent1 du comité de statistique agricole. Cette initiative est soutenue par la grande majorité du groupe de travail. Un accord a déjà été trouvé pour la plupart des questions en suspens. Le groupe de travail a accordé une importance particulière aux aspects suivants: Groupe de travail "Statistiques de la structure des exploitations agricoles" 15 5. 2 Durée de validité de la base juridique Selon l'état actuel des discussions, la grande majorité des États membres est favorable, pour les enquêtes à partir de 1997, à un acte juridique couvrant une nouvelle période de dix ans. La Commission a donc l'intention de proposer au Conseil une réglementation en ce sens. 5. 3 Année de référence de la prochaine enquête de base Il serait néanmoins souhaitable de n'autoriser qu'une seule année de référence pour la prochaine enquête de base, mais plusieurs États membres ont fait remarquer que d'autres enquêtes de grande envergure sont prévues aux alentours de l'an 2000, entre autres, un recensement démographique. Une certaine flexibilité serait donc de mise. Une nette majorité est favorable au choix de la période 1999/2000 pour la prochaine enquête de base. L'Irlande et la Grèce préféreraient réaliser celle-ci en 2001. 5. 4 Périodicité des enquêtes La grande majorité des États membres est également favorable au maintien de la périodicité actuelle des enquêtes, à savoir une enquête de base au cours de la période 1999/2000 et trois enquêtes intermédiaires en 2003, 2005 et 2007. La Commission a donc l'intention d'en faire la proposition au Conseil. 5. 5 Liste des caractéristiques La réglementation actuelle, selon laquelle la liste des caractéristiques est déterminée pour chaque enquête par Décision de la Commission après discussion avec le groupe de travail compétent et après avis du comité permanent de la statistique agricole, a fait ses preuves. Elle permet en effet de réagir avec souplesse aux changements d'orientation de la PAC (politique agricole commune) et aux évolutions de l'agriculture européenne. La Commission a donc l'intention de proposer au Conseil de maintenir cette réglementation. Elle a le soutien des services concernés des États membres. Les enquêtes "Structures" sont les enquêtes les plus complètes qui existent dans le secteur de l'agriculture européenne et exigent à ce titre des ressources humaines et financières considérables. Les possibilités de relever des caractéristiques supplémentaires, p. ex. dans le secteur de l'environnement et de l'écologie, sont donc limitées. Un certain nombre d'États membres ont souligné à plusieurs reprises que les enquêtes "Structures" ne doivent pas comporter de questions trop délicates, car leur introduction aurait des répercussions négatives sur le taux de réponse et sur la fiabilité des informations recueilMes au sujet de la structure des exploitations agricoles. La Commission estime donc que la liste des caractéristiques devrait être établie, à l'avenir également, et avec le même soin qu'auparavant, par le groupe de travail concerné, après examen de tous les arguments entrant en ligne de compte. 16 5. 6 Révision du schéma de classification communautaire des exploitations agricoles (typologie)1) Les services compétents de plusieurs États membres ainsi que la DG VI - Agriculture ont proposé à plusieurs reprises de réviser en profondeur la typologie communautaire. Celle-ci doit être simplifiée de façon à être moins dépendante des éventuels changements d'orientation de la PAC. La Commission a l'intention de donner suite le plus rapidement possible à ces propositions et, dans le cas d'une révision de la typologie, de tendre vers une plus grande harmonisation avec la NACE2>. 5. 7 Ventilation régionale des résultats Dans le cadre de la réforme de la PAC, mais aussi pour les besoins de la politique régionale, les besoins en statistiques structurelles à un niveau régional très détaillé s'accroissent. La Commission envisage donc de proposer une ventilation supplémentaire par "zone d'objectifs" pour la prochaine enquête de base. Elle propose en outre, de définir, lors de l'enquête de base de 1999/2000, chaque exploitation par un code, qui permet d'obtenir des résultats tabulaires à un niveau inférieur aux circonscriptions d'enquête. 5. 8 Contribution communautaire aux coûts des enquêtes Il résulte des délibérations du groupe de travail compétent que la quasi-totalité des États membres estiment que la réalisation d'enquêtes "Structures" à un rythme bi- ou triennal serait impossible sans la participation communautaire aux dépenses encourues. Jugée essentielle, cette contribution est destinée à couvrir les coûts variables tels que les dépenses Uées au recrutement de personnel temporaire supplémentaire pour les enquêtes ou au traitement informatique des données collectées. En outre, selon les États membres, cette participation se justifie par le fait que les enquêtes "Structures" répondent en particulier à un besoin d'informations de la Commission. Les États membres citent l'exemple du recensement très détaillé de la main-d'oeuvre agricole et du niveau important de ventilation régionale des données collectées. *> Décision de la Commission n°85/377/CEE du 7 juin 1985 portant établissement d'une typologie communautaire des exploitations agricoles J. O. L 220 du 17. 08. 1985, p. l. 2) Nomenclature Statistique des Activités Economiques dans la Communauté Européenne. 17 ISSN 0254-1491 COM(96) 370 final DOCUMENTS FR 17 03 N° de catalogue : CB-CO-96-373-FR-C ISBN 92-78-07271-0 Office des publications officielles des Communautés européennes L-2985 Luxembourg Jii


