title: Verordnung (EG) Nr. 1432/96 der Kommission vom 23. Juli 1996 zur Änderung der Verordnung (EG) Nr. 3223/93 über bestimmte statistische Angaben zu den Erstattungen für die Ausfuhr bestimmter Agrarerzeugnisse in Form von Waren, die unter die Verordnung (EWG) Nr. 3035/80 des Rates fallen

eurovoc_concepts:
agricultural product
export refund
primary product
processed foodstuff
statistics

formats: html pdfa1b print


title: Propeusta de REGLAMENTO (CE) DEL CONSEJO por el que se modifica el Reglamento (CEE) nº 2847/93 en lo que respecta a la fecha de la decisión del Consejo sobre el sistema de localización continua de los buques pesqueros comunitarios por vía satélite

eurovoc_concepts:
Community fisheries
common fisheries policy
fishing vessel
maritime surveillance
remote sensing

formats: html pdf pdfa1b print

text: COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS Bruselas, 23. 07. 1996 COM(96) 386 final 96/0193 (CNS) Propuesta de REGLAMENTO (CE) DEL CONSEJO por el que se modifica el Reglamento (CEE) n° 2847/93 en lo que respecta a la fecha de la decisión del Consejo sobre el sistema de localización continua de los buques pesqueros comunitarios por via satélite (presentada por la Comisión) EXPOSICIÓN DE MOTIVOS El propósito de la presente propuesta de Reglamento del Consejo es modificar el Reglamento (CEE) n° 2847/93 en lo que respecta a la fecha de la decisión relativa al sistema de localización continua por satélite de los buques pesqueros comunitarios. En virtud del apartado 1 del artículo 3 del Reglamento (CEE) n° 2847/93, cuya última modificación la constituye la Decisión n° 95/528/CE, el Consejo debe decidir antes del 1 de julio de 1996, a propuesta de la Comisión, si se instala un sistema de vigilancia de los buques pesqueros comunitarios por vía satélite y, en caso afirmativo, cuándo y con qué alcance. En su reunión del 10 de junio de 1996, el Consejo llevó a cabo un primer análisis de la propuesta de Reglamento del Consejo que modifica el Reglamento (CEE) n° 2847/93, por el que se establece un régimen de control aplicable a la política pesquera común1. El Consejo llegó a la conclusión de que era necesario analizar esa propuesta con mayor detenimiento y decidió que se pronunciaría sobre ella a más tardar el 31 de diciembre de 1996. Por consiguiente, el Consejo invitó a la Comisión a presentarle una propuesta de modificación de la fecha establecida en el apartado 1 del artículo 3 del Reglamento (CEE) <n° 2847/93. La presente propuesta obedece a esa invitación. 1 COM(96) 232 final de 28. 5. 1996. Propuesta de REGLAMENTO (CE) n°. /. DEL CONSEJO de por el que se modifica el Reglamento (CEE) n° 2847/93 en lo que respecta a la fecha de la decisión del Consejo sobre el sistema de localización continua de los buques pesqueros comunitarios por vía satélite EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea y, en particular, su artículo 43, Vista la propuesta de la Comisión1, Visto el dictamen del Parlamento Europeo2, Considerando que, en virtud de lo dispuesto en el apartado 1 del artículo 3 del Reglamento (CEE) n° 2847/93 del Consejo, por el que se establece un régimen de control aplicable a la política pesquera común3, cuya última modificación la constituye la Decisión n° 95/528/CE4, el Consejo debe decidir antes del 1 de julio de 1996, a propuesta de la Comisión, si se instala un sistema de localización continua de los buques pesqueros comunitarios por vía satélite y, en caso afirmativo, cuándo y con qué alcance; Considerando que, en su reunión del 10 de junio de 1996, el Consejo manifestó su deseo de seguir analizando con todo detalle, hasta el 31 de diciembre de 1996 como fecha límite, la propuesta de Reglamento del Consejo que modifica el Reglamento (CEE) n° 2 847/935 en relación con el establecimiento de dicho sistema; Considerando que, dado el plazo disponible para analizar la citada propuesta, procede modificar la fecha establecida en el apartado 1 del artículo 3 del Reglamento (CEE) n° 2847/93, DO n° L 261 de 20. 10. 1993, p. 1. DO n° L 301 de 14. 12. 1995, p. 35. COM(96) 232 final de 28. 5. 1996. HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 El Reglamento (CEE) n° 2847/93 queda modificado del siguiente modo: En el apartado 1 del artículo 3, la fecha del "1 de julio de 1996" se sustituye por l a d e "l de enero de 1997". / Artículo 2 El presente Reglamento entrará en vigor el séptimo día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas. El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en. Por el Consejo El Presidente ISSN 0257-9545 COM(96) 386 final DOCUMENTOS ES 03 15 N° de catálogo : CB-CO-96-384-ES-C ISBN 92-78-07387-3 Oficina de Publicaciones Oficiales de las Comunidades Europeas L-2985 Luxemburgo


title: POSIÇÃO COMUM (CE) Nº 59/96 adoptada pelo Conselho em 23 de Julho de 1996 tendo em vista a adopção do Regulamento (CE) nº .../96 do Conselho, de ..., que estabelece um sistema especial de ajuda aos fornecedores tradicionais ACP de bananas constante do Regulamento (CE) nº 2686/94

eurovoc_concepts:
ACP countries
financial aid
production aid
supplier
technical cooperation
tropical fruit


title: Decisione del Comitato Misto SEE n. 47/96 del 23 luglio 1996 che modifica l'allegato XX (Ambiente) dell'accordo SEE

eurovoc_concepts:
European Economic Area
agreement (EU)
environmental protection
national implementing measure
report
waste management


title: Neuvoston asetus (EY) N:o 1490/96, annettu 23 päivänä heinäkuuta 1996, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Valko-Venäjältä peräisin olevien polyesterikatkokuitujen tuonnissa ja käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta

eurovoc_concepts:
Belarus
anti-dumping duty
anti-dumping legislation
economic survey
import
man-made fibre


title: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1610/96, annettu 23 päivänä heinäkuuta 1996, kasvinsuojeluaineiden lisäsuojatodistuksen käyttöön ottamisesta

eurovoc_concepts:
European patent
market approval
plant health product


title: GEMENSAM STÅNDPUNKT (EG) nr 59/96 antagen av rådet den 23 juli 1996 inför antagandet av rådets förordning (EG) nr .../96 om att fortsätta det särskilda stödsystem för traditionella AVS-leverantörer av bananer som infördes genom rådets förordning (EG) nr 2686/94


title: REGOLAMENTO (CE) N. 1439/96 DELLA COMMISSIONE del 23 luglio 1996 che modifica i dazi all'importazione nel settore dei cereali

eurovoc_concepts:
CCT duties
United States
cereals
import


title: Komission asetus (EY) N:o 1432/96, annettu 23 päivänä heinäkuuta 1996, tiettyjen neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3035/80 soveltamisalaan kuuluvina tavaroina vietävien maataloustuotteiden viennissä maksettua tukea koskevista tietyistä tilastotiedoista annetun komission asetuksen (EY) N:o 3223/93 muuttamisesta


title: Uredba (EZ) br. 1610/96 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 1996. o uvođenju svjedodžbe o dodatnoj zaštiti za sredstva za zaštitu bilja

text: L_1996198HR. 01003001. xml 03/Sv. 63 HR Službeni list Europske unije 97 31996R1610 L 198/30 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE UREDBA (EZ) br. 1610/96 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA od 23. srpnja 1996. o uvođenju svjedodžbe o dodatnoj zaštiti za sredstva za zaštitu bilja EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 100. a, uzimajući u obzir prijedlog Komisije (1), uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskoga i socijalnog odbora (2), djelujući u skladu s postupkom kako je navedeno u članku 189. b Ugovora (3), (1) budući da istraživanje u području koje se bavi sredstvima za zaštitu bilja pridonosi stalnom poboljšanju proizvodnje i nabave značajnih količina kvalitetne hrane po pristupačnim cijenama; (2) budući da istraživanje u području zaštite bilja pridonosi stalnom poboljšanju proizvodnje usjeva; (3) budući da će se sredstva za zaštitu bilja, posebno ona nastala kao rezultat dugotrajnih i skupih istraživanja, i dalje razvijati u Zajednici i u Europi budu li se primjenjivale povoljne odredbe koje predviđaju dostatnu zaštitu koja bi potaknula takva istraživanja; (4) budući da konkurentnost sektora zaštite bilja, po prirodi te djelatnosti, zahtijeva određenu razinu zaštite inovacija ekvivalentnu onoj koja postoji za lijekove na temelju Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1768/92 od 18. lipnja 1992. o uvođenju svjedodžbe o dodatnoj zaštiti za lijekove (4); (5) budući da u ovom trenutku razdoblje koje je proteklo između podnošenja prijave patenta za novo sredstvo za zaštitu bilja i odobrenja za stavljanje toga sredstva na tržište čini razdoblje učinkovite zaštite patentom nedovoljnim za pokriće sredstava uloženih u istraživanje te stvaranje resursa potrebnih za održavanje istraživanja na visokoj razini; (6) budući da takvo stanje dovodi do nedostatka zaštite, što negativno utječe na istraživanje u području zaštite bilja i konkurentnost toga sektora; (7) budući da je jedan od najvažnijih ciljeva svjedodžbe o dodatnoj zaštiti uzdignuti europsku industriju na istu razinu konkurentnosti na kojoj se nalaze Sjeverna Amerika i Japan; (8) budući da je, u Rezoluciji od 1. veljače 1993. (5) o programu politike i djelovanja Zajednice u vezi s okolišem i održivim razvojem, Vijeće usvojilo opći pristup i strategiju programa koji je predstavila Komisija, a koji naglašava međuovisnost gospodarskog razvitka i kvalitete zaštite okoliša; budući da unapređivanje zaštite okoliša znači održavanje gospodarske konkurentnosti u industriji; budući da se, u skladu s tim, izdavanje svjedodžbe o dodatnoj zaštiti može smatrati pozitivnom mjerom u korist zaštiti okoliša; (9) budući da bi se na razini Zajednice trebalo donijeti jedinstveno rješenje koje bi spriječilo heterogeni razvitak nacionalnih zakonodavstava koji bi vodio daljnjim nejednakostima koje bi narušavale slobodan promet sredstava za zaštitu bilja unutar zemalja Zajednice i time izravno utjecale na rad unutarnjeg tržišta; budući da je to u skladu s načelom supsidijarnosti definiranim člankom 3. b Ugovora; (10) budući da se stoga javlja potreba uvođenja svjedodžbe o dodatnoj zaštiti koju će pod istim uvjetima izdavati svaka država članica na zahtjev nositelja nacionalnog ili europskog patenta, a odnosit će se na sredstvo za zaštitu bilja za čije je stavljanje na tržište potrebno odobrenje; budući da je u tom smislu Uredba najpogodniji pravni akt; (11) budući da bi trajanje zaštite koja je priznata svjedodžbom moralo biti regulirano tako da osigura odgovarajuću i učinkovitu zaštitu; budući da bi, u tu svrhu, nositelj i patenta i svjedodžbe trebao moći uživati isključiva prava u trajanju od najviše 15 godina od trenutka dobivanja prvog odobrenja za stavljanje na tržište Zajednice odnosnog sredstva za zaštitu bilja; (12) budući da se svi interesi u tako složenom i osjetljivom sektoru kao što je zaštita biljnih proizvoda moraju uzeti u obzir; budući da, u tu svrhu, svjedodžba ne može biti izdana za razdoblje dulje od pet godina; (13) budući da se svjedodžbom daju ista prava kao i temeljnim patentom; budući da se, slijedom toga, kad se temeljni patent odnosi na aktivnu tvar i njezine derivate (soli i estere), svjedodžbom pruža istovjetna zaštita; (14) budući da izdavanje svjedodžbe za sredstvo koje sadržava aktivnu tvar ne dovodi u pitanje izdavanje drugih svjedodžbi za derivate (soli i estere) iste aktivne tvari, pod uvjetom da su takvi derivati predmeti patenata koji se odnose izričito na njih; (15) budući da bi bilo potrebno održavati ravnotežu i s obzirom na definiranje prijelaznih rješenja; budući da bi takva rješenja trebala omogućiti industriji zaštite bilja Zajednice da u određenoj mjeri dostigne svoje glavne konkurente, vodeći računa o tomu da ta rješenja ne dovode u pitanje ostvarivanje drugih zakonskih ciljeva koji se tiču poljoprivredne politike i politike zaštite okoliša i na nacionalnoj razini i na razini Zajednice; (16) budući da će isključivo djelovanjem na razini Zajednice omogućiti učinkovito postizanje cilja u osiguranju potrebne zaštite inovacija u području zaštite bilja uz jamstvo pravilnog funkcioniranja unutarnjeg tržišta u području sredstava za zaštitu bilja; (17) budući da su detaljna pravila navedena u uvodnim izjavama 12. , 13. i 14. te u članku 3. stavku 2. , članku 4. , članku 8. stavku 1. točki (c) i članku 17. stavku 2. ove Uredbe također važeća mutatis mutandis, a posebno za tumačenje uvodne izjave 9. i članka 3. , članka 4. , članka 8. stavka 1. točke (c) i članka 17. Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1768/92, DONIJELI SU OVU UREDBU: Članak 1. Definicije Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije: 1. „sredstva za zaštitu bilja”: aktivne tvari i pripravci koji sadržavaju jednu ili više aktivnih tvari, u obliku u kojem se dostavljaju korisniku, namijenjena da: (a) štite biljke ili biljne proizvode od štetnih organizama ili sprečavaju aktivnost takvih organizama ako takve tvari ili takvi pripravci nisu drukčije definirani dalje u tekstu; (b) utječu na životne procese biljaka, ne kao hranjiva tvar, već na drugi način (npr. biljni regulator rasta); (c) konzerviraju biljne proizvode ako takve tvari ili takvi proizvodi nisu predmet posebnih odredaba Vijeća ili Komisije o konzervansima; (d) uništavaju nepoželjne biljke; ili (e) uništavaju dijelove biljaka, kontroliraju ili sprečavaju nepoželjan rast biljaka; 2. „tvari”: kemijski elementi i njihovi sastojci, bilo prirodni bilo proizvedeni, uključujući onečišćenosti koje se neizbježno javljaju kao rezultat proizvodnog postupka; 3. „aktivne tvari”: tvari ili mikroorganizmi, uključujući viruse, koji imaju opću ili specifičnu aktivnost: (a) protiv štetnih organizama; ili (b) na biljke, dijelove biljaka ili na biljne proizvode; 4. „pripravci”: smjese ili otopine koje se sastoje od dviju ili više tvari od kojih je barem jedna aktivna tvar, koje se upotrebljavaju kao sredstva za zaštitu bilja; 5. „biljke”: žive biljke i živi dijelovi biljaka, uključujući svježe voće i sjemenke; 6. „biljni proizvodi”: proizvodi u neprerađenom obliku ili oni koji su rezultat neke jednostavne obrade biljaka, kao što su mljevenje, sušenje ili prešanje, ali koji isključuju same biljke kako su definirane točkom 5. ; 7. „štetni organizmi”: biljne štetočine ili štetočine proizvoda dobivenog od biljke, biljne ili životinjske naravi, kao i virusi, bakterije, mikoplazme i drugi patogeni; 8. „proizvod”: aktivna tvar kako je definirana točkom 3. ili kombinacija aktivnih tvari sredstva za zaštitu bilja; 9. „temeljni patent”: patent koji je nositelj patenta odredio u postupku za dobivanje svjedodžbe o dodatnoj zaštiti i kojim se štiti proizvod kao takav kako je definiran točkom 8. , pripravak kako je definiran točkom 4. , postupak za dobivanje proizvoda ili primjena proizvoda; 10. „svjedodžba”: svjedodžba o dodatnoj zaštiti. Članak 2. Područje primjene Svaki proizvod koji je zaštićen patentom na državnom području države članice i koji je prije stavljanja na tržište kao sredstva za zaštitu bilja bio predmetom upravnog postupka za dobivanje odobrenja kako je utvrđeno člankom 4. Direktive 91/414/EEZ (6) ili, u skladu s istovjetnom odredbom nacionalnog zakonodavstva, ako je to sredstvo za zaštitu bilja za koje je zahtjev za stavljanje na tržište podnesen prije no što je odnosna država članica primijenila Direktivu 91/414/EEZ, može, pod uvjetima predviđenima ovom Uredbom, biti predmet svjedodžbe. Članak 3. Uvjeti za dobivanje svjedodžbe 1. Svjedodžba se izdaje ako je, u državi članici u kojoj je podnesen zahtjev iz članka 7. , na datum toga zahtjeva: (a) proizvod zaštićen temeljnim patentom koji je na snazi; (b) izdano odobrenje za stavljanje proizvoda na tržište kao sredstva za zaštitu bilja u skladu s člankom 4. Direktive 91/414/EEZ ili u skladu s istovjetnom odredbom nacionalnog zakonodavstva i da je takvo odobrenje na snazi; (c) proizvod do tada nije bio predmet svjedodžbe; (d) odobrenje iz točke (b) jest prvo odobrenje za stavljanje proizvoda na tržište kao sredstva za zaštitu bilja. 2. Nositelju više patenata za isti proizvod izdaje se samo jedna svjedodžba za taj proizvod. Međutim, kad se rješavaju dva zahtjeva ili više njih koji se odnose na isti proizvod, a koji su podnijeli dva nositelja različitih patenata ili više njih, svakome od tih nositelja može se izdati jedna svjedodžba za taj proizvod. Članak 4. Predmet zaštite U granicama zaštite priznate temeljnim patentom, zaštita dobivena svjedodžbom odnosi se samo na proizvod obuhvaćen odobrenjima za stavljanje odgovarajućeg sredstva za zaštitu bilja na tržište, kao i bilo koju primjenu toga proizvoda kao sredstva za zaštitu bilja odobrenu prije isteka svjedodžbe. Članak 5. Učinci svjedodžbe Podložno članku 4. , svjedodžba daje ista prava i podložna je istim ograničenjima i istim obvezama kao i temeljni patent. Članak 6. Pravo na svjedodžbu Svjedodžba se izdaje nositelju temeljnog patenta ili njegovu pravnom slijedniku. Članak 7. Zahtjev za izdavanje svjedodžbe 1. Zahtjev za izdavanje svjedodžbe podnosi se u roku šest mjeseci od datuma izdavanja odobrenja za stavljanje proizvoda na tržište kao sredstva za zaštitu bilja iz članka 3. stavka 1. točke (b). 2. Bez obzira na stavak 1. , kad je odobrenje za stavljanje proizvoda na tržište izdano prije priznavanja temeljnog patenta, zahtjev za izdavanje svjedodžbe podnosi se u roku šest mjeseci od datuma priznavanja patenta. Članak 8. Sadržaj zahtjeva za izdavanje svjedodžbe 1. Zahtjev za izdavanje svjedodžbe mora sadržavati: (a) zahtjev za izdavanje svjedodžbe u kojem se posebno navodi: i. ime i adresa podnositelja zahtjeva; ii. ime i adresa zastupnika, ako takav postoji; iii. broj temeljnog patenta i naziv izuma; iv. broj i datum prvog odobrenja za stavljanje proizvoda na tržište iz članka 3. stavka 1. točke (b) i, ako to odobrenje nije prvo odobrenje za stavljanje proizvoda na tržište u Zajednici, broj i datum toga odobrenja; (b) primjerak odobrenja za stavljanje proizvoda na tržište iz članka 3. stavka 1. točke (b), u kojemu je proizvod identificiran i koji posebno sadržava broj i datum odobrenja te kratki prikaz karakteristika proizvoda navedenih u dijelu A. I. (točke od 1. do 7. ) ili dijelu B. I. (točke od 1. do 7. ) Priloga II. Direktivi 91/414/EEZ ili u istovjetnim nacionalnim zakonodavstvima država članica u kojima je podnesen zahtjev; (c) ako odobrenje navedeno u točki (b) nije prvo odobrenje za stavljanje proizvoda na tržište kao sredstva za zaštitu bilja u Zajednici, podatke o identitetu tako odobrenog proizvoda i zakonski propis prema kojemu je proveden postupak izdavanja odobrenja, zajedno s primjerkom obavijesti kojom se odobrenje objavljuje u odgovarajućoj službenoj publikaciji ili, ako takva obavijest ne postoji, bilo kakav dokument kojim se dokazuje izdavanje odobrenja s datumom izdavanja i identitetom proizvoda na koji se odobrenje odnosi. 2. Države članice mogu zahtijevati plaćanje pristojbe za podnošenje zahtjeva za izdavanje svjedodžbe. Članak 9. Podnošenje zahtjeva za izdavanje svjedodžbe 1. Zahtjev za izdavanje svjedodžbe podnosi se nadležnom uredu za industrijsko vlasništvo države članice koja je priznala temeljni patent ili za koju je priznat temeljni patent te u kojoj je dobiveno odobrenje za stavljanje proizvoda na tržište iz članka 3. stavka 1. točke (b), osim ako je država članica s tim ciljem imenovala drugo tijelo. 2. Obavijest o zahtjevu za izdavanje svjedodžbe objavljuje tijelo iz stavka 1. Obavijest mora sadržavati barem sljedeće podatke: (a) ime i adresu podnositelja zahtjeva; (b) broj temeljnog patenta; (c) naziv izuma; (d) broj i datum odobrenja za stavljanje proizvoda na tržište iz članka 3. stavka 1. točke (b), te proizvod identificiran u tom odobrenju; (e) prema potrebi, broj i datum prvog odobrenja za stavljanje proizvoda na tržište u Zajednici. Članak 10. Izdavanje svjedodžbe ili odbacivanje zahtjeva 1. Kada zahtjev za izdavanje svjedodžbe i proizvod na koji se on odnosi udovoljavaju uvjetima utvrđenima ovom Uredbom, tijelo iz članka 9. stavka 1. izdaje svjedodžbu. 2. Tijelo iz članka 9. stavka 1. , podložno stavku 3. , odbacuje zahtjev za izdavanje svjedodžbe ako zahtjev ili proizvod na koji se on odnosi ne udovoljava uvjetima utvrđenima ovom Uredbom. 3. Kad zahtjev za izdavanje svjedodžbe ne udovoljava uvjetima utvrđenima člankom 8. , tijelo iz članka 9. stavka 1. zahtijeva od podnositelja zahtjeva da ukloni nedostatke ili da plati pristojbu u navedenom roku. 4. Ako u navedenom roku nedostaci nisu uklonjeni ili pristojba nije plaćena u skladu sa stavkom 3. , zahtjev se odbacuje. 5. Države članice mogu predvidjeti da tijelo iz članka 9. stavka 1. može izdavati svjedodžbe bez provjere jesu li ispunjeni svi uvjeti utvrđeni člankom 3. stavkom 1. točkama (c) i (d). Članak 11. Objava 1. Obavijest o izdavanju svjedodžbe objavljuje tijelo iz članka 9. stavka 1. Ta obavijest mora sadržavati barem sljedeće podatke: (a) ime i adresu nositelja svjedodžbe; (b) broj temeljnog patenta; (c) naziv izuma; (d) broj i datum odobrenja za stavljanje proizvoda na tržište iz članka 3. stavka 1. točke (b) i proizvod identificiran u tom odobrenju; (e) prema potrebi, broj i datum prvog odobrenja za stavljanje proizvoda na tržište u Zajednici; (f) trajanje svjedodžbe. 2. Obavijest o odbacivanju zahtjeva za izdavanje svjedodžbe objavljuje tijelo iz članka 9. stavka 1. Takva obavijest mora sadržavati barem podatke navedene u članku 9. stavku 2. Članak 12. Godišnje pristojbe Države članice mogu zahtijevati da se za svjedodžbu plaćaju godišnje pristojbe. Članak 13. Trajanje svjedodžbe 1. Svjedodžba stupa na snagu istekom zakonskog roka trajanja temeljnog patenta, i to za razdoblje koje traje onoliko vremena koliko je proteklo od datuma podnošenja prijave temeljnog patenta do datuma izdavanja prvog odobrenja za stavljanje proizvoda na tržište u Zajednici, umanjeno za razdoblje od pet godina. 2. Bez obzira na stavak 1. , svjedodžba ne može trajati dulje od pet godina od datuma njezina stupanja na snagu. 3. Za potrebe izračuna trajanja svjedodžbe, u obzir se uzima i prvo privremeno odobrenje za stavljanje proizvoda na tržište, samo ako ono izravno prethodi konačnom odobrenju izdanom za isti proizvod. Članak 14. Prestanak svjedodžbe Svjedodžba prestaje: (a) istekom razdoblja iz članka 13. ; (b) ako se nositelj svjedodžbe odrekne svjedodžbe; (c) ako godišnja pristojba utvrđena u skladu s člankom 12. nije pravodobno plaćena; (d) ako i kada proizvod za koji je izdana svjedodžba više ne može biti stavljen na tržište zbog povlačenja odgovarajućeg odobrenja za stavljanje proizvoda na tržište ili više njih u skladu s člankom 4. Direktive 91/414/EEZ ili u skladu s istovjetnim odredbama nacionalnog zakonodavstva. Tijelo iz članka 9. stavka 1. može odlučiti o prestanku svjedodžbe na vlastitu inicijativu ili na zahtjev treće osobe. Članak 15. Proglašavanje svjedodžbe ništavnom 1. Svjedodžba se proglašava ništavnom: (a) ako je izdana suprotno odredbama iz članka 3. ; (b) ako je temelji patent prestao prije isteka zakonskog roka njegova trajanja; (c) ako je temeljni patent proglašen ništavnim ili ako je ograničen u mjeri u kojoj proizvod za koji je izdana svjedodžba više nije zaštićen patentnim zahtjevima temeljnog patenta ili, ako nakon prestanka temeljnog patenta, postoje razlozi koji bi opravdali takvo proglašavanje ništavnim ili takvo ograničenje. 2. Svaka osoba može podnijeti zahtjev ili tužbu za proglašavanje svjedodžbe ništavnom tijelu koje je prema nacionalnom zakonodavstvu nadležno za proglašavanje odgovarajućeg temeljnog patenta ništavnim. Članak 16. Obavijest o prestanku svjedodžbe ili o proglašavanju svjedodžbe ništavnom Ako je svjedodžba prestala u skladu s člankom 14. točkama (b), (c) ili (d) ili ako je proglašena ništavnom u skladu s člankom 15. , obavijest o tomu objavljuje tijelo iz članka 9. stavka 1. Članak 17. Žalbe 1. Protiv odluka tijela iz članka 9. stavka 1. ili tijela iz članka 15. stavka 2. donesenih prema ovoj Uredbi mogu se podnositi žalbe koje su istovjetne sa žalbama predviđenima nacionalnim zakonodavstvima, a koje se podnose protiv sličnih odluka donesenih u odnosu na nacionalne patente. 2. Protiv odluke o izdavanju svjedodžbe mora postojati mogućnost podnošenja žalbe koja se odnosi na trajanje svjedodžbe kada je datum prvog odobrenja za stavljanje proizvoda na tržište u Zajednici, sadržan u zahtjevu za izdavanje svjedodžbe iz članka 8. , netočan. Članak 18. Postupak 1. Budući da ova Uredba ne sadržava postupovne odredbe, na svjedodžbu se primjenjuju postupovne odredbe koje se u skladu s nacionalnim zakonodavstvima primjenjuju na odgovarajući temeljni patent i, gdje je to moguće, postupovne odredbe koje se primjenjuju na svjedodžbe iz Uredbe (EEZ) br. 1768/92, osim ako nacionalno zakonodavstvo predviđa posebne postupovne odredbe koje se primjenjuju na svjedodžbe iz ove Uredbe. 2. Bez obzira na stavak 1. , postupak povodom prigovora na izdavanje svjedodžbe isključuje se. PRIJELAZNE ODREDBE Članak 19. 1. Za svaki proizvod, koji je na datum stupanja na snagu ove Uredbe zaštićen temeljnim patentom koji je na snazi i za koji je prvo odobrenje za stavljanje na tržište kao sredstva za zaštitu bilja u Zajednici dobiveno nakon 1. siječnja 1985. prema članku 4. Direktive 91/414/EEZ ili prema istovjetnoj nacionalnoj odredbi, moguće je dobiti svjedodžbu. 2. Zahtjev za izdavanje svjedodžbe iz stavka 1. mora biti podnesen u rokušest mjeseci od datuma stupanja na snagu ove Uredbe. Članak 20. U državama članicama čija nacionalna zakonodavstva nisu 1. siječnja 1990. predviđala zaštitu patentom sredstava za zaštitu bilja ova Uredba primjenjuje se od 2. siječnja 1998. Članak 19. ne primjenjuje se u tim državama članicama. ZAVRŠNA ODREDBA Članak 21. Stupanje na snagu Ova Uredba stupa na snagu šest mjeseci od dana objave u Službenom listu Europskih zajednica. Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama. Sastavljeno u Bruxellesu 23. srpnja 1996. Za Europski parlament Predsjednik K. HÄNSCH Za Vijeće Predsjednik M. LOWRY (1)  SL C 390, 31. 12. 1994. , str. 21. i SL C 335, 13. 12. 1995. , str. 15. (2)  SL C 155, 21. 6. 1995. , str. 14. (3)  Mišljenje Europskog parlamenta od 15. lipnja 1995. (SL C 166, 3. 7. 1995. , str. 89. ), Zajedničko stajalište Vijeća od 27. studenoga 1995. (SL C 353, 30. 12. 1995. , str. 36. ) i Odluka Europskog parlamenta od 12. ožujka 1996. (SL C 96, 1. 4. 1996. , str. 30. ). (4)  SL L 182, 2. 7. 1992. , str. 1. (5)  SL C 138, 17. 5. 1993. , str. 1. (6)  SL L 230, 19. 8. 1991. , str. 1. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom 95/36/EZ (SL L 172, 22. 7. 1995. , str. 8. )