title: VERORDENING (EG) Nr. 1438/96 VAN DE COMMISSIE van 23 juli 1996 tot wijziging van de representatieve prijzen en de aanvullende invoerrechten voor bepaalde produkten uit de sector suiker

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
raw sugar
representative price
sugar product
white sugar


title: A Tanács 1488/96/EK rendelete (1996. július 23.) az Euro-Mediterrán partnerség (MEDA) keretében végrehajtott gazdasági és társadalmi szerkezeti reformokat kísérő pénzügyi és műszaki intézkedésekről

eurovoc_concepts:
Mediterranean third countries
economic reform
financial cooperation
financing of aid
social change
technical cooperation

text: 268 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/24. kötet 31996R1488 1998. 7. 30. AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA L 189/1 A TANÁCS 1488/96/EK RENDELETE (1996. július 23. ) az Euro-Mediterrán partnerség (MEDA) keretében végrehajtott gazdasági és társadalmi szerkezeti reformokat kísérő pénzügyi és műszaki intézkedésekről AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és külö- nösen annak 235. cikkére, tekintettel a Bizottság javaslatára (1), tekintettel az Európai Parlament véleményére (2), mivel az Európai Tanács Lisszabonban, Korfun és Essenben tar- tott ülésén hangsúlyozta, hogy a mediterrán térség az Európai Unió számára kiemelt területnek számít és elhatározta az Euro- Mediterrán partnerség létrehozását; mivel különösen az Európai Unió mediterrán politikájának megerősítéséről szóló, 1994. október 19-i és 1995. március 8-i bizottsági közlemény alapján kidolgozott 1995. június 12-i taná- csi jelentésre építve az Európai Tanács 1995. június 26-án és 27-én tartott Cannes-i ülésén újólag megerősítette az Európai Unió mediterrán térségbeli partnereivel kialakított kapcsolatának új dimenziót tulajdonító stratégiát; mivel a mediterrán térség politikai stabilitással rendelkező és biz- tonságos térséggé válásának biztosításához további erőfeszítése- ket kell tenni, és mivel a Közösség mediterrán térségre vonatkozó politikájának szerepet kell játszania a demokrácia és a jogállami- ság fejlesztése és megerősítése általános céljának, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságjogok tiszteletben tartásának elérésében és a jószomszédi kapcsolatok előmozdításában, ugya- nakkor tiszteletben tartva a nemzetközi jogot és a tagállamok és a mediterrán térség harmadik országainak területi integritását és külső határait; mivel az európai országok és a mediterrán országok között idő- vel létrehozott szabadkereskedelmi övezet elősegíti a mediterrán térségben a stabilitást és a jólétet; mivel a szabadkereskedelmi övezet kialakítása mélyreható szerke- zeti reformokhoz vezethet a mediterrán országokban; mivel ezért a mediterrán országoknak a gazdasági, társadalmi és közigazgatási struktúrájuk reformja érdekében tett vagy teendő erőfeszítéseit támogatni kell; mivel el kell mélyíteni a kultúrák és a civil társadalmak közötti párbeszédet, különösen a képzési tevékenységek, fejlesztés és decentralizált együttműködés ösztönzése révén; mivel ösztönözni kell az erősödő regionális együttműködést és különösen a mediterrán térségek és partnerek közötti, a reformo- kat és a gazdasági szerkezetváltást elősegítő gazdasági kapcsola- tok és a kereskedelem fejlődését; mivel a Közösség és a mediterrán országok közötti pénzügyi és műszaki együttműködésről szóló kétoldalú jegyzőkönyvek bizto- sították az együttműködés hasznos kiindulási alapját; mivel az eddigi tapasztalatokra alapozva a kapcsolatokat új szintre kell helyezni a partnerség keretében; mivel meg kell határozni a partnerség végrehajtásának szabályait, gondoskodva a költségvetési eszközök felhasználásának átlátha- tóságáról és az e téren hozott intézkedések egységességéről; mivel e célból e rendeletet alkalmazni kell a Közösség és a medi- terrán harmadik országok között létrejött, a pénzügyi és műszaki együttműködésről szóló jegyzőkönyvek végrehajtásáról szóló, 1992. június 29-i 1762/92/EGK tanácsi rendelet (3) és az összes mediterrán harmadik országgal való pénzügyi együttműködésről szóló, 1992. június 29-i 1763/92/EGK tanácsi rendelet (4) szerinti azon intézkedésekre, amelyek hatálya egynél több országra terjed ki; (1) HL C 232. , 1995. 9. 6, 5. o. és HL C 150. , 1996. 5. 24. , 15. o. (2) HL C 17. , 1996. 1. 22. , 184. o. és az 1996. június 20-i vélemény (HL C 198. , 1996. 7. 8. ). (3) HL L 181. , 1992. 7. 1. , 1. o. (4) HL L 181. , 1992. 7. 1. , 5. o. 11/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 269 mivel ezért e rendelet 1997. január 1. napjától az előbb említett rendeletek helyébe lép, ugyanakkor az ezen időpontban még alkalmazandó pénzügyi jegyzőkönyvek kezeléséhez és a lejárt pénzügyi jegyzőkönyvek szerint fennmaradó források lekötése céljából az 1762/92/EGK rendelet hatályban marad; partnerek) által a gazdasági és társadalmi struktúrájuk megrefor- málására és a gazdasági fejlődésből esetlegesen fakadó társadalmi vagy környezeti következmények csökkentése érdekében tett erőfeszítéseinek támogatására irányuló Euro-Mediterrán partner- ség alapelvei és prioritásai keretében intézkedéseket hoz. mivel e rendelet az 1995-től 1999-ig tartó időszakra vonatkozó pénzügyi referenciaösszeget tartalmaz az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság 1995. március 6-i nyilatkozatának 2. pontja szerint, a költségvetési hatóság Szerződés által meghatározott jog- köreinek érintése nélkül; (2) A támogató intézkedések kedvezményezettjei nem csak álla- mok és régiók lehetnek, hanem helyi hatóságok, regionális szer- vezetek, állami szervek, helyi vagy hagyományos közösségek, a gazdasági tevékenységet segítő szervezetek, egyéni vállalkozók, szövetkezetek, kölcsönös önsegélyező társaságok, szövetségek, alapítványok és nem kormányzati szervezetek is. mivel a környezeti projektek tekintetében az Európai Beruházási Bank (a továbbiakban: bank) által saját forrásaiból az általa megha- tározott feltételek szerint a bank alapszabályával összhangban nyújtott kölcsönök kamattámogatásban részesülhetnek; (3) E program 1995-től 1999-ig terjedő időszakra vonatkozó végrehajtására a pénzügyi referenciaösszeg 3424,5 millió ECU. Az éves előirányzatokat a pénzügyi terv korlátai között a költség- vetési hatóság engedélyezi. mivel a kamattámogatáshoz kapcsolódó kölcsönműveletek során a bank által a saját forrásaiból nyújtott kölcsön biztosítása és a Közösség költségvetési forrásaiból finanszírozott kamattámogatás nyújtása összekapcsolódik és egymástól függenek; mivel a bank alapokmányának megfelelően és különösen igazgatóságának egy- hangú döntésével a Bizottság elutasító véleménye esetén úgy dönthet, hogy saját forrásaiból kölcsönt nyújt a kamattámogatás függvényében; mivel e szempontot figyelembe véve a kamattámo- gatás nyújtására elfogadott eljárásnak minden esetben egyértelmű döntést kell eredményeznie a támogatás odaítélése vagy elutasí- tása vonatkozásában, az esettől függően; mivel ajánlatos rendelkezni egy, a tagállamok képviselőiből álló bizottságról, amely segítséget nyújt a banknak az e rendelettel ráruházott feladatok végrehajtásában; 2. cikk (1) E rendelet célja a (2) bekezdésben meghatározott intézkedé- sek révén hozzájárulni az Euro-Mediterrán partnerség három ága- zatában a közös érdekű kezdeményezésekhez: a politikai stabili- tás az Euro-Mediterrán szabadkereskedelmi övezet létrehozása és a gazdasági és társa- dalmi együttműködés fejlesztése, kellő figyelmet fordítva az emberi és kulturális szempontokra. a demokrácia megerősítése, és (2) E támogató intézkedéseket a hosszú távú stabilitás és jólét elé- rése céljának figyelembevételével hajtják végre, különösen a gaz- dasági átmenet, a fenntartható gazdasági és társadalmi fejlődés, valamint a regionális és határokon átlépő együttműködés terüle- tén. A vonatkozó eljárások céljait és részleteit a II. melléklet hatá- rozza meg. mivel az e rendeletben meghatározott intézkedések eredményes kezelésének biztosításához és a kedvezményezett országokkal a kapcsolatok kialakításának megkönnyítése érdekében többéves tervezetre van szükség; 3. cikk mivel az e rendelet szerinti intézkedések túllépnek a fejlesztési segítségnyújtás keretén és csak részben fejlődő országoknak minősíthető országok esetében kell alkalmazni azokat; mivel ennélfogva e rendeletet csak a Szerződés 235. cikkében meghatá- rozott jogkörök alapján lehet elfogadni, E rendelet a demokratikus alapelvek és a jogállamiság, valamint az emberi jogok és az alapvető szabadságjogok tiszteletben tartásán alapul, amelyek a rendelet lényeges elemét képezik, és amelyek megsértése megfelelő intézkedések elfogadását teszi indokolttá. 4. cikk ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 1. cikk (1) A Közösség az I. mellékletben felsorolt mediterrán harmadik országok és területek (a továbbiakban: mediterrán térségbeli (1) A Bizottság a tagállamokkal egyetértésben és a kölcsönös és rendszeres információcsere alapján – ideértve a helyszíni informá- ciócserét is, különösen az indikatív programokra és projektekre tekintettel – biztosítja a Közösség és az egyes tagállamok segítség- koordinálását nyújtási erőfeszítéseinek eredményes 270 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/24. kötet együttműködési programjaik következetességének és egymást kie- gészítő jellegének fokozása érdekében. Ezen kívül a Bizottság ösz- tönzi a nemzetközi pénzintézetekkel, az Egyesült Nemzetek Szer- vezetének a más adományozókkal folytatott koordinációt és együttműködést. együttműködési programjaival és (2) Az e rendeletben említett intézkedéseket a Közösség elfogad- hatja akár függetlenül, akár egyrészről magukkal a mediterrán tér- ségbeli partnerekkel vagy a tagállamok és a bank állami vagy magán szerveivel, másrészről multilaterális szervekkel vagy har- madik országokkal folytatott társfinanszírozás formájában. 