title: VERORDENING (EG) Nr. 1439/96 VAN DE COMMISSIE van 23 juli 1996 tot wijziging van de invoerrechten in de sector granen


title: Rådets beslut av den 23 juli 1996 om utnämning av ordinarie ledamöter och suppleanter i Rådgivande kommittén för utbildningen av farmaceuter

eurovoc_concepts:
advisory committee (EU)
appointment of staff
pharmacist
vocational training


title: 96/463/EF: Rådets Beslutning af 23. juli 1996 om udpegelse af det referenceorgan, som skal deltage i arbejdet med at gøre prøvemetoderne og vurderingen af prøveresultaterne ensartede for racerent avlskvægs vedkommende

eurovoc_concepts:
breeding animal
cattle
documentation centre
genetics
statistics


title: 96/463/EG: Beschikking van de Raad van 23 juli 1996 tot aanwijzing van de referentie-instantie die verantwoordelijk is voor de uniformisering van de methoden voor het testen van raszuivere fokrunderen en van de evaluatie van de testresultaten


title: 377 D 0271 : Beschluß des Rates vom 29. März 1977 zur Durchführung des Beschlusses 77/270/Euratom zur Ermächtigung der Kommission, im Hinblick auf einen Beitrag für die Finanzierung von Kernkraftanlagen Euratom-Anleihen aufzunehmen (77/271/Euratom)(ABl. Nr. L 88 vom 6.4.1977, S. 11).,377 D 0271 : Besluit van de Raad van 29 maart 1977 houdende toepassing van Besluit 77/270/Euratom waarbij de Commissie wordt gemachtigd tot het aangaan van Euratom-leningen ten einde een bijdrage te leveren tot de financiering van kerncentrales (77/271/Euratom)(PB nr. L 88 van 6.4.1977, blz. 11).,377 D 0271 : Council Decision of 29 March 1977 on the implementation of Decision 77/270/Euratom empowering the Commission to issue Euratom loans for the purpose of contributing to the financing of nuclear power stations (77/271/Euratom)(OJ No L 88, 6.4.1977, p. 11).,377 D 0271 : Decisione del Consiglio del 29 marzo 1977 per l'applicazione della decisione 77/270/Euratom che abilita la Commissione a contrarre prestiti Euratom per contribuire al finanziamento delle centrali elettronucleari (77/271/Euratom)(GU n. L 88 del 6.4.1977, pag. 11).,377 D 0271 : Decisión del Consejo de 29 de marzo de 1977 relativa a la aplicación de la Decisión 77/270/Euratom por la que se faculta a la Comisión para contratar empréstitos Euratom con vistas a contribuir a la financiación de las centrales nucleoeléctricas (77/271/Euratom)(DO n̊ L 88 de 6.4.1977, p. 11)(EE 12 Vol. 03, p. 26).,377 D 0271 : Decisão do Conselho de 29 de Março de 1977 relativa à aplicação da Decisão 77/270/Euratom que habilita a Comissão a contrair empréstimos Euratom tendo em vista uma contribuição para o financiamento das centrais nucleares de potência (77/271/Euratom)(JO n̊ L 88 de 6.4.1977, p. 11)(EE 12/Fasc. 03 p. 26).,377 D 0271 : Décision du Conseil du 29 mars 1977 portant application de la décision 77/270/Euratom habilitant la Commission à contracter des emprunts Euratom en vue d'une contribution au financement des centrales nucléaires de puissance (77/271/Euratom)(JO n̊ L 88 du 6.4.1977, p. 11).,377 D 0271 : Rådets afgørelse af 29. marts 1977 om gennemførelse af afgørelse 77/270/Euratom om bemyndigelse for Kommissionen til at optage Euratom-lån med henblik på et bidrag til finansieringen af atomkraftværker (77/271/Euratom)(EFT nr. L 88 af 6.4.1977, s. 11).,377 D 0271 : Απόφαση του Συμβουλίου της 29ης Μαρτίου 1977 περί εφαρμογής της αποφάσεως 77/270/Ευρατόμ περί εξουσιοδοτήσεως της Επιτροπής να ουνάπτει δάνεια Ευρατόμ με σκοπό τη συμμετοχή στη χρηματοδότηση των πυρηνικών σταθμών παραγωγής ηλεκτρικής ενεργείας (77/271/Εθρατόμ)(ΕΕ αριθ. L 88 της 6.4.1977, σ. 11).

eurovoc_concepts:
Euratom loan
consolidation of EU law
nuclear power station


title: 96/480/EG: Beschikking van de Raad van 23 juli 1996 waarbij het Koninkrijk Spanje wordt gemachtigd om de overeenkomst met de Republiek Zuid-Afrika inzake wederzijdse visserijbetrekkingen te verlengen tot en met 7 maart 1997

eurovoc_concepts:
South Africa
Spain
fishing agreement
renewal of an agreement


title: Gníom ón gComhairle an 23 Iúil 1996 ag dréachtú, ar bhonn Airteagal K.3 den Chonradh ar an Aontas Eorpach, an Phrotacail maidir le léiriú, tri réamhrialú, ar an gCoinbhinsiún maidir le hOifig Eorpach Póilíní a bhunú ag Cûirt Bhreithiúnais na gComhphobal Eorpach

eurovoc_concepts:
Court of Justice of the European Union
Europol
Treaty on European Union
interpretation of the law
protocol to an agreement


title: Akt sveta z dne 23. julija 1996 o Protokolu na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji o razlagi Konvencije o ustanovitvi Evropskega policijskega urada, s predhodnim odločanjem Sodišča evropskih skupnosti (96/K 299/01)

formats: html pdf print

text: 18 SL Uradni list Evropske unije 19/Zv. 1 31996F1009(01) 9. 10. 1996 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI C 299/1 AKT SVETA z dne 23. julija 1996 o Protokolu na podlagi člena K. 3 Pogodbe o Evropski uniji o razlagi Konvencije o ustanovitvi Evropskega policijskega urada, s predhodnim odločanjem Sodišča evropskih skupnosti (96/K 299/01) SVET EVROPSKE UNIJE JE ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena K. 3(2)(c) te pogodbe, ker člen K. 3(2)(c) opredeljuje, da konvencije, na podlagi člena K. 3 Pogodbe o Evropski uniji, lahko določajo, da je sodišče pristojno za razlago njihovih določb ter odločanje v vseh sporih v zvezi z njihovo uporabo v skladu s sprejetimi predpisi, SKLENIL sestaviti Protokol, katerega besedilo je priloženo, in ki ga bodo 24. julija 1996 podpisali predstavniki vlad držav članic Evropske unije, TER PRIPOROČA, da ga države članice sprejmejo v skladu s svojimi ustavnimi pravili. V Bruslju, 23. julija 1996 Za Svet Predsednik I. YATES


title: 1996 m. liepos 23 d. Tarybos aktas dėl Protokolo, grindžiamo Europos Sąjungos sutarties K.3 straipsniu, dėl Europos Bendrijų Teisingumo Teismo jurisdikcijos preliminariais nutarimais aiškinti Konvenciją dėl Europos policijos biuro įsteigimo parengimo (96/C 299/01)

text: 18 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 19/1 t. 31996F1009(01) 1996 10 9 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS C 299/1 TARYBOS AKTAS 1996 m. liepos 23 d. dėl Protokolo, grindžiamo Europos Sąjungos sutarties K. 3 straipsniu, dėl Europos Bendrijų Teisingumo Teismo jurisdikcijos preliminariais nutarimais aiškinti Konvenciją dėl Europos policijos biuro įsteigimo parengimo (96/C 299/01) EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos K. 3 straipsnio 2 dalies c punktą, kadangi K. 3 straipsnio 2 dalies c punktas numato, kad konvencijos, parengtos remiantis Europos Sąjungos sutarties K. 3 straipsniu, gali nustatyti, kad Teisingumo Teismas turi jurisdikciją pagal jose išdėstytą tvarką aiškinti jų nuostatas ir priimti nutarimus dėl visų jų aiškinimo kilusių ginčų, NUSPRENDĖ, kad Protokolas, kurio tekstas pridedamas ir kurį Europos Sąjungos valstybių narių Vyriausybių atstovai pasirašys 1996 m. liepos 24 d. , yra parengtas, REKOMENDUOJA, kad valstybės narės jį priimtų pagal savo atitinkamus konstitucinius reikalavimus. Priimta Briuselyje, 1996 m. liepos 23 d. Tarybos vardu Pirmininkas I. YATES


title: Decizia nr. 1692/96/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 iulie 1996 privind orientările comunitare pentru dezvoltarea rețelei transeuropene de transport

eurovoc_concepts:
common transport policy
project of common interest
sustainable mobility
trans-European network
transport network

formats: pdf print

text: 07/vol. 4 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 3 31996D1692 L 228/1 JURNALUL OFICIAL AL COMUNITĂȚILOR EUROPENE 9. 9. 1996 DECIZIA NR. 1692/96/CE A PARLAMENTULUI EUROPEAN Ș(cid:13) I A CONSILIULUI din 23 iulie 1996 privind orientările comunitare pentru dezvoltarea rețelei transeuropene de transport PARLAMENTUL EUROPEAN Ș(cid:13) I CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 129d primul alineat, rețelelor, în ceea ce priveș(cid:13)te diferitele moduri de transport, într-o rețea transeuropeană de transporturi rutiere, fero- viare, de navigație pe căile navigabile interioare ș(cid:13)i maritime ș(cid:13)i de transport aerian de pasageri ș(cid:13)i mărfuri, precum ș(cid:13)i pen- tru transporturile combinate; având în vedere propunerea Comisiei (1), având în vedere avizul Comitetului Economic ș(cid:13)i Social (2), având în vedere avizul Comitetului Regiunilor (3), hotărând în articolul 189b din tratat (4), conformitate cu procedura prevăzută la întrucât instituirea ș(cid:13)i dezvoltarea rețelelor transeuropene contribuie la atingerea obiectivelor majore ale Comunită- ții, cum ar fi buna funcționare a pieței interne ș(cid:13)i consoli- darea coeziunii economice ș(cid:13)i sociale; întrucât, în acelaș(cid:13)i timp, stabilirea ș(cid:13)i dezvoltarea rețelelor transeuropene de transport pe teritoriul Comunității au ca obiective specifice asigurarea mobilității durabile a persoa- nelor ș(cid:13)i mărfurilor în cele mai bune condiții sociale, de mediu ș(cid:13)i de siguranță, precum ș(cid:13)i integrarea modurilor de transport în ansamblu, ținând cont de avantajele lor comparative; întrucât crearea de locuri de muncă este una dintre posibilele consecințe ale rețelei transeuropene; întrucât Cartea Albă a Comisiei privind dezvoltarea unei politici comune a transporturilor are în vedere utilizarea integrarea tuturor optimă a capacităților existente ș(cid:13)i (1) (2) (3) (1) JO C 220, 8. 8. 1994, p. 1 ș(cid:13)i JO C 97, 20. 4. 1995, p. 1. JO C 397, 31. 12. 1994, p. 23. JO C 210, 14. 8. 1995, p. 34. (2) (3) (4) Avizul Parlamentului European din 18 mai 1995 (JO C 151, 19. 6. 1995, p. 234), Poziția Comună a Consiliului din 28 septembrie 1995 (JO C 331, 8. 12. 1995, p. 1) ș(cid:13)i Decizia Parlamentului European din 13 decembrie 1995 (JO C 17, 22. 1. 1996, p. 58), Decizia Consi- liului din 15 iulie 1996 ș(cid:13)i Decizia Parlamentului European din 17 iulie 1996 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial). (4) (5) (6) (7) (8) întrucât navigația pe distanțe scurte poate contribui, între altele, la degajarea căilor terestre de transport; întrucât integrarea rețelelor la nivel european nu se poate dezvolta decât progresiv, pe baza interconectării diferite- lor moduri de transport în vederea unei mai bune utilizări a avantajelor inerente fiecărui mod; întrucât, în vederea atingerii acestor obiective, este nece- sară o acțiune comunitară pentru instituirea unor orientări, cu respectarea principiului subsidiarității; întrucât este necesar să se stabilească liniile generale ș(cid:13)i prioritățile acți- unilor comunitare avute în vedere în domeniul rețelelor transeuropene de transport; întrucât este necesar să se identifice proiectele de interes comun care contribuie la realizarea acestor obiective ș(cid:13)i care se înscriu în prioritățile de acțiune stabilite; întrucât ar tre- bui luate în considerare numai proiectele care sunt poten- țial viabile din punct de vedere economic; întrucât statele membre ar trebui să țină cont, atunci când derulează proiecte de interes comun, de protecția mediului prin efectuarea de studii de impact asupra mediului, în conformitate cu Directiva 85/337/CEE a Consiliului din 27 iunie 1985 privind evaluarea efectelor asupra mediului a unor proiecte publice ș(cid:13)i private (5)ș(cid:13)i prin aplicarea Direc- tivei 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale, precum ș(cid:13)i a faunei ș(cid:13)i florei sălbatice (6); (5) (6) JO L 175, 5. 7. 1985, p. 40. JO L 206, 22. 7. 1992, p. 7. 4 (9) RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 07/vol. 4 întrucât autorizarea anumitor proiecte publice ș(cid:13)i private care pot avea efecte semnificative asupra mediului ar tre- bui acordată numai după evaluarea unui eventual impact major asupra mediului, în conformitate cu reglementările comunitare în vigoare; transport, precum ș(cid:13)i accesul la această rețea. Proiectele reprezintă un obiectiv comun, realizarea lor fiind strâns legată de gradul lor de maturitate ș(cid:13)i de disponibilitatea resurselor financiare, fără a prejudicia angajamentele financiare ale statelor membre sau ale Comunității. Aceste orientări vizează, de asemenea, să faciliteze implicarea sectorului privat. (10) întrucât este necesară identificarea proiectelor de interes comun privind nu numai diferitele moduri de transport într-o abordare multimodală, ci ș(cid:13)i a sistemelor de gestio- nare a traficului ș(cid:13)i de informare a utilizatorului ș(cid:13)i a siste- melor de poziționare ș(cid:13)i navigare; (3) Cerințele esențiale referitoare la: — interoperabilitatea rețelei transeuropene de transport; — tematica transporturilor ș(cid:13)i a serviciilor auxiliare (11) întrucât unul dintre obiectivele prezentei decizii este identificarea proiectelor de interes comun; întrucât aceste proiecte sunt prezentate în anexele I ș(cid:13)i IIș (cid:13)i în partea dispozitivă din prezenta decizie; întrucât Consiliul Euro- pean de la Essen a acordat o importanță deosebită unui număr de paisprezece dintre aceste proiecte; sunt definite în conformitate cu tratatul ș(cid:13)i separat față de prezenta decizie. Articolul 2 Obiective (12) întrucât Comisia ar trebui să prezinte la fiecare doi ani un raport privind punerea în aplicare a prezentei decizii ș(cid:13)i la fiecare cinci ani un raport în care să arate dacă este nece- sară o revizuire a orientărilor; (1) Rețeaua transeuropeană de transport se constituie treptat până în 2010 prin integrarea rețelelor de infrastructură de transport terestru, maritim ș(cid:13)i aerian, la nivel comunitar, conform planurilor arătate în hărțile din anexa I ș(cid:13)i/sau în specificațiile din anexa II. (13) întrucât este necesar să se instituie pe lângă Comisie un comitet a cărui principală atribuție să fie sprijinirea Comisiei atunci când verifică punerea în aplicare ș(cid:13)i elabo- rarea acestor orientări, ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE: SECȚIUNEA 1 PRINCIPII GENERALE Articolul 1 Obiect (1) Obiectul prezentei decizii este de a stabili orientările privind obiectivele, prioritățile ș(cid:13)i liniile generale de acțiune preconizate în domeniul rețelei transeuropene de transport; orientările identifică proiecte de interes comun a căror realizare contribuie la dezvoltarea rețelei la nivel comunitar; (2) Rețeaua trebuie: (a) să asigure mobilitatea durabilă a persoanelor ș(cid:13)i mărfurilor într-un spațiu fără frontiere interne, în cele mai bune condiții sociale ș(cid:13)i de siguranță, care să contribuie la realizarea obiec- tivelor comunitare, în special cu privire la mediu ș(cid:13)i competiție ș(cid:13)i contribuind la strângerea coeziunii economice ș(cid:13)i sociale; (b) să ofere utilizatorilor infrastructuri de înaltă calitate în condiții economice acceptabile; (c) să cuprindă toate modurile de transport, luându-se în calcul avantajele lor comparative; (d) să permită utilizarea optimă a capacităților existente; (e) pe cât posibil, să fie interoperabilă în interiorul modurilor de transport ș(cid:13)i să favorizeze conexiunea între diferitele moduri de transport; (f) să fie, pe cât posibil, viabilă din punct de vedere economic; (2) Orientările menționate la alineatul (1) reprezintă cadrul general de referință menit să încurajeze acțiunile statelor membre ș(cid:13)i, dacă este cazul, acțiunile Comunității de realizare a proiectelor de interes comun al căror obiectiv este să asigure coerența, interconexiunea ș(cid:13)i interoperabilitatea rețelei transeuropene de (g) să acopere tot teritoriul statelor membre ale Comunității, astfel încât să faciliteze accesul general, să racordeze regiunile insulare sau periferice ș(cid:13)i regiunile enclavizate la regiunile cen- trale sau să lege între ele marile zone conurbane ș(cid:13)i regiunile Comunității, eliminându-se ș(cid:13)trangulările; 07/vol. 4 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 5 (h) să poată fi conectată la rețelele statelor din Asociația Euro- peană a Liberului Schimb, la rețelele țărilor din Europa Cen- trală ș(cid:13)i de Est ș(cid:13)i ale țărilor mediteraneene, concomitent cu promovarea interoperabilității ș(cid:13)i accesului la aceste rețele, în măsura în care acest lucru este în interesul Comunității. (j) promovarea cooperării continue între părțile interesate; (k) orice alte măsuri care se dovedesc a fi necesare pentru reali- zarea obiectivelor menționate la articolul 2. Articolul 3 Aria de acoperire a rețelei Articolul 5 Priorități (1) Rețeaua transeuropeană este formată din infrastructurile de transport, sistemele de gestionare a traficului ș(cid:13)i sistemele de pozi- ționare ș(cid:13)i navigație. (2) Infrastructurile de transport sunt formate din rețelele de dru- muri, căi ferate ș(cid:13)i căi navigabile, porturile pentru navigația maritimă alte puncte de interconexiune. aeroporturile interioară, ș(cid:13)i ș(cid:13)i (3) Sistemele de gestionare a traficului ș(cid:13)i sistemele de poziționare ș(cid:13)i navigație sunt formate din instalațiile tehnice, informatice ș(cid:13)i de telecomunicații necesare pentru a se asigura buna funcționare a rețelei ș(cid:13)i gestionarea eficientă a traficului. Articolul 4 Linii generale de acțiune Prioritățile de acțiune, având în vedere obiectivele enunțate la articolul 2, sunt următoarele: (a) stabilirea ș(cid:13)i dezvoltarea conexiunilor, legăturilor cheie ș(cid:13)i interconexiunilor prin care să se elimine ș(cid:13)trangulările, să se finalizeze tronsoanele lipsă ș(cid:13)i să se completeze rutele mari; (b) crearea ș(cid:13)i dezvoltarea de infrastructuri pentru accesul la rețea, făcând posibilă legarea regiunilor insulare, a regiunilor enclavizate ș(cid:13)i a celor periferice la regiunile centrale ale Comu- nității; (c) combinarea optimă ș(cid:13)i transport; integrarea diferitelor moduri de (d) integrarea problemelor de mediu la structurarea ș(cid:13)i dezvoltarea rețelei; Liniile generale de acțiune ale Comunității se referă la: (e) realizarea treptată a interoperabilității elementelor din rețea; (a) întocmirea ș(cid:13)i revizuirea planurilor generale ale rețelei; (f) optimizarea capacității ș(cid:13)i eficienței infrastructurii existente; (b) identificarea proiectelor de interes comun; (c) adaptarea rețelei existente; (d) promovarea interoperabilității rețelei; (e) combinarea optimă a modurilor de transport prin crearea, inter alia, de centre de interconexiune care, atunci când există marfă, ar trebui amplasate pe cât posibil în afara centrelor urbane, pentru ca sistemul legăturilor între diferitele moduri de transport să poată funcționa eficient; (f) asigurarea coerenței ș(cid:13)i complementarității ajutorului financiar, cu respectarea regulilor aplicabile fiecărui instrument finan- ciar; (g) cercetare ș(cid:13)i dezvoltare; (g) crearea ș(cid:13)i îmbunătățirea punctelor de interconexiune ș(cid:13)i a plat- formelor intermodale; (h) îmbunătățirea siguranței ș(cid:13)i a fiabilității rețelei; (i) dezvoltarea ș(cid:13)i introducerea unor sisteme de gestionare ș(cid:13)i control al traficului în rețea ș(cid:13)i de informare a utilizatorului în vederea optimizării modului de utilizare a infrastructurii; (j) realizarea de studii care să contribuie la îmbunătățirea struc- turii ș(cid:13)i la o mai bună implementare a rețelei transeuropene de transport. Articolul 6 Rețelele din țări terțe (h) cooperarea cu țările terțe interesate să dezvolte rețeaua ș(cid:13)i încheierea de acorduri; (i) stimularea statelor membre ș(cid:13)i a organizațiilor internaționale pentru realizarea obiectivelor urmărite de Comunitate; Promovarea de către Comunitate a proiectelor de interes comun, precum ș(cid:13)i a interconexiunii ș(cid:13)i interoperabilității rețelelor în vederea asigurării coerenței rețelelor din țări terțe cu rețeaua în transeuropeană de transport se va decide caz cu caz, conformitate cu procedurile corespunzătoare din tratat. 6 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 07/vol. 4 Articolul 7 Proiecte de interes comun (1) În conformitate cu normele din tratat, în special cele cu pri- vire la concurență, se consideră a fi de interes comun orice proiect care: — urmăreș(cid:13)te obiectivele prezentate în articolul 2; — se referă la rețeaua descrisă în articolul 3; SECȚIUNEA 2 REȚEAUA RUTIERĂ Articolul 9 Caracteristici (1) Rețeaua rutieră transeuropeană este formată din autostrăzi ș(cid:13)i drumuri de înaltă calitate existente, noi sau care vor fi amenajate ș(cid:13)i care: — corespunde uneia sau mai multor priorități prezentate în articolul 5; ș(cid:13)i — au un rol important în traficul pe distanțe mari; sau — are viabilitate economică potențială aș(cid:13)a cum rezultă din analiza socio-economică a costurilor ș(cid:13)i beneficiilor. — ocolesc principalele centre urbane pe rutele identificate de rețea; sau (2) Proiectele se referă la un element din rețeaua descrisă în articolele 9-17, în special: — asigură interconexiunea cu alte moduri de transport; sau — se referă la legături prezentate în hărțile din anexa I; ș(cid:13)i/sau — leagă regiunile enclavizate sau periferice la regiunile centrale ale Comunității. — corespund specificațiilor sau criteriilor din anexa II. (3) Statele membre adoptă măsurile pe care le consideră necesare în cadrul principiilor stabilite la articolul 1 alineatul (2). Articolul 8 Protecția mediului (1) La proiectarea ș(cid:13)i realizarea proiectelor, statele membre trebuie să ia în considerare protecția mediului, prin realizarea unor eva- luări ale impactului proiectelor de interes comun care urmează a fi derulate, conform Directivei 85/337/CEE ș(cid:13)i prin aplicarea Direc- tivei 92/43/CEE. (2) Comisia: (a) va elabora metode adecvate de analiză pentru evaluarea strategică a impactului asupra mediului a întregii rețele; (b) va elabora metodele adecvate de analiză a coridoarelor de transport în toate modurile de transport, fără a prejudicia definirea coridoarelor în sine. În dezvoltarea conceptului de coridoare, trebuie să se țină cont de necesitatea de a lega toate statele membre ș(cid:13)i regiunile la rețeaua transeuropeană de transport ș(cid:13)i în special de necesitatea de a lega regiunile insulare, regiunile enclavizate ș(cid:13)i periferice la regiunile centrale ale Comunității. Rezultatul acestor lucrări va fi luat în considerare de către Comi- sie, dacă este cazul ș(cid:13)i atunci când este cazul, în raportul său pri- vind orientările menționate la articolul 21, în vederea realizării obiectivelor stabilite la articolul 2. (2) Rețeaua garantează utilizatorilor un nivel ridicat, unitar ș(cid:13)i continuu al serviciilor, confortului ș(cid:13)i siguranței. (3) Rețeaua este formată din infrastructura de gestionare a trafi- cului ș(cid:13)i de informare a utilizatorilor, pe baza unei cooperări active între sistemele de gestionare a traficului la nivel european, național ș(cid:13)i regional. SECȚIUNEA 3 REȚEAUA FEROVIARĂ Articolul 10 Caracteristici (1) Rețeaua feroviară este formată din rețeaua feroviară de mare viteză ș(cid:13)i din rețeaua feroviară convențională. (2) Rețeaua feroviară de mare viteză cuprinde: — linii special amenajate pentru mare viteză, dotate pentru viteze în general egale sau mai mari de 250 km/h prin utilizarea tehnologiilor actuale sau noi; — linii special amenajate pentru mare viteză, dotate pentru viteze de 200 km/h; 07/vol. 4 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 7 — linii special amenajate pentru mare viteză, care au caracteristici speciale datorită constrângerilor topografice, de relief sau de urbanizare, pentru care viteza trebuie adaptată la fiecare caz în parte. de 110 m ș(cid:13)i o lățime de 11,40 m, iar clasa Vb permite trecerea convoaielor împinse cu o lungime de 172 până la 185 m ș(cid:13)i o lățime de 11,40 m. Această rețea este definită de liniile indicate în anexa I ca linii de mare viteză sau linii amenajate pentru mare viteză. (3) Rețeaua feroviară convențională este formată din linii pentru transportul feroviar convențional, inclusiv legăturile feroviare din transportul combinat prevăzute la articolul 14. (3) Porturile pentru navigația interioară, în special în calitatea lor de puncte de interconexiune între căile navigabile menționate la alineatul (2) ș(cid:13)i alte moduri de transport, reprezintă un element din