5. cikk (1) Az e rendelet szerint finanszírozandó intézkedéseket többek között a kedvezményezettek prioritásainak, felmerülő igényeinek, felvevőképességének és a strukturális reformok irányába megtett lépéseinek figyelembe vételével választják ki. A kiválasztás továbbá annak felmérésén alapul, hogy az intézke- dések mennyire eredményesen valósítják meg a közösségi támo- gatás által meghatározott célokat, adott esetben a társulási vagy együttműködési megállapodások rendelkezéseinek megfelelően. (2) A hároméves időszakokat felölelő indikatív programokat a bankkal együttműködésben nemzeti és regionális szinten alakít- ják ki. Figyelembe veszik a mediterrán térségbeli partnerekkel meghatározott prioritásokat, beleértve a gazdasági párbeszéd következtetéseit. A programokat szükség szerint évente frissítik. A programok meghatározzák a közösségi támogatás fő célkitű- zéseit, iránymutatásait és az elsőbbséget élvező szektorokat a II. melléklet II. szakaszában említett területeken, a programok értékelésére vonatkozó tényezőkkel együtt. A programok (átfogó, illetve elsőbbséget élvező szektorok szerinti) javasolt összegeket tartalmaznak és felsorolják az érintett program finanszírozására vonatkozó feltételeket, figyelembe véve azt, hogy a MEDA költ- ségvetési tétel végrehajtásához megfelelő tartalékot kell hagyni. A programokat a szerzett tapasztalatok, a mediterrán térségbeli partnerek által a strukturális reform, a makrogazdasági stabilizá- ció és a szociális haladás terén tett előrelépés, valamint az új tár- sulási megállapodások szerinti gazdasági együttműködés eredmé- nyeinek figyelembevételével módosítani lehet. 6. cikk (1) A közösségi finanszírozás főleg támogatások vagy kockázati tőke formájában történik. A környezetvédelem területén az együttműködési intézkedésekkel kapcsolatban a közösségi finan- szírozás a bank által saját forrásból nyújtott kölcsönök kamattá- mogatásának formájában is történhet. A támogatás mértéke 3 %. (2) A támogatásokat a 2. cikkben meghatározott célok megvaló- sításához hozzájáruló tevékenységek, projektek vagy programok finanszírozására vagy társfinanszírozására lehet felhasználni. A tevékenységeknek, projekteknek vagy programoknak nyújtott egyes támogatások finanszírozási plafonja függ attól is, hogy e támogatások mennyire képesek a pénzügyi megtérülést biztosí- tani. A magánszektor rendelkezésére bocsátott finanszírozás álta- lában kereskedelmi feltételek mellett történik, hogy a lehető leg- nagyobb mértékben el lehessen kerülni a helyi pénzpiacok torzulásait. (3) A finanszírozási döntések és az azokból eredő esetleges finan- szírozási megállapodások és szerződések rendelkeznek többek között a Bizottság által gyakorolt felügyeletről és pénzügyi ellen- őrzésről, valamint a Számvevőszék által folytatott ellenőrzésről, amelyet adott esetben a helyszínen végeznek. Az e rendelet szerint finanszírozott és a bank által kezelt műve- letek felügyeletét a Számvevőszék a Bizottság, a bank és a Szám- vevőszék között egyeztetett eljárások szerint végzi. (4) A kockázati tőkét elsősorban a saját forrásoknak vagy ilyen- nek tekintett forrásoknak a termelő ágazatban működő vállalko- zások (magántulajdonú vagy vegyes tulajdonú) rendelkezésére bocsátása érdekében alkalmazzák, különösen azon vállalkozások részére, amelyek egy közösségi tagállamot és harmadik vagy mediterrán országok vagy területek állampolgárságával rendel- kező természetes vagy jogi személyeket kapcsolnak össze. A bank által biztosított és kezelt kockázati tőke a következő for- mákat öltheti: a) alárendelt kölcsönök, amelyek visszatérítése és az esetleges kamatfizetések csak az egyéb banki követelések rendezését követően válnak esedékessé; b) feltételes kölcsönök, amelyek törlesztése vagy tartama a köl- csön nyújtásakor meghatározott feltételek teljesítésétől függ; (3) A finanszírozási döntések főleg az indikatív programokon alapulnak. c) a Közösség nevében ideiglenes kisebbségi tulajdonrész harma- dik országok vagy a mediterrán térség területein alapított vál- lalkozások tőkéjében; 11/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 271 d) tulajdonrészek finanszírozása a mediterrán térségbeli partne- reknek vagy hozzájárulásukkal, az adott mediterrán térségbeli partnerországokban lévő vállalkozásoknak nyújtott feltételes kölcsönök formájában, közvetlenül vagy pénzintézeteik köz- vetítésével. (2) A Bizottság biztosítja a következőket: – azonos feltételek mellett a lehető legszélesebb körű részvétel a szállításra, munkálatokra és szolgáltatásokra vonatkozó meg- bízásokban, 7. cikk – a kiválasztási és értékelési szempontok alkalmazásában szük- séges átláthatóság és szigorúság, (1) Az e rendelet szerinti intézkedések kiterjedhetnek a projektek és programok végrehajtásához szükséges helyi kiadásokra és az áruk és szolgáltatások behozatalának kiadásaira. A közösségi finanszírozásból ki kell zárni az adókat, illetékeket és díjakat. Az e rendelet szerinti közösségi finanszírozású intézkedések végrehajtásáról szóló szerződések az érintett partner részéről leg- alább olyan kedvező fiskális és vámrendszer hatálya alá tartoznak, mint amelyet az a legnagyobb kedvezményben részesített államra vagy legnagyobb kedvezményben részesített nemzetközi fejlesz- tési szervezetre alkalmaz. (2) Sor kerülhet a támogatási intézkedések