rețea. (4) Rețeaua include infrastructura de gestionare a traficului. (4) Rețeaua: SECȚIUNEA 5 — are un rol important în traficul feroviar pe distanțe mari de PORTURI MARITIME mărfuri ș(cid:13)i călători; — are un rol important în exploatarea transportului combinat pe distanțe mari; — permite interconexiunea cu rețelele altor moduri de transport ș(cid:13)i accesul la rețelele feroviare regionale ș(cid:13)i locale. (5) Rețeaua oferă utilizatorilor un nivel ridicat de calitate ș(cid:13)i sigu- ranță datorită a interoperabilității sale, în special prin armonizare tehnică ș(cid:13)i printr-un sistem armonizat de control ș(cid:13)i comandă. continuității aplicării treptate sale ș(cid:13)i Articolul 12 Caracteristici Porturile maritime permit dezvoltarea transportului maritim ș(cid:13)i reprezintă puncte de expediție a mărfurilor pentru insule ș(cid:13)i puncte de interconexiune între transportul maritim ș(cid:13)i alte moduri de transport. Ele oferă echipament ș(cid:13)i servicii operatorilor de transport. Infrastructura lor oferă o serie de servicii pentru transportul de mărfuri ș(cid:13)i călători, inclusiv servicii de feribot, servicii de navigație pe distanțe lungi ș(cid:13)i scurte, precum ș(cid:13)i navigația de coastă în interiorul Comunității ș(cid:13)i între aceasta ș(cid:13)i țări terțe. SECȚIUNEA 4 REȚEAUA DE CĂI NAVIGABILE INTERIOARE Ș(cid:13) I DE PORTURI INTERIOARE Articolul 11 Caracteristici SECȚIUNEA 6 AEROPORTURI Articolul 13 Caracteristici (1) Rețeaua transeuropeană de căi navigabile este alcătuită din fluvii ș(cid:13)i canale, precum ș(cid:13)i din racorduri ș(cid:13)i legături care asigură joncțiunea acestora. Ea asigură în special interconexiunea regiu- nilor industriale cu marile aglomerații urbane ș(cid:13)i legarea lor la porturi. (1) Rețeaua aeroportuară transeuropeană cuprinde aeroporturile situate pe teritoriul Comunității care sunt deschise traficului aerian comercial ș(cid:13)i care corespund specificațiilor stabilite în anexa II. Aceste aeroporturi sunt clasificate diferit în funcție de volumul ș(cid:13)i tipul de trafic deservit ș(cid:13)i conform funcției lor în rețea. Ele permit dezvoltarea de legături aeriene ș(cid:13)i conectarea transpor- tului aerian cu alte moduri de transport. (2) Caracteristicile tehnice minime pentru căile navigabile care fac parte din rețea sunt cele stabilite pentru gabaritul de clasă IV, care permite trecerea vaselor sau a convoaielor împinse care au o lungime de 80-85 m ș(cid:13)i o lățime de 9,5 m. În cazul unei modernizări sau a construirii unei căi navigabile integrate rețelei, specificațiile tehnice ar trebui să corespundă cel puțin clasei IV ș(cid:13)i ar trebui să permită să se atingă ulterior clasa Va/Vb, dar ș(cid:13)i trece- rea vaselor utilizate în transportul combinat. Gabaritul clasei Va permite trecerea vaselor sau a convoaielor împinse cu o lungime (2) Punctele internaționale de conexiune ș(cid:13)i punctele comunitare de conexiune reprezintă nodul rețelei transeuropene a aeroportu- rilor. Legăturile între Comunitate ș(cid:13)i restul lumii se efectuează în principal prin punctele internaționale de conexiune. Punctele comunitare de conexiune stabilesc în primul rând legături în inte- riorul Comunității, în timp ce serviciile extracomunitare repre- zintă doar o mică parte din activitatea lor. Punctele de conexiune regionale ș(cid:13)i punctele de acces facilitează accesul la nodul rețelei sau deschiderea spre regiunile periferice ș(cid:13)i izolate. 8 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 07/vol. 4 SECȚIUNEA 7 REȚEAUA DE TRANSPORT COMBINAT aerian (centre de control, mijloace de supraveghere ș(cid:13)i de comunicație) necesare pentru desfăș(cid:13)urarea în condiții de siguranță ș(cid:13)i eficacitate a traficului aerian în spațiul aerian european. Articolul 14 Caracteristici (1) Rețeaua transeuropeană de transport combinat este formată din: — căi ferate ș(cid:13)i căi navigabile interioare care corespund transpor- tului combinat ș(cid:13)i navigației ș(cid:13)i care, combinate cu rute inițiale ș(cid:13)i/sau terminale, permit transportul mărfurilor pe distanțe mari; — instalații care permit transbordarea între căi ferate, căi navi- gabile, căi maritime ș(cid:13)i drumuri; — material rulant corespunzător, cu titlu provizoriu, atunci când este necesar din cauza caracteristicilor infrastructurii, care nu a fost încă adaptată. SECȚIUNEA 8 REȚEAUA DE GESTIONARE Ș(cid:13) I DE INFORMARE PRIVIND TRAFICUL MARITIM Articolul 15 Caracteristici Rețeaua transeuropeană de gestionare ș(cid:13)i de informare privind tra- ficul maritim se referă la: — sisteme de gestionare a navigației de coastă ș(cid:13)i portuară; — sisteme de poziționare a navelor; — sisteme de înregistrare a navelor care transportă mărfuri peri- culoase sau poluante; — sisteme de comunicații pentru situații de alertă ș(cid:13)i pentru sigu- ranță pe mare astfel încât să se garanteze un nivel înalt de siguranță ș(cid:13)i eficiență a traficului maritim ș(cid:13)i de protecție a mediului în zonele maritime aparținând statelor membre comunitare. SECȚIUNEA 9 REȚEAUA DE GESTIONARE A TRAFICULUI AERIAN Articolul 16 Caracteristici Rețeaua transeuropeană de gestionare a traficului aerian cuprinde spațiul aerian rezervat traficului aerian în general, rutele aeriene, ajutoarele pentru traficul aerian, sistemele de planificare ș(cid:13)i de gestionare a fluxurilor de trafic ș(cid:13)i sistemele de control al traficului SECȚIUNEA 10 REȚEAUA DE POZIȚIONARE Ș(cid:13) I NAVIGAȚIE Articolul 17 Caracteristici Rețeaua transeuropeană a sistemelor de poziționare ș(cid:13)i navigație este formată din sistemele de poziționare ș(cid:13)i de navigație prin satelit ș(cid:13)i din sistemele definite în viitorul Plan european de radionavigație. Aceste sisteme asigură un serviciu de poziționare ș(cid:13)i de navigație care poate fi utilizat de toate modurile de transport în condiții de siguranță ș(cid:13)i de eficacitate. SECȚIUNEA 11 DISPOZIȚII COMUNE Articolul 18 Comitetul pentru schimbul de informații ș(cid:13)i raportare (1) Statele membre transmit cu regularitate Comisiei planurile ș(cid:13)i programele lor naționale privind dezvoltarea rețelei transeuro- pene de transport, în special cu privire la proiectele de interes comun identificate de prezenta decizie. (2) Pe lângă Comisie se instituie un Comitet pentru rețeaua transeuropeană de transport, denumit în continuare „comitet”, alcătuit din reprezentanții statelor membre ș(cid:13)i prezidat de un reprezentant al Comisiei. Comitetul face schimb de informații cu privire la planurile ș(cid:13)i programele comunicate de statele membre ș(cid:13)i cu privire la orice problemă referitoare la dezvoltarea rețelei transeuropene de transport. (3) Comisia raportează la fiecare doi ani Parlamentului European, Consiliului, Comitetului Economic ș(cid:13)i Social ș(cid:13)i Comitetului Regi- unilor cu privire la punerea în aplicare a orientărilor descrise în prezenta decizie. La întocmirea raportului, Comisia este sprijinită de comitetul menționat la alineatul (2). 07/vol. 4 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 9 Articolul 19 Proiecte specifice (2) Pe baza raportului menționat la alineatul (1), Comisia trans- mite, dacă este necesar, propuneri adecvate. Anexa III conține, cu titlu orientativ, proiectele prezentate în anexele I ș(cid:13)i IIș(cid:13)i în alte dispoziții din prezenta decizie, pe care Consiliul European de la Essen le-a considerat de o importanță deosebită. Articolul 22 Abrogare Articolul 20 Decizia 78/174/CEE a Consiliului din 20 februarie 1978 de instituire a procedurii de consultare ș(cid:13)i a comitetului în domeniul infrastructurii de transport (1) se abrogă. Transportul multimodal ș(cid:13)i gestionarea traficului Printre alte proiecte de interes comun prezentate în anexele I ș(cid:13)i II, o atenție deosebită acordată proiectelor privind transportul multimodal ș(cid:13)i noile tehnologii de gestionare a traficului, în vederea finalizării rețelei. trebuie Articolul 23 Prezenta decizie intră în vigoare în ziua următoare publicării în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene. Articolul 21 Articolul 24 Revizuirea orientărilor Prezenta decizie se adresează statelor membre. (1) Comisia prezintă Parlamentului European ș(cid:13)i Consiliului, la fiecare cinci ani de la intrarea în vigoare a prezentei decizii ș(cid:13)i pen- tru prima dată înainte de 1 iulie 1999, un raport în care să se menționeze dacă orientările trebuie adaptate astfel încât să se țină seama de progresul economic ș(cid:13)i de evoluția tehnologiilor din transporturi, în special din transporturile feroviare. În pregătirea acestui raport, Comisia este sprijinită de comitetul menționat la articolul 18. Adoptată la Bruxelles, 23 iulie 1996. Pentru Parlamentul European Pentru Consiliu Preș(cid:13)edintele K. HÄNSCH Preș(cid:13)edintele M. LOWRY (1) JO L 54, 25. 2. 1978, p. 16. 10 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 07/vol. 4 ANEXA I SCHEMELE REȚELELOR PREZENTATE ÎN HĂRȚI (*) Secțiunea 2 – Rețeaua rutieră 2. 0. Europa 2. 1. Belgia/Luxemburg 2. 2. Danemarca 2. 3. Germania 2. 4. Grecia 2. 5. 2. 6. 2. 7. 2. 8. Spania Franța Irlanda Italia 2. 10. Austria 2. 11. Portugalia 2. 12. Finlanda 2. 13. Suedia 2. 9. Țările de Jos 2. 14. Regatul Unit al Marii Britanii 3. 10. Țările de Jos 3. 14. Suedia 3. 11. Austria 3. 12. Portugalia 3. 13. Finlanda 3. 15. Regatul Unit al Marii Britanii Secțiunea 3 – Rețeaua feroviară 3. 0. Europa 3. 1. Belgia 3. 2. Danemarca 3. 3. Germania 3. 4. Grecia 3. 5. 3. 6. 3. 7. 3. 8. 3. 9. Spania Franța Irlanda Italia Luxemburg Secțiunea 4 – Rețeaua căilor navigabile interioare 4. Europa Secțiunea 5 – Porturi maritime Proiectele de interes comun referitoare la porturile maritime sunt identificate în prezenta decizie prin criteriile din anexa II ș(cid:13)i pot fi situate în orice port al unui stat membru comunitar. Întrucât este imposibil să arătăm toate porturile pe o singură hartă, în anexa I nu există o hartă a porturilor maritime. Secțiunea 6 – Aeroporturi 6. 0. Europa 6. 1. Belgia/Danemarca/Germania/Luxemburg/Țările de Jos/Austria 6. 2. Grecia 6. 3. Spania/Portugalia 6. 4. 6. 5. 6. 6. 6. 7. Franța Irlanda/Regatul Unit al Marii Britanii Italia Finlanda/Suedia Secțiunea 7 – Rețeaua transporturilor combinate 7. 1. A. Cale ferată B. Cale ferată, la scară mare 7. 2. Căi navigabile interioare N. B. Termenul „planificat” menționat în cheia hărților se referă la toate etapele unui proiect de interes comun în domeniul infrastructurii, de la faza studiilor preliminare până la construcție. (*) Hărțile prezintă secțiunile corespunzătoare menționate în condițiile de punere în aplicare ș(cid:13)i/sau anexa II. 07/vol. 4 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 11 SECȚIUNEA 2 REȚEAUA RUTIERĂ 2. 0 2. 1 2. 2 2. 3 2. 4 2. 5 2. 6 2. 7 2. 8 2. 9 2. 10 2. 11 2. 12 2. 13 2. 14 JOBNAME: No Job Name PAGE: 18 SESS: 23 OUTPUT: Wed Aug 23 19:45:14 2006 /droitder_mefbloc/0704/000704a/ro/31996d1692−anx01 07/vol. 4 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 27 SECȚIUNEA 3 REȚEAUA FEROVIARĂ 3. 0 3. 1 3. 2 3. 3 3. 4 3. 5 3. 6 3. 7 3. 8 3. 9 3. 10 3. 11 3. 12 3. 13 3. 14 3. 15 JOBNAME: No Job Name PAGE: 35 SESS: 23 OUTPUT: Wed Aug 23 19:45:14 2006 /droitder_mefbloc/0704/000704a/ro/31996d1692−anx01 44 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 07/vol. 4 SECȚIUNEA 4 REȚEAUA CĂILOR NAVIGABILE INTERIOARE 4 JOBNAME: No Job Name PAGE: 37 SESS: 23 OUTPUT: Wed Aug 23 19:45:14 2006 /droitder_mefbloc/0704/000704a/ro/31996d1692−anx01 46 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 07/vol. 4 SECȚIUNEA 6 AEROPORTURILE 6. 0 6. 1 6. 2 6. 3 6. 4 6. 5 6. 6 6. 7 JOBNAME: No Job Name PAGE: 46 SESS: 23 OUTPUT: Wed Aug 23 19:45:14 2006 /droitder_mefbloc/0704/000704a/ro/31996d1692−anx01 07/vol. 4 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 55 SECȚIUNEA 7 REȚEAUA TRANSPORTURILOR COMBINATE 7. 1 – A 7. 1. – B 7. 2 07/vol. 4 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 59 ANEXA II CRITERIILE Ș(cid:13) I SPECIFICAȚIILE PROIECTELOR DE INTERES COMUN (*) Secțiunea 2: Rețeaua rutieră Secțiunea 3: Rețeaua feroviară Secțiunea 4: Rețeaua căilor navigabile interioare ș(cid:13)i a porturilor interioare Secțiunea 5: Porturile maritime Secțiunea 6: Aeroporturile Secțiunea 7: Rețeaua transporturilor combinate Secțiunea 8: Rețeaua de informare ș(cid:13)i gestionare privind traficul maritim Secțiunea 9: Rețeaua de gestionare a traficului aerian Secțiunea 10: Rețeaua de poziționare ș(cid:13)i de navigație Secțiunea 2 Rețeaua rutieră În plus față de proiectele care fac referire la legăturile din anexa I, se consideră a fi de interes comun orice proiect de infrastructură referitor la aceste legături, care au în vedere: A. Dezvoltarea rețelei, în special: — lărgirea autostrăzilor sau amenajarea drumurilor la standarde înalte; — construirea sau amenajarea unor drumuri ocolitoare a zonelor sau a aglomerațiilor urbane; — consolidarea interoperabilității rețelelor naționale. B. Dezvoltarea sistemelor de gestionare a traficului ș(cid:13)i de informare a utilizatorilor, în special: — crearea infrastructurilor telematice de culegere a datelor despre trafic; — dezvoltarea centrelor de informare despre trafic ș(cid:13)i a centrelor de control al traficului din diferite țări; — înființarea de servicii de informare rutieră, în special a sistemului RDS-TMC (1); — interoperabilitatea tehnică a infrastructurilor telematice. Secțiunea 3 Rețeaua feroviară În plus față de proiectele privind legăturile din anexa I, se consideră că proiectele de interes comun includ orice proiect de infrastructură care se referă la aceste legături ș(cid:13)i care au în vedere: — interoperabilitatea între sistemele feroviare transeuropene; — interconexiunea cu rețelele altor moduri de transport. (*) (1) Criteriile ș(cid:13)i specificațiile se referă la secțiunile corespunzătoare menționate în condițiile de punere în aplicare ș(cid:13)i/sau în anexa I. Sistem digital de mesaje prin radio privind traficul rutier în care fluxul general de mesaje poate fi adaptat cerințelor utilizatorului de drum. 60 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 07/vol. 4 Secțiunea 4 Rețeaua căilor navigabile ș(cid:13)i a porturilor pentru navigația interioară Porturi pentru navigația interioară În plus față de proiectele privind legăturile din anexa I, se consideră că proiectele de interes comun includ orice proiect de infrastructură: A. Care se referă la porturile interioare în sensul articolului 11 alineatul (3) ș(cid:13)i care îndeplinesc toate condițiile următoare: 1. sunt situate pe rețeaua căilor navigabile, conform schemei din anexa I; 2. sunt interconectate cu alte căi transeuropene de transport; 3. au instalații de transbordare, în special: — centre de transbordare; — terminale de containere; — facilități roll-on/roll-off (cu punte ruliu). B. ș(cid:13)i corespunzând uneia sau mai multora dintre categoriile următoare: 1. acces în port dinspre căile navigabile interioare; 2. infrastructura portuară se află în interiorul zonei portuare; 3. alte infrastructuri de transport în zona portuară; 4. alte infrastructuri de transport care leagă portul cu alte elemente din rețeaua transeuropeană de transport. Gestionarea traficului Se consideră că proiectele de interes comun includ în special: — un sistem de semnalizare ș(cid:13)i ghidare a navelor, în special a navelor care transportă mărfuri periculoase ori poluante; — sisteme de comunicații pentru alerte pe mare ș(cid:13)i pentru siguranța traficului pe căile navigabile. Secțiunea 5 Porturi maritime 1. Categorii de proiecte portuare ș(cid:13)i conexe de interes comun: Proiectele de infrastructură portuară sau conexă trebuie să se încadreze în una din categoriile de mai jos sau în mai multe din aceste categorii: A. acces în port dinspre mare sau dinspre căile navigabile interioare, inclusiv costurile aferente lucrărilor de spargere a ghețurilor în timpul iernii; B. infrastructura portuară în interiorul zonei portuare; C. infrastructuri terestre de transport în interiorul zonei portuare; D. infrastructuri terestre de transport care leagă portul la diferitele elemente din rețeaua transeuropeană de transport. 2. Obiective specifice ale proiectelor Proiectele de infrastructură portuară ș(cid:13)i conexă de interes comun trebuie să aibă următoarele obiective specifice: — să faciliteze dezvoltarea schimburilor intracomunitare ș(cid:13)i schimburile Comunității cu restul lumii; — să respecte principiul mobilității durabile prin contribuția la descongestionarea coridoarelor terestre ș(cid:13)i reducerea costurilor externe ale transportului european prin creș(cid:13)terea, de exemplu, a segmentului maritim în ansamblul traficului, în special prin promovarea navigației de coastă; 07/vol. 4 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 61 — accesibilitate sporită ș(cid:13)i consolidarea coeziunii economice ș(cid:13)i sociale a Comunității Europene prin promovarea dezvoltării legăturilor maritime intracomunitare, acordându-se o atenție deosebită regiunilor insulare ș(cid:13)i periferice ale Comunității; — să permită accesul permanent la porturile Mării Baltice situate la aproximativ 60° latitudine nordică ș(cid:13)i dincolo de această latitudine, care în general sunt blocate de ghețuri în timpul iernii. 