előkészítése, kezdemé- nyezése, nyomon követése, ellenőrzése és végrehajtása során fel- merülő költségek fedezésére is. – a program által finanszírozott kezdeményezésekben történő részvétel iránt érdeklődő cégek, szervezetek és intézmények közötti tényleges verseny, – az e célok részletes végrehajtásával összefüggő eljárási irány- mutatás sürgős benyújtása a MED-bizottság részére, amelyet a 11. cikknek megfelelően vizsgálnak meg. (3) A Bizottság az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában a terve- zett beszerzési megbízások tartalmát, tárgyát, terjedelmét megje- lölve közzéteszi az alábbiakat: – évente egyszer a közzétételt követő 12 hónapra vonatkozóan pályáztatás alapján odaítélendő szolgáltatási és műszaki együttműködési tevékenységekre vonatkozó szerződésterve- zetek, – háromhavonta egyszer a fenti tervezetek esetleges módosítása. (3) A képzési, kommunikációs és kutatási programok keretében és más projektek keretében is fedezni lehet a működési és karban- tartási költségeket, különösen a külföldi valutában finanszíro- zandó ilyen költségeket. Általános szabályként az ilyen költsége- ket csak az indulás szakaszában lehet fedezni, és azokat fokozatosan csökkenteni kell. (4) A Bizottság a tagállamokkal együttműködve, kérelemre a Közösség minden érdeklődő cégének, szervezetének és intézmé- nyének szolgáltat dokumentációt a MEDA-programok általános vonatkozásairól és a programokban történő részvétel követelmé- nyeiről. (4) A termelési ágazat beruházási projektjei esetében a közösségi finanszírozást egyesítik a kedvezményezett saját forrásaival vagy a piaci feltételek mellett történő finanszírozással, figyelembe véve a projekt jellegét. Maximalizálni kell a címzett hozzájárulását vagy a piaci feltételek mellett biztosított finanszírozás által képviselt hozzájárulást. A közösségi finanszírozás – beleértve a bank saját forrásait érintő finanszírozást – semmi esetre sem haladhatja meg a teljes beruházási költség 80 %-át. Ez a finanszírozási maximum csak kivételes, valamint a művelet természete által megfelelően indokolt esetben nyújtható. 8. cikk (1) A beszerzési megbízások (pályázati kiírások és szerződések) megkülönböztetésmentesen nyitottak a tagállamok és a mediter- rán térségbeli partnerek összes természetes és jogi személyei előtt. (5) A finanszírozási javaslatok utalnak a tervezett megbízásokra, beleértve a becsült összegeket, az odaítélésükre szolgáló eljárást és a pályázati kiírások tervezett dátumait. (6) A szerződéseket az Európai Közösségek általános költségve- tésére alkalmazandó költségvetési rendelet rendelkezései szerint ítélik oda a vállalkozásoknak. (7) A pályázati kiírás eredményeit közzéteszik az Európai Közös- ségek Hivatalos Lapjában. A Bizottság a 11. cikk szerinti bizottság- nak hathavonta benyújtja a MEDA programok és projektek vég- rehajtása során megkötött szerződésekről szóló részletes, konkrét tájékoztatást. (8) Társfinanszírozás esetén a pályázati kiírásokban és szerződé- sekben érintett mediterrán térségbeli partnerek körén kívül eső pályázók részvételét a Bizottság eseti elbírálás alapján engedélyez- heti. Ilyen esetekben harmadik országok vállalkozásainak a rész- vétele csak viszonosság esetén elfogadható. 272 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/24. kötet 9. cikk az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletnek megfelelően. (1) Az 5. cikk (2) bekezdésében említett indikatív programokra vonatkozó iránymutatásokat a Bizottság javaslatára a Tanács minősített többséggel eljárva fogadja el, az érintett mediterrán tér- ségbeli partnerekkel folytatott párbeszédet követően. A Bizottság, javaslataival együtt, tájékoztatás céljából továbbítja átfogó pénzügyi programtervezetét, különösen a nemzeti és regi- onális indikatív programok teljes összegének megjelölésével, vala- mint az e programok keretében elfogadott teljes összegnek a kedvezményezett ország és az elsőbbséget élvező szektor szerinti elosztását. (2) Az indikatív programokat és azok bármilyen módosítását a főleg ezeken alapuló finanszírozási döntésekkel együtt a Bizottság a 11. cikk rendelkezései szerint fogadja el. (3) A bank által nyújtott kölcsönök kamattámogatásával és a koc- kázati tőkével összefüggő döntésektől eltérő, 2 000 000 ECU összeget meghaladó finanszírozási döntéseket a 11. cikkben meghatározott eljárás szerint fogadják el, a (4) és (6) bekezdés figyelembe vételével. (4) Az átfogó elosztásra vonatkozó finanszírozási döntéseket a 11. cikkben meghatározott eljárás szerint fogadják el. Egy átfogó elosztáson belül a Bizottság fogadja el a 2 000 000 ECU összeget meg nem haladó finanszírozási döntéseket. A 11. cikkben megha- tározott bizottságot rendszeresen és haladéktalanul, de minden- képpen annak következő ülése előtt tájékoztatni kell a legfeljebb 2 000 000 ECU-t érintő intézkedésekre vonatkozó finanszírozási döntésekről. (5) A 11. cikkben meghatározott eljárással összhangban elfoga- dott finanszírozási döntéseket módosító döntéseket a Bizottság hozza meg abban az esetben, ha azok nem járnak lényeges módo- sításokkal vagy az eredeti kötelezettségvállalás 20 %-át meghaladó további kötelezettségvállalással. A Bizottság haladéktalanul tájé- koztatja a 11. cikkben említett bizottságot az esetleges ilyen dön- tésekről. (6) A decentralizált együttműködés keretébe tartozó csereprog- ramokat a Bizottság a 11. cikkben meghatározott eljárás szerint fogadja el. (7) A bank által nyújtott kölcsönökre vonatkozó kamattámoga- tással összefüggő finanszírozási döntéseket a 12. cikkben megha- tározott eljárás szerint fogadják el. A kockázati tőkével össze- függő finanszírozási döntéseket a 13. cikkben meghatározott eljárás szerint fogadják el. (2) A 11. cikkben említett bizottsághoz benyújtott finanszírozási javaslatokban és a 15. cikkben említett értékelésekben a Bizottság betartja az ésszerű pénzgazdálkodás és különösen a gazdaságos- ság és költséghatékonyság költségvetési rendeletben említett elveit. 11. cikk (1) A Bizottságot a tagállamok képviselőiből álló bizottság (a továbbiakban: a MED bizottság) segíti, amelynek elnöke a Bizott- ság képviselője. A bank képviselője szavazati jog nélkül részt vesz a MED-bizottság ülésein. (2) A Bizottság képviselője tervezetet nyújt be a bizottság szá- mára a meghozandó intézkedésekről. A bizottság, az elnöke által az ügy sürgősségére tekintettel megállapított határidőn belül, véle- ményt nyilvánít a tervezetről. A véleményt a Szerződés 148. cik- kének (2) bekezdésében a Tanácsnak a Bizottság javaslata alapján kell elfogadandó határozataira előírt a többséggel kell meghozni. A bizottságban a tagállamok képviselőinek szavazatait az emlí- tett cikkben meghatározott módon kell súlyozni. Az elnök nem szavazhat. (3) A Bizottság a tervezett intézkedéseket elfogadja, ha azok össz- hangban vannak a bizottság véleményével. Ha a tervezett intéz- kedések nincsenek összhangban a bizottság véleményével, vagy a bizottság nem nyilvánított véleményt, a Bizottság a meghozandó intézkedésekről haladéktalanul javaslatot terjeszt a elé. A Tanács minősített többséggel határoz. Ha a javaslatnak a Tanács elé terjesztésétől számított három hóna- pon belül a Tanács nem határozott, a javaslatot a Bizottság fogadja el. (4) A bizottság az elnök által esetleg valamely tagállam képvise- lőjének kérésére eléterjesztett bármilyen más, e rendelet végrehaj- tásával összefüggő kérdést megvizsgálhat, különösen az általános végrehajtással, a program igazgatásával vagy a 4. és 5. cikkben említett társfinanszírozással és koordinációval összefüggő kérdé- seket. (5) A bizottság az eljárási szabályzatát minősített többséggel fogadja el. 10. cikk (6) A Bizottság rendszeresen tájékoztatja a bizottságot és infor- mációt szolgáltat a bizottságnak az e rendelet szerinti intézkedé- sek végrehajtásáról. (1) Az e rendeletben említett, az Európai Közösségek általános költségvetéséből finanszírozott intézkedéseket a Bizottság kezeli (7) Az Európai Parlament rendszeres tájékoztatást kap e rendelet végrehajtásáról. 11/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 273 12. cikk mindenkor betöltő tagállam képviselője; titkárságát a bank bizto- sítja. A Bizottság egy képviselője részt vesz a tanácskozásokon. (1) A környezetvédelem területén támogatott kölcsönökkel finanszírozandó projektek tekintetében a bank a finanszírozási javaslatot alapokmányával összhangban készíti el. A bank kikéri a Bizottság véleményét alapokmányának 21. cikkével összhang- ban, valamint a 14. cikkben említett bizottság véleményét. (2) A 14. cikkben említett bizottság véleményt bocsát ki a bank javaslatáról. A Bizottság képviselője közvetíti e bizottságnak az általa képviselt intézménynek az érintett projekttel kapcsolatban kialakított álláspontját, különösen arról, hogy az megfelel-e e ren- delet céljainak és a Tanács által elfogadott általános iránymuta- tásnak. Ezen kívül a bank tájékoztatja a 14. cikkben említett bizottságot a nem támogatott kölcsönökről, amelyeket a bank saját forrásaiból tervez nyújtani. (3) E konzultáció alapján a bank felkéri a Bizottságot, hogy hoz- zon finanszírozási döntést az érintett projekt részére történő kamattámogatás nyújtásáról. (4) A Bizottság benyújtja a MED-bizottságnak a kamattámogatás finanszírozását engedélyező, vagy adott esetben elutasító döntés- tervezetét. (5) A Bizottság a (4) bekezdésben említett döntést továbbítja a banknak, amely a kölcsönt nyújtja, ha a döntés megadja a támo- gatást. 13. cikk (1) A bank véleményezésre benyújtja a 14. cikkben említett bizottságnak a kockázatitőke-műveletekkel összefüggő projekte- ket. A Bizottság képviselője közvetíti e bizottságnak az általa kép- viselt intézménynek az érintett projekttel kapcsolatban kialakított álláspontját, különösen arról, hogy az megfelel-e e rendelet célja- inak és a Tanács által elfogadott általános iránymutatásnak. (2) E konzultáció alapján a bank továbbítja a projektet a Bizott- ságnak. (3) A Bizottság a finanszírozási döntést a projekt jellemzőinek megfelelő határidőn belül hozza meg. (4) A Bizottság a (3) bekezdésben említett döntését továbbítja a banknak, amely megteszi a megfelelő intézkedéseket. 14. cikk (2) A 14. cikk szerinti bizottság eljárási szabályzatát a Tanács egyhangúlag fogadja el. (3) A bizottság a Szerződés 148. cikkének (2) bekezdése szerinti minősített többséggel ad véleményt. (4) A 14. cikk szerinti bizottságban a tagállamok képviselőinek szavazatait a Szerződés 148. cikkének (2) bekezdése szerint súlyozzák. 