3. Condiții specifice obligatorii Proiectele trebuie să contribuie la: — integrarea traficului într-o rețea transeuropeană de transport sau un lanț multimodal de transport; sau — utilizarea pe scară mai amplă a mijloacelor de transport nepoluante. Secțiunea 6 Aeroporturi I. Criterii de eligibilitate pentru aeroporturi de interes comun Aeroporturile de interes comun trebuie să respecte criteriile unuia dintre următoarele puncte de conexiune: 1. Punctele de conexiune internațională vor include: — toate aeroporturile sau sistemele aeroportuare (1) cu un volum anual de trafic total mai mare de sau egal cu: — 5 000 000 intrări ș(cid:13)i ieș(cid:13)iri de pasageri minus 10 %; sau — 100 000 deplasări de avioane comerciale; sau — 150 000 tone mărfuri; sau — 1 000 000 intrări ș(cid:13)i ieș(cid:13)iri de pasageri extracomunitari, sau — orice aeroport nou, construit pentru a înlocui un punct de conexiune internațională care nu poate fi dezvoltat în continuare pe amplasamentul existent. 2. Punctele de conexiune comunitară vor include: — toate aeroporturile sau sistemele aeroportuare cu un volum de trafic anual de: — între 1 000 000 minus 10 % ș(cid:13)i 4 499 999 intrări ș(cid:13)i ieș(cid:13)iri de pasageri; sau — între 50 000 ș(cid:13)i 149 999 tone mărfuri; sau — între 500 000 ș(cid:13)i 899 999 intrări ș(cid:13)i ieș(cid:13)iri de pasageri, dintre care cel puțin 30 % nu sunt la nivel național; sau — între 300 000 ș(cid:13)i 899 999 intrări ș(cid:13)i ieș(cid:13)iri de pasageri în afara continentului european la o distanță mai mare de 500 km de cel mai apropiat punct de conexiune internațională, sau — orice aeroport nou, construit pentru a înlocui un punct de conexiune intracomunitar care nu poate fi dezvoltat în continuare pe amplasamentul existent. 3. Punctele de conexiune regională ș(cid:13)i punctele de accesibilitate vor include toate aeroporturile: — cu un volum de trafic anual între 500 000 ș(cid:13)i 899 999 intrări ș(cid:13)i ieș(cid:13)iri de pasageri, din care mai puțin de 30 % nu sunt la nivel național; sau (1) Sistemele aeroportuare: JO L 240, 24. 8. 1992, p. 14. 62 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 07/vol. 4 — cu un volum de trafic anual între 250 000 minus 10 % ș(cid:13)i 499 999 intrări ș(cid:13)i ieș(cid:13)iri de pasageri; sau — cu un volum de trafic anual între 10 000 ș(cid:13)i 49 999 tone mărfuri; sau — amplasate pe o insulă a unui stat membru; sau — amplasate într-o zonă enclavizată a Comunității cu servicii comerciale operate de avioane care au o masă maximă la decolare mai mare de 10 tone. Se consideră că un aeroport este amplasat într-o regiune enclavizată dacă se află la o distanță mai mare de 100 km de cel mai apropiat punct de conexiune comunitară sau internațională. Prin excepție, distanța poate fi redusă la 75 km pentru a se ține seama de accesul dificil cauzat de relief sau de starea în care se află infrastructurile de transport terestru. II. Specificații pentru proiectele de interes comun referitoare la rețeaua aeroportuară Orice proiect este considerat a fi de interes comun dacă este conform următoarelor specificații: Specificațiile proiectului Tipul de punct de conexiune principal (*) I. Optimizarea capacității aeroportuare existente Măsura 1 — Optimizarea capacității existente din punct de vedere al aeronavelor, intrărilor ș(cid:13)i ieș(cid:13)irilor de pasageri ș(cid:13)i de mărfuri, inclusiv din punct de vedere al echipamentului de navigație aeriană de pe aeroport Internațional Comunitar Punct de conexiune regională ș(cid:13)i punct de acces Măsura 2 — Consolidarea securității ș(cid:13)i siguranței aero- porturilor Internațional Comunitar Punct de conexiune regională ș(cid:13)i punct de acces Măsura 3 — Adaptarea infrastructurilor existente datorită finalizării pieței interne ș(cid:13)i în special ca urmare a măsurilor ce reglementează libera circulație a persoa- nelor în interiorul Uniunii Internațional Comunitar Punct de conexiune regională ș(cid:13)i punct de acces II. Dezvoltarea de noi capacități aeroportuare Măsura 4 — Dezvoltarea infrastructurii ș(cid:13)i echipamen- tului care determină capacitatea aeroportului în ceea ce priveș(cid:13)te avioanele, intrările ș(cid:13)i ieș(cid:13)irile de pasageri ș(cid:13)i de mărfuri, inclusiv echipamentul de navigație aeriană de pe aeroport Internațional Comunitar Măsura 5 — Construirea unui aeroport nou pentru înlocuirea celui existent sau a unui sistem aeroportuar care nu se poate dezvolta în continuare pe amplasamentul existent. Internațional Comunitar III. Creș(cid:13)terea gradului de protecție împotriva disconfortului creat de activitățile aeroportuare Măsura 6 — Sporirea compatibilității cu factorii de mediu din punct de vedere al zgomotului ș(cid:13)i rezolvarea efluxului aeroportuar Internațional Comunitar IV. Ameliorarea sau extinderea accesului în aeroport Măsura 7 — O mai bună dezvoltare a interfețelor între aeroport ș(cid:13)i infrastructurile de acces Internațional Comunitar Măsura 8 — Ameliorarea ș(cid:13)i dezvoltarea interco- nexiunilor cu alte rețele de transport, în esență cu rețe- lele feroviare Internațional Comunitar (*) Tabelul nu exclude extinderea măsurilor respective la alte puncte de conexiune, în anumite cazuri speciale ș(cid:13)i bine motivate. 07/vol. 4 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 63 Secțiunea 7 Rețeaua transporturilor combinate În plus față de proiectele referitoare la legăturile prevăzute în anexa I, se consideră de interes comun orice proiect referitor la aceste legături privind: — construcția sau modernizarea infrastructurilor feroviare sau ale căilor navigabile interioare, astfel încât transportul de unități de încărcare intermodale să devină fezabile din punct de vedere tehnic ș(cid:13)i rentabile din punct de vedere economic; — construirea sau dezvoltarea de centre de transfer între modurile de transport terestru, inclusiv instalarea de echipamente de transbordare fixe sau mobile; — adaptarea zonelor portuare astfel încât să se dezvolte sau să se amelioreze transferul de containere între transportul maritim ș(cid:13)i transportul pe calea ferată, pe căile navigabile interioare sau pe cel rutier; — echipamentele de transport feroviar special adaptate la transportul combinat atunci când acest lucru este cerut de caracteristicile infrastructurii, în special din punct de vedere al costului unei eventuale adaptări a infrastructurii respective ș(cid:13)i sub rezerva ca utilizarea acestui echipament să fie asociată infrastructurii ș(cid:13)i ca operatorii interesați să poată beneficia de infrastructură în mod nedescriminatoriu. Secțiunea 8 Rețeaua de gestionare ș(cid:13)i informare privind traficul maritim Este considerat de interes comun orice proiect care: — se înscrie în obiectivele politicii comunitare de siguranță maritimă; sau — are rolul de a pune în aplicare convențiile internaționale ș(cid:13)i rezoluțiile Organizației Maritime Internaționale (OMI) în domeniul siguranței maritime ș(cid:13)i care se referă la: — punerea în aplicare a sistemului comunitar de notificare a navelor la plecarea din porturile comunitare sau la sosirea în aceste porturi sau la tranzitarea apelor de coastă ale Comunității, cu ajutorul unui sistem electronic de schimb de date care să includă, de asemenea, transmiterea de date între nave ș(cid:13)i instalațiile terestre prin intermediul emițătorului de răspuns; o atenție deosebită se va acorda sistemelor electronice de schimb de date (EDI), inclusiv interfețelor compatibile; — dezvoltarea ș(cid:13)i îmbunătățirea canalelor de radionavigație terestre LORAN-C; — dezvoltarea sau îmbunătățirea sistemelor de gestionare ș(cid:13)i de informare cu privire la traficul maritim de coastă ș(cid:13)i portuar (STM) ș(cid:13)i interconectarea lor în vederea unei monitorizări ș(cid:13)i gestionări mai sigure ș(cid:13)i mai eficace a traficului maritim, în special în zonele de convergență cu o densitate mare de trafic sau vulnerabile din punct de vedere al mediului; — dezvoltarea instrumentelor prin care să se poată cunoaș(cid:13)te mai bine traficul: baze de date privind fluxul de trafic EPTO (European Permanent Traffic Observatory; — dezvoltarea de infrastructuri ș(cid:13)i de echipamente care să contribuie la implementarea Sistemului mondial de alertă ș(cid:13)i siguranță maritimă (GMDSS); — consolidarea sistemelor telematice de schimb de date în cadrul controlului navelor de către statul portuar. Secțiunea 9 Rețeaua de gestionare a traficului aerian Este considerat proiect de interes comun orice proiect care permite creș(cid:13)terea capacității sistemului ș(cid:13)i optimizarea utilizării acestuia, care se înscrie într-un model de armonizare ș(cid:13)i integrare a mijloacelor ș(cid:13)i procedurilor diferitelor puncte naționale de conexiune ș(cid:13)i este conform cu normele internaționale aplicabile definite de Organizația Aviației Civile Internaționale (ICAO) ș(cid:13)i de organismele europene competente, care țin seama în special de lucrările Organizației Europene pentru Siguranța Navigației Aeriene (Eurocontrol). 64 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 07/vol. 4 Aceste proiecte se referă la: — studii referitoare la o mai bună utilizare a spațiului aerian de către utilizatori ș(cid:13)i implementarea unui sistem coerent ș(cid:13)i eficient de rute; — planificarea ș(cid:13)i gestionarea fluxurilor de trafic aerian în aș(cid:13)a fel încât să existe o corelare mai bună între cerere ș(cid:13)i ofertă ș(cid:13)i să optimizeze utilizarea capacităților disponibile de control; — studii ș(cid:13)i lucrări necesare pentru armonizarea mijloacelor ș(cid:13)i procedurilor, astfel încât să se integreze furnizorii de servicii, ținându-se cont în special de orientările adoptate de Comisia europeană a aviației civile; — îmbunătățirea productivității sistemului, în special datorită controlului automatizat ș(cid:13)i sistemelor de detecție ș(cid:13)i de rezolvare a conflictelor potențiale; — contribuții la instalarea mijloacelor de comunicație, navigație ș(cid:13)i supraveghere necesare în controlul traficului aerian, inclusiv promovarea de noi tehnologii, în special sateliții ș(cid:13)i rețelele digitale de date, în măsura în care aceasta permite corelarea cu specificațiile europene comune. Secțiunea 10 Rețeaua de poziționare ș(cid:13)i navigație Este considerat a fi de interes comun orice proiect referitor la implementarea unei componente a viitorului Plan european de radionavigație, precum ș(cid:13)i a unui sistem global de poziționare ș(cid:13)i de navigație prin sateliți care fac parte din următoarele structuri: — centru de control format dintr-un sistem de procesare ș(cid:13)i control; — rețea de stații de navigație terestre; — segment spațial format din sateliți care permit transmiterea semnalelor de navigație; — rețea de stații de urmărire. 07/vol. 4 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 65 ANEXA III LISTA CELOR PAISPREZECE PROIECTE ADOPTATE DE CONSILIUL EUROPEAN DE LA ESSEN ÎN 9 Ș(cid:13) I 10 DECEMBRIE 1994 1. Tren de mare viteză/transport combinat nord-sud: Nüremberg-Erfurt-Halle/Leipzig-Berlin Axa Brenner: Verona-München 2. Tren de mare viteză (Paris-Bruxelles-Köln-Amsterdam-Londra): Belgia: frontiera Franța/Belgia-Bruxelles-Liège-frontiera Belgia/Germania; Bruxelles-frontiera Belgia/Țările de Jos Regatul Unit: Londra-acces la tunelul sub Canalul Mânecii Țările de Jos: frontiera Belgia/Țările de Jos-Rotterdam-Amsterdam Germania: (Aachen) G27 Köln-Rin/Main 3. Tren de mare viteză direcția sud: Madrid-Barcelona-Perpignan-Montpellier Madrid-Vitoria-Dax 4. Tren de mare viteză direcția est: Paris-Metz-Strasburg-Appenweier-(Karlsruhe) Metz-Luxemburg cu joncțiuni spre Metz-Saarbrücken-Mannheim ș(cid:13)i 5. Linie feroviară clasică/transport combinat: linia Betuwe Rotterdam-frontiera Țările de Jos/Germania-(Rin/bazinul Ruhr) 6. Tren de mare viteză/transport combinat: Franța-Italia Lyon-Torino Torino-Milano-Veneția-Triest 7. 8. 9. Autostrăzi greceș(cid:13)ti: Pathe: Rio Antirio, Patras-Atena-Tessalonik-Promahon (frontiera greco-bulgară) ș(cid:13)i Via Egnatia: Igumenița-Tessalonik-Alexandrupolis-Ormenio (frontiera greco-bulgară)-Kipi (frontiera greco-turcă) Autostrada Lisabona-Valladolid Legătură feroviară clasică Cork-Dublin-Belfast-Larne-Stranraer 10. Aeroportul Malpensa (Milano) 11. Legătură fixă pe cale ferată/rutieră între Danemarca ș(cid:13)i Suedia (legătură fixă la Øresund), inclusiv rute de acces pentru transportul rutier, feroviar, aerian 12. Triunghiul nordic (cale ferată/transport rutier) 13. Legătură rutieră Irlanda/Regatul Unit/Benelux 14. Linie principală pe coasta de vest (cale ferată) 66 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 07/vol. 4 DECLARAȚIE COMUNĂ Parlamentul European, Consiliul ș(cid:13)i Comisia subliniază importanța pe care o acordă stabilirii ș(cid:13)i dezvoltării coerente a rețelei transeuropene de transport. Ei salută adoptarea prezentei decizii care stabileș(cid:13)te această rețea ș(cid:13)i care identifică în special proiectele de interes comun care permit definitivarea cadrului legislativ aplicabil rețelei transeuropene de transport. Ele iau act de faptul că aceste proiecte contribuie la realizarea obiectivelor prevăzute la articolul 2 ș(cid:13)i că pot avea o contribuție vitală în domeniul concurenței, creării de locuri de muncă ș(cid:13)i coeziunii Uniunii, răspunzând în acelaș(cid:13)i timp necesității de a lega regiunile insulare, enclavizate ș(cid:13)i periferice de regiunile centrale ale Comunității. În acest context ele subliniază că proiectele respective sunt identificate în anexa I ș(cid:13)i anexa II, iar condițiile de punere în aplicare din prezenta decizie le fac eligibile pentru a beneficia de ajutor financiar din partea Comunității, ceea ce poate facilita ș(cid:13)i accelera implementarea lor de către statele membre interesate. Parlamentul European, Consiliul ș(cid:13)i Comisia fac apel la statele membre să acorde o importanță maximă realizării acestor proiecte cărora le acordă o atenție deosebită. Comisia se angajează să le informeze cu regularitate cu privire la implementarea proiectelor, inclusiv prin rapoartele menționate la articolul 18 ș(cid:13)i articolul 21. Parlamentul European, Consiliul ș(cid:13)i Comisia iau act de proiectele votate de Parlamentul European la a doua lectură, în vederea dezvoltării rețelei transeuropene de transport. 07/vol. 4 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 67 DECLARAȚIILE COMISIEI – cu privire la secțiunea 5 din anexa I: porturi maritime: Comisia, după consultarea părților interesate ș(cid:13)i a statelor membre interesate, va prezenta un raport în 1997 ș(cid:13)i, dacă este cazul, o propunere de proiecte portuare, plecând de la o abordare similară cu cea urmată în cazul aeroporturilor menționate la secțiunea 6. – cu privire la standarde referitoare la mediu ș(cid:13)i rețele de conducte: Comisia: (a) va continua să examineze normele de mediu pentru fiecare mod de transport; (b) va studia posibilitatea de a înființa o rețea de conducte pentru produsele care nu sunt incluse în orientările privind rețelele transeuropene de energie ș(cid:13)i posibilitatea integrării ei în rețeaua transeuropeană de transport, ș(cid:13)i va prezenta propunerile ce se impun. – cu privire la anexa I: Comisia va examina proiectele votate de Parlament la a doua lectură pentru a stabili dacă îndeplinesc condițiile pentru a fi incluse în anexa I. Examinarea acestor proiecte va avea loc în cadrul procedurii re revizie, conform articolului 21. – cu privire la articolele 19 ș(cid:13)i 20ș(cid:13)i anexa III: Comisia confirmă că decizia nu prejudiciază în nici un fel angajamentul financiar al unui stat membru sau al Comunității. – cu privire la articolul 20: În conformitate cu articolul 6 alineatul (1) din Regulamentul CE nr. 2236/95 de stabilire a normelor generale privind acordarea unui ajutor comunitar în domeniul rețelelor transeuropene de transport, Comisia declară că la evaluarea proiectelor eligibile pentru ajutor financiar în baza bugetului pentru rețelele transeuropene va acorda atenția cuvenită proiectelor de natură multimodală, în special acelor proiecte care au în vedere rutele pe distanțe mari care fac legătura cu regiunile periferice


title: 377 D 0270 : Beschluß des Rates vom 29. März 1977 zur Ermächtigung der Kommission, im Hinblick auf einen Beitrag für die Finanzierung von Kernkraftanlagen Euratom-Anleihen aufzunehmen (77/270/Euratom)(ABl. Nr. L 88 vom 6.4.1977, S. 9).,377 D 0270 : Besluit van de Raad van 29 maart 1977 waarbij de Commissie wordt gemachtigd tot het aangaan van Euratom-leningen ten einde een bijdrage te leveren tot de financiering van kerncentrales (77/270/Euratom)(PB nr. L 88 van 6.4.1977, blz. 9).,377 D 0270 : Council Decision of 29 March 1977 empowering the Commission to issue Euratom loans for the purpose of contributing to the financing of nuclear power stations (77/270/Euratom)(OJ No L 88, 6.4.1977, p. 9).,377 D 0270 : Decisione del Consiglio del 29 marzo 1977 che abilita la Commissione a contrarre prestiti Euratom per contribuire al finanziamento delle centrali elettronucleari (77/270/Euratom)(GU n. L 88 del 6.4.1977, pag. 9).,377 D 0270 : Decisión del Consejo de 29 de marzo de 1977 por la que se faculta a la Comisión para contratar empréstitos Euratom con vistas a contribuir a la financiación de las centrales nucleoeléctricas (77/270/Euratom)(DO n̊ L 88 de 6.4.1977, p. 9)(EE 12 Vol 03 p. 24).,377 D 0270 : Decisão do Conselho de 29 de Março de 1977 que habilita a Comissão a contrair empréstimos Euratom tendo em vista uma contribuição para o financiamento das centrais nucleares de potência (77/270/Euratom)(JO n̊ L 88 de 6.4.1977, p. 9)(EE 12/Fasc 03 p. 24).,377 D 0270 : Décision du Conseil du 29 mars 1977 habilitant la Commission à contracter des emprunts Euratom en vue d'une contribution au financement des centrales nucléaires de puissance (77/270/Euratom)(JO n̊ L 88 du 6.4.1977, p. 9).,377 D 0270 : Rådets afgørelse af 29. marts 1977 om bemyndigelse for Kommissionen til at optage Euratom-lån med henblik på et bidrag til finansieringen af atomkraftværker (77/270/Euratom)(EFT nr. L 88 af 6.4.1977, s. 9).,377 D 0270 : Απόφαση του Συμβουλίου της 29ης Μαρτίου 1977 περί εξουσιοδοτήσεως της Επιτροπής να συνάπτει δάνεια Ευρατόμ με σκοπό τη συμμετοχή στη χρηματοδότηση των πυρηνικών σταθμών παραγωγής ηλεκτρικής ενεργείας (77/270/Ευρατόμ)(ΕΕ αριθ. Ν 88 της 6.4.1977, σ. 9).


title: Rozporządzenie Komisji (WE) nr 1432/96 z dnia 23 lipca 1996 r. zmieniające rozporządzenie (WE) nr 3223/93 w sprawie danych statystycznych odnoszących się do refundacji wywozowych do niektórych produktów rolnych wywożonych w formie towarów objętych rozporządzeniem Rady (EWG) nr 3035/80

text: 03/t. 19 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 277 31996R1432 24. 7. 1996 DZIENNIK URZĘDOWY WSPÓLNOT EUROPEJSKICH L 184/17 ROZPORZĄDZENIE KOMISJI (WE) NR 1432/96 z dnia 23 lipca 1996 r. zmieniające rozporządzenie (WE) nr 3223/93 w sprawie danych statystycznych odnoszących się do refundacji wywozowych do niektórych produktów rolnych wywożonych w formie towarów objętych rozporządzeniem Rady (EWG) nr 3035/80 KOMISJA WSPÓLNOT EUROPEJSKICH, PRZYJMUJE NINIEJSZE ROZPORZĄDZENIE: uwzględniając Traktat ustanawiający Wspólnotę Europejską, Artykuł 1 uwzględniając rozporządzenie Rady (WE) nr 3448/93 z dnia 6 grudnia 1993 r. ustanawiające zasady handlu mające zastoso- wanie do niektórych towarów pochodzących z przetwórstwa produktów rolnych (1), w szczególności jego art. 20, a także mając na uwadze, co następuje: w celu umożliwienia Komisji monitorowania stosowania rozporządzenia (WE) nr 1222/94 z dnia 30 maja 1994 r. usta- nawiającego wspólne szczegółowe zasady stosowania systemu niektórych przyznawania produktów rolnych wywożonych jako towary nieobjęte załącznikiem II do Traktatu oraz kryteria dla ustalania wyso- kości sum takich refundacji (2), ostatnio zmienionego rozporzą- dzeniem (WE) nr 229/96 (3), konieczne jest przekazywanie informacji przez Państwa Członkowskie; refundacji wywozowych do (WE) nr 3223/93 (4), ostatnio zmie- rozporządzenie Komisji nione rozporządzeniem (WE) nr 1149/95 (5), określa szcze- gółowo ten obowiązek w stosunku do przetworów mlecznych, które zostały przywiezione w celu powrotnego wywozu w postaci towarów nieobjętych załącznikiem II do Traktatu i obję- tych Załącznikiem do rozporządzenia Rady (EWG) nr 804/68 z dnia 27 czerwca 1968 r. w sprawie wspólnej organizacji rynku mleka i przetworów mlecznych (6), ostatnio zmienionego rozporządzeniem (WE) nr 2931/95 (7); rozporządzenia artykuł 2 lit. a) (WE) nr 1149/95 daje podstawę do rozbieżnych interpretacji przez Państwa Człon- kowskie, szczególnie co do jego zakresu; dlatego też zakres wyżej wymienionego artykułu musi zostać wyjaśniony; środki przewidziane w niniejszym rozporządzeniu są zgodne z opinią Komitetu Zarządzającego ds. Zagadnień Horyzontalnych dotyczących Handlu Przetworzonymi Produktami Rolnymi niewymienionymi w załączniku II, (1) Dz. U. L 318 z 20. 12. 1993, str. 18. (2) Dz. U. L 136 z 31. 5. 1994, str. 5. (3) Dz. U. L 30 z 8. 2. 1996, str. 24. (4) Dz. U. L 292 z 26. 11. 1993, str. 10. (5) Dz. U. L 116 z 23. 5. 1995, str. 1. (6) Dz. U. L 148 z 28. 6. 1968, str. 13. (7) Dz. U. L 307 z 20. 12. 1995, str. 10. W rozporządzeniu (WE) nr 3223/93 wprowadza się nastę- pujące zmiany: 1) Artykuł 3 otrzymuje brzmienie: „Artykuł 3 Niezbędne informacje statystyczne, określone w art. 1, obejmują: 1) — ilości towarów objętych rozporządzeniem Komisji (WE) nr 1222/94 (*), którym przyznano refundacje wywozowe w poprzednim miesiącu, wyrażone w tonach lub innych jednostkach miary, ze wskazaniem jednostki, w podziale na grupy towarów, dla — w ramach każdej grupy towarów, określonych w tiret pierwszym, kwotę refundacji przyznanych poprzed- niego miesiąca każdego z podstawowych produktów rolnych, wyrażoną w walucie krajowej, — w ramach każdej grupy towarów określonych w tiret pierwszym ilości każdego z produktów podstawo- wych, do którego odnoszą się refundacje, wyrażone w tonach lub innych jednostkach miary, ze wskaza- niem jednostki. 2) Dla na 100 kilogramów towarów objętych kodami CN 1806 90 60– 1806 90 90, kodem CN 1901 i kodem CN 2106 90 98, zawierających wywożonych co najmniej 67 kilogramów przetworów towarów, mlecznych 0402 10 19, 0402 21 19, 0405 i 0406, przywożonych z państw trze- cich w ramach szczególnych uzgodnień przy obniżo- nych stawkach celnych: — ilości, wyrażone w tonach, towarów, na które refun- dacje zostały wypłacone w poprzednim miesiącu, objętych kodami CN — kwotę refundacji przyznanych poprzedniego miesiąca i odpowiednie ilości produktów objętych kodami CN 0402 10 19, 0402 21 19 oraz 0405, które korzystały ze szczególnych uzgodnień w momencie przywozu. (*) Dz. U. L 136 z 31. 5. 1994, str. 5. ”; 2) Załączniki A i B do rozporządzenia (WE) nr 3223/93 zastę- puje się załącznikami A i B do niniejszego rozporządzenia. Artykuł 2 Niniejsze rozporządzenie wchodzi w życie siódmego dnia po jego opublikowaniu w Dzienniku Urzędowym Wspólnot Europej- skich. Niniejsze rozporządzenie stosuje się od dnia 1 sierpnia 1996 r. 278 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 03/t. 19 Niniejsze rozporządzenie wiąże w całości Państwach Członkowskich. i jest bezpośrednio stosowane we wszystkich Sporządzono w Brukseli, dnia 23 lipca 1996 r. W imieniu Komisji Martin BANGEMANN Członek Komisji 03/t. 19 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 279 ZAŁĄCZNIK A Grupa produktów Grupa produktów nr Odpowiednia pozycja HS/kod CN Grupa produktów nr Odpowiednia pozycja HS/kod CN 1 2 3 4 5 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 0403 10 51 do 99 0403 90 71 do 99 0710 40 00 0711 90 30 2001 90 30 2004 90 10 2005 80 2008 99 85 1302 31 do 39 1517 10 10 1517 90 10 1518 00 10 1702 50 00 1702 90 10 1704 10 1704 90 30 1704 90 51 do 99 1806 1901 10 00 1901 20 00 1901 90 11 do 19 1901 90 91, 99 1902 11, 1902 19 1902 20 91, 99 1902 30 1902 40 1903 00 00 1904 1905 10 1905 20 1905 30 1905 40 1905 90 2001 90 40 2004 10 91 2005 20 10 2008 11 10 2008 91 2008 99 91 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 2101 2102 10 31 do 39 2102 20 11 do 19 2103 10 00 2103 20 00 2103 90 2104 10 2105 2106 10 210690 10 2106 90 92, 98 3302 10 29 0405 20 10, 30 2202 10 00 2202 90 10 2202 90 91 do 99 2205 2208 20 2208 30 32, 88 2208 50 2208 60 11, 19, 91, 99 2208 70 10, 90 2208 90 33 do 78 2520 20 ex 6809 2839 90 00 Dział 29 Dział 30 ex Dział 35 Dział 38 3203 3204 11 do 19 Dział 39 Dział 48: 4813 90 90, 4818 10 4823 11, 19, 20, 51, 59 4823 90 50, 90 3307 49 3307 90 Dział 34: 3401 19, 3402 3403 11, 3403 19 10 3405, 3407 280 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 03/t. 19 ZAŁĄCZNIK B Kod CN Wyszczególnienie podstawowych produktów rolnych ex 0402 10 19 ex 0402 21 19 ex 0404 10 ex 0405 10 ex 0407 00 30 ex 0408 1001 1002 00 00 1003 00 90 1004 00 00 1005 90 00 1006 20 ex 1006 30 1006 40 00 1007 00 90 1101 00 00 1102 10 00 1103 11 10 1103 11 90 Mleko w proszku, granulkach lub w innej stałej postaci, niezawierające dodatku cukru ani innego środka słodzącego o zawartości tłuszczu w masie nieprzekra- czającej 1,5 % (PG 2) Mleko w proszku, granulkach lub w innej stałej postaci, niezawierające dodatku cukru ani innego środka słodzącego o zawartości tłuszczu w masie 26 % (PG 3) Serwatka w proszku, granulkach lub w innej stałej postaci, niezawierająca dodatku cukru ani innego środka słodzącego (PG 1) Masło o zawartości tłuszczu w masie 82 % (PG 6) Jaja drobiu w skorupkach, świeże lub konserwowane, inne niż wylęgowe Jaja bez skorupek i żółtka jaj, nadające się do spożycia przez ludzi, świeże, suszone lub inaczej zakonserwowane, niesłodzone Pszenica i mieszanka żyta z pszenicą (meslin) Żyto Jęczmień Owies Kukurydza Ryż łuskany Ryż całkowicie bielony Ryż łamany Ziarno sorgo, inne niż hybrydy siewne Mąka pszenna i żytnio-pszenna Mąka żytnia Kasze i grysiki z pszenicy durum Kasze i grysiki z pszenicy zwyczajnej 1701 11 00 do 1701 12 99 Cukier surowy (trzcinowy lub buraczany) 1701 99 10 ex 1702 10 90 ex 1702 40 10 ex 1702 90 99 Cukier biały Laktoza zawierająca wagowo zawierające w stanie suchym 98,5 % czystego produktu (PG 12) Izoglukoza zawierająca wagowo w stanie suchym 41 % lub więcej fruktozy Syrop buraczany lub trzcinowy zawierający wagowo w stanie suchym 85 % lub więcej sacharozy (włącznie z cukrem inwertowanym wyrażonym jako sacharoza) 1703 Melasy powstałe z ekstrakcji lub rafinacji cukru