15. cikk (1) A Bizottság a bankkal együtt megvizsgálja az e rendelet értel- mében hozott intézkedések végrehajtásának helyzetét és legké- sőbb április 30-ig éves jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. A jelentés tájékoztat az év során finanszírozott intézkedésekről, a titkosság kellő figyelembevételével, és értékeli az elért eredményeket. (2) A Bizottság és a bank az azokat egyaránt érintő főprojekteket közösen értékelik annak megállapítása érdekében, hogy elérték-e a kitűzött célokat, valamint azért, hogy a jövőbeni tevékenységek eredményességét növelő iránymutatásokat kialakítsák. Az érté- kelő jelentéseket, a titkosság kellő figyelembevételével, a Tanács és az Európai Parlament rendelkezésére bocsátják. Amennyiben e jelentések a bank által kezelt műveleteket érintenek, a jelentéseket a tagállamoknak is rendelkezésükre bocsátják. (3) A Bizottság a bankkal együttműködve háromévente átfogó értékelő jelentést készít a mediterrán térségbeli partnerek érdeké- ben történő együttműködési politikáról, és azt haladéktalanul benyújtja a MED-bizottságnak. A MED-bizottság minden évben pontos, részletes tájékoztatást kap a meglévő hálózatok összetételéről és tevékenységeiről. A Bizottság kétévente továbbítja minden egyes program értékelé- sét. (4) A decentralizált együttműködés tekintetében a Bizottság évente pontos, részletes tájékoztatást ad a MED-bizottságnak a meglévő hálózatok összetételéről és tevékenységeiről, kétévente pedig minden egyes program értékeléséről. (5) A Bizottság minden évben tájékoztatja a tagállamokat a még rendelkezésre álló vagy a már elosztott forrásokról. (1) A banknál létrehoznak egy, a tagállamok képviselőiből álló bizottságot (a továbbiakban: a 14. cikk szerinti bizottság). E tisztét bizottság elnöke a bank igazgatóságának elnöki (6) A Tanács e rendeletet 1999. június 30-a előtt felülvizsgálja. E célból a Bizottság legkésőbb 1998. december 31-ig benyújt a Tanácsnak egy értékelő jelentést, a rendelet jövőjére, és szükség szerint a módosításaira vonatkozó javaslataival együtt. 274 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/24. kötet 16. cikk 1997. június 30-a előtt határozzák meg a megfelelő intézkedések elfogadására vonatkozó végleges eljárást arra az esetre, ha egy mediterrán térségbeli partner további támogatásának valamely lényeges feltétele hiányzik. (2) 1997. január 1. napjától az azon a napon még hatályban lévő jegyzőkönyvek kezelésére és a lejárt jegyzőkönyvek szerint fenn- maradó források lekötésére az 1762/92/EGK rendeletet kell alkal- mazni. 17. cikk 18. cikk (1) Az 1763/92/EGK rendelet 1996. december 31. napjától hatá- lyát veszti. E rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba. E rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, 1996. július 23-án a Tanács részéről az elnök I. YATES 11/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 275 I. MELLÉKLET AZ 1. CIKKBEN EMLÍTETT PARTNER TERÜLETEK ÉS ORSZÁGOK Algériai Demokratikus Népi Köztársaság Ciprusi Köztársaság Egyiptomi Arab Köztársaság Izrael Állam Jordán Királyság Libanoni Köztársaság Máltai Köztársaság Marokkói Királyság Szíriai Arab Köztársaság Tunéziai Köztársaság Török Köztársaság A Gázai Övezet és a Nyugati Part megszállt területei 276 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/24. kötet A 2. CIKK VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ CÉLKITŰZÉSEK ÉS RÉSZLETES SZABÁLYOK II. MELLÉKLET I. a) A gazdasági átmenet és az Euro-Mediterrán szabadkereskedelmi övezet létrehozásának támogatása különösen a következőket foglalja magában: – munkahelyteremtés és a magánszektor fejlesztése, beleértve az üzleti környezet javítását és a KKV-k támogatását, – az Európai Közösség és a mediterrán térségbeli partnerek, valamint a mediterrán térségbeli partnerek egymás közötti befektetéseinek, ipari együttműködésének és kereskedelmének ösztönzése, – a gazdasági infrastruktúra fejlesztése, lehetőleg a pénzügyi és adózási rendszereket is beleértve. b) A strukturális alkalmazkodásra vonatkozó programokat támogató műveleteket a következő alapelvek alapján hajtják végre: – – – – a támogató programokat úgy alakítják ki, hogy azok visszaállítsák az általános pénzügyi egyensúlyt, és a gyorsított ütemű növekedés számára kedvező gazdasági környezetet teremtsenek, ugyanakkor törekedjenek a népesség jólétének javítására, a támogató programokat az egyes országok konkrét helyzetéhez igazítják, és figyelembe veszik a gazdasági és társadalmi körülményeket, a támogató programok különösen azokat a negatív hatásokat enyhíteni hivatott intézkedéseket határozzák meg, amelyeket a strukturális alkalmazkodás folyamata gyakorolhat a társadalmi körülményekre és a foglalkoztatásra, különösen a népesség hátrányos helyzetben lévő rétegeire, a támogató programokat az Európai Közösséggel kialakított szabadkereskedelmi övezet figyelembe vételével határozzák meg, – a támogató programok egyik legfőbb vonása a gyors folyósítás. A következő jogosultsági kritériumoknak kell eleget tenni: – – az érintett országnak egy, a Bretton Woods-i intézmények által jóváhagyott reformprogramot kell megvalósítania, vagy a reform makrogazdasági tekintve ezzel egyenértékűnek elismert programot kell végrehajtania ezen intézményekkel összehangoltan, azonban nem feltétlenül azok pénzügyi támogatásával, terjedelmét és hatékonyságát figyelembe kell venni az ország gazdasági helyzetét, és különösen annak eladósodottságát, adósságszolgálatának terheit, fizetési mérlegeit, a valuta rendelkezésére állását, költségvetési helyzetét, monetáris helyzetét, az egy főre eső GNP szintjét és a munkanélküliség szintjét. II. A jobb társadalmi-gazdasági egyensúly elérésére vonatkozó támogatás különösen a következőt tartalmazza: – – a civil társadalom és a lakosság részvétele a fejlesztési intézkedések tervezésében és végrehajtásában, a szociális ellátások javítása, különösen az egészségügy, családtervezés, vízellátás, köztisztaság és lakásügy területén, – a szegénység elleni küzdelem, – harmonikus és integrált vidékfejlesztés és a városi életkörülmények javítása, – a halászattal kapcsolatos megerősített együttműködés és a tengeri erőforrások fenntartható kiaknázása, – megerősített környezetvédelmi együttműködés, – – – – – gazdasági infrastruktúrák a információ-technológia és távközlés ágazatában, fejlesztése, különösen a közlekedés, energia, vidékfejlesztés, az emberi erőforrások integrált fejlesztése a tagállami programok kiegészítéséhez, különös tekintettel az ipari együttműködés összefüggésében a folyamatos szakképzésre, és a tudományos és műszaki kutatási lehetőségek fejlesztésére, a demokrácia és az emberi jogok tiszteletben tartásának erősítése, kulturális együttműködési és ifjúsági csereprogramok, a fenti kábítószer-kereskedelem és a nemzetközi bűnözés csökkentése érdekében. intézkedések révén együttműködés és műszaki segítségnyújtás az illegális bevándorlás, a 11/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 277 III. A regionális és határokon átnyúló együttműködést különösen a következő területeken kell támogatni: a) a mediterrán térségbeli partnerek egymás közötti regionális együttműködési struktúráinak létrehozása és fejlesztése; b) – a regionális kereskedelemhez szükséges infrastruktúra kialakítása, beleértve a közlekedést, hírközlést és energiát, – a jogi és közigazgatási előírások fejlesztése és kis nagyságrendű infrastrukturális projektek megvalósítása a határátlépéssel összefüggésben, – nagytérségi regionális együttműködés és a közösségi intézkedéseket e területen kiegészítő intézkedések, beleértve a mediterrán térségbeli partnerek közlekedési és energetikai hálózatai és a transzeurópai hálózatok összekapcsolásának támogatását; c) egyéb regionális tevékenységek, beleértve az európai-arab párbeszédet; d) az Unió és a mediterrán térségbeli partnerek civil társadalmai közötti csereprogramok, decentralizált együttműködés, ennek keretében: – – célul tűzi ki a közösségi támogatás nem kormányzati kedvezményezettjeinek a meghatározását, különösen az egyetemek és kutatók, helyi közösségek, szövetségek, szakszervezetek és nem kormányzati szervezetek, média, magánvállalkozók és kulturális intézmények a legszélesebb értelemben véve, valamint a IV. pontban felsorolt egyéb szervek hálózatba kapcsolására összpontosít. A programoknak a hálózatok közötti tájékoztatásra és a hálózati partnerek közötti tartós kapcsolatok előmozdítására kell összpontosítaniuk. IV. A felelősségteljes irányítást a civil társadalom kulcsfontosságú intézményeinek és kulcsfontosságú élharcosainak támogatásával mozdítják elő, mint például a helyhatóságok, vidéki és falusi csoportok, kölcsönös önsegélyező társaságok, szakszervezetek, a média és az üzleti tevékenységet segítő szervezetek, továbbá a közigazgatás politikák kialakítására és azok végrehajtásának igazgatására irányuló kapacitásának fejlesztéséhez nyújtott segítséggel. V. Az e rendelet értelmében hozott intézkedések figyelembe veszik a nők gazdasági és társadalmi életben betöltött szerepét. Különös történő munkahelyteremtésnek. a nők oktatásának tulajdonítani fontosságot részükre kell és a Az intézkedések figyelembe veszik továbbá a fiatalok oktatásának és a részükre történő munkahelyteremtés szükségességét, társadalmi beilleszkedésük megkönnyítése érdekében. VI. Az e rendelet szerint finanszírozott tevékenységek főleg a műszaki segítségnyújtást, képzést, intézményépítést, tájékoztatást, szemináriumok, tanulmányok, mikro-, kis-, és középméretű vállalkozásokba és infrastruktúrába történő beruházásra vonatkozó projekteket és a segítségnyújtás közösségi jellegét kiemelni célzó programokat foglalnak magukban. Lehetőséget kell teremteni a decentralizált együttműködésre, ahol ez eredményesnek bizonyulhat. A kockázatitőke-műveleteket és a kamattámogatásokat a bankkal együttműködve finanszírozzák. VII. Az e rendelet szerinti eszközökkel finanszírozott tevékenységek előkészítésében és végrehajtásában kellő figyelmet kell fordítani a környezetvédelemre


title: Decisão nº 1692/96/CE do Parlamento Europeu e do Conselho de 23 de Julho de 1996 sobre as orientações comunitárias para o desenvolvimento da rede transeuropeia de transportes

eurovoc_concepts:
common transport policy
project of common interest
sustainable mobility
trans-